title: Propunere pentru un regulament al Consiliului care să impună o taxă antidumping definitivă pe importurile de polietilen tereftalat originare din India, Indonezia, Malaezia, Republica Coreea, Thailanda şi Taiwan după o reexaminare în temeiul expirării măsurilor şi o reexaminare intermediară parţială în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) şi articolul 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului

text:
                      COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE

                                                       Bruxelles, 25.1.2007
                                                       COM(2007) 25 final

                                       Propunere pentru un

                              REGULAMENT AL CONSILIULUI

       care să impună o taxă antidumping definitivă pe importurile de polietilen tereftalat
     originare din India, Indonezia, Malaezia, Republica Coreea, Thailanda şi Taiwan după
     o reexaminare în temeiul expirării măsurilor şi o reexaminare intermediară parţială în
     conformitate cu articolul 11 alineatul (2) şi articolul 11 alineatul (3) din Regulamentul
                                  (CE) nr. 384/96 al Consiliului

                                      (prezentată de Comisie)

RO                                                                                RO
 ---pagebreak---                              MEMORANDUM EXPLICATIV

     1) CONTEXTUL PROPUNERII

       •   Motive şi obiective ale propunerii

       Prezenta propunere se referă la aplicarea Regulamentului (CE) nr. 384/96 al
       Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecţia împotriva importurilor care fac
       obiectul unui dumping din partea ţărilor care nu sunt membre ale Comunităţii
       Europene, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr.
       2117/2005 al Consiliului din 21 decembrie 2005 („regulamentul de bază”) în cazul
       procedurii privind importurile de polietilen tereftalat originare din India, Indonezia,
       Malaezia, Republica Coreea, Thailanda şi Taiwan.

       •   Context general

       Prezenta propunere se înscrie în contextul punerii în aplicare a regulamentului de bază
       şi este rezultatul unei anchete realizate în conformitate cu cerinţele procedurale şi de
       fond expuse în regulamentul de bază.

       •   Dispoziţii existente în sfera de acoperire a propunerii

       Nu există dispoziţii în vigoare în sfera de acoperire a propunerii.

       •   Concordanţa cu alte politici şi obiective ale Uniunii

       Nu se aplică.

     2) CONSULTAREA PĂRŢILOR INTERESATE ŞI EVALUAREA IMPACTULUI

       •   Consultarea părţilor interesate

       Părţile interesate vizate de procedură au avut deja posibilitatea de a-şi apăra interesele
       pe parcursul anchetei, conform dispoziţiilor din regulamentul de bază.

       •   Obţinerea şi utilizarea expertizei

       Expertiza externă nu a fost necesară.

       •   Evaluarea impactului

       Această propunere este rezultatul aplicării regulamentului de bază.

       Regulamentul de bază nu prevede o evaluare generală a impactului, dar conţine o listă
       completă de condiţii care trebuie evaluate.

RO                                              2                                                   RO
 ---pagebreak---          3) ELEMENTE JURIDICE ALE PROPUNERII

           •   Rezumatul acţiunii propuse

           La 1 decembrie 2005, Comisia a anunţat printr-un aviz („avizul de iniţiere”), publicat
           în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene1, iniţierea unei proceduri antidumping privind
           importurile în Comunitate de polietilen tereftalat originare din India, Indonezia,
           Malezia, Republica Coreea, Thailanda şi Taiwan.
           Procedura antidumping a fost iniţiată în urma unei cereri de reexaminare depuse la
           30 august 2005 de către Comitetul de Polietilen Tereftalat (PET) din cadrul Plastics
           Europe (‘solicitantul’) în numele producătorilor reprezentând o proporţie majoră, în
           acest caz peste 90 %, din producţia totală de polietilen tereftalat din cadrul Comunităţii.
           Prezenta propunere anexată de către Comisie pentru un regulament al Consiliului
           conţine concluziile definitive privind preţurile de dumping, prejudiciul, cauzalitatea şi
           interesul Comunităţii.

           Statele membre au fost consultate în timpul comitetelor antidumping din 16 ianuarie.
           25 de state membre au fost în favoarea acţiunii propuse şi 2 s-au opus.

           Se propune adoptarea de către Consiliu a prezentei propuneri de regulament care ar
           trebui să fie publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene cel mai târziu la 28
           februarie 2007.

           •   Bază juridică

           Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecţia
           împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din ţări care nu sunt membre ale
           Comunităţii Europene, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE)
           nr. 2117/2005 al Consiliului din 21 decembrie 2005.

           •   Principiul subsidiarităţii

           Propunerea intră în competenţa exclusivă a Comunităţii. În consecinţă, principiul
           subsidiarităţii nu se aplică.

           •   Principiul proporţionalităţii

           Propunerea respectă principiul proporţionalităţii din motivul (motivele) următor
           (următoare):

           Tipul acţiunii este descris în regulamentul de bază menţionat mai sus şi nu lasă loc
           luării unei decizii la nivel naţional.

           Nu sunt necesare indicaţii cu privire la măsura în care sarcina financiară şi
           administrativă care revine Comunitatăţii, guvernelor naţionale, autorităţilor locale şi
           regionale, operatorilor economici şi cetăţenilor este limitată şi proporţională cu scopul
           propunerii.

     1
           JO C 304, 1.12.2005, Notificare de iniţiere (2005/C 304/04 ), p. 9.

RO                                                        3                                              RO
 ---pagebreak---        •   Alegerea instrumentelor

       Instrumente propuse: Regulament.

       Alte mijloace nu sunt adecvate din motivul (motivele) următor (următoare):

       Regulamentul de bază menţionat mai sus nu prevede opţiuni alternative.

     4) IMPLICAŢIE BUGETARĂ

       Propunerea nu are nici o incidenţă asupra bugetului comunitar.

RO                                           4                                      RO
 ---pagebreak---                                                  Propunere pentru un

                                      REGULAMENT AL CONSILIULUI

           care să impună o taxă antidumping definitivă pe importurile de polietilen tereftalat
         originare din India, Indonezia, Malaezia, Republica Coreea, Thailanda şi Taiwan după
         o reexaminare în temeiul expirării măsurilor şi o reexaminare intermediară parţială în
         conformitate cu articolul 11 alineatul (2) şi articolul 11 alineatul (3) din Regulamentul
                                      (CE) nr. 384/96 al Consiliului

     CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

     având în vedere Tratatul de instituire a Comunităţii Europene,

     având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 cu
     privire la protecţia împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din ţări care nu sunt
     membre ale Comunităţii Europene2 („regulamentul de bază”), în special articolele 11 alineatul
     (2) şi 11 alineatul (3),

     având în vedere propunerea prezentată de Comisie după consultarea comitetului consultativ,

     întrucât:

                                                A.       PROCEDURĂ

                 1.    Măsuri în vigoare

     (1)       La 27 noiembrie 20003, Consiliul a impus taxele antidumping definitive pentru
               importurile de polietilen tereftalat ('PET') originare din India, Indonezia, Malaezia,
               Republica Coreea, Taiwan şi Thailanda ('ţările implicate'). Măsurile impuse s-au bazat
               pe o anchetă antidumping ('ancheta iniţială') iniţiată în temeiul articolului 5 din
               regulamentul de bază.

     (2)       La 13 august 20044, Consiliul a impus taxele antidumping definitive pentru
               importurile de PET originare din Australia şi Republica Populară Chineză („RPC”) şi
               a încheiat procedura privind importurile de PET originare din Pakistan.

     (3)       Regulamentul 2604/2000 al Consiliului, în conformitate cu precizările de la motivul
               (1) a fost modificat de Regulamentele (CE) nr. 496/20025, 823/20046, 83/20057 şi

     2
               JO L 56, 6.3.1996, p. 1. Regulament astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr.
               2117/2005 (JO L 340, 23.12.2005, p. 17).
     3
               Regulamentul (CE) nr. 2604/2000 al Consiliului, 30.11.2000, p. 21.
     4
               Regulamentul (CE) nr. 1467/2004 al Consiliului, 19.08.2004, p. 1.
     5
               JO L 78, 21.3.2002, p. 4
     6
               JO L 127, 29.4.2004, p. 7
     7
               JO L 19, 21.1.2005, p. 1

RO                                                          5                                                           RO
 ---pagebreak---             1646/20058 ale Consiliului. Modificările au rezultat fie în urma anchetelor de
            reexaminare iniţiate în temeiul articolului 11 alineatele (3) şi (4) din regulamentul de
            bază, fie în urma acceptării angajamentelor privind preţurile acceptate în conformitate
            cu articolul 8 alineatul (1) din regulamentul de bază.

             2.     Cerere de reexaminare

     (4)    În urma publicării unui aviz de expirare iminentă9, la 30 august 2005, Comisia a primit
            o cerere de reexaminare a măsurilor în vigoare în temeiul articolului 11 alineatul (2)
            din regulamentul de bază („reexaminare în temeiul expirării măsurilor”), şi de
            reexaminare parţială a măsurilor impuse pentru importurile din Taiwan şi pentru
            importurile de la trei producători exportatori din Coreea în conformitate cu articolul 11
            alineatul (3) din regulamentul de bază („reexaminare intermediară parţială”).

     (5)    Cererea a fost înaintată de către Comitetul de Polietilen Tereftalat din cadrul Plastics
            Europe („solicitantul”) în numele producătorilor reprezentând o proporţie majoră, în
            acest caz peste 90 %, din producţia totală de PET a Comunităţii.

     (6)    Cererea de reexaminare în temeiul expirării măsurilor s-a bazat pe faptul că expirarea
            măsurilor ar duce probabil la continuarea sau reapariţia a dumpingului şi a
            prejudiciului în industria comunitară.

     (7)    Cererea pentru reexaminarea intermediară parţială a măsurilor pentru importurile din
            Taiwan şi importurile originare de la trei producători exportatori din Coreea (Daehan
            Synthetic Fiber Co. Ltd., SK Chemicals Co. Ltd. şi KP Chemical Corp.) s-a bazat pe
            faptul că nivelul măsurilor nu a fost suficient pentru a contracara dumpingul
            prejudiciabil.

     (8)    După ce a determinat, în urma consultării Comitetului consultativ, că există suficiente
            dovezi pentru iniţierea celor două reexaminări, în temeiul articolului 11 alineatul (2)
            şi, respectiv, 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, Comisia a iniţiat aceste
            controale la 1 decembrie 200510.

     (9)    Un aviz cu privire la domeniul de aplicare al reexaminării intermediare a fost publicat
            în Jurnalul Oficial la 2 iunie 200611, subliniind faptul că domeniul de aplicare al
            reexaminării intermediare include de asemenea toate societăţile afiliate.

             3.     Anchetă paralelă

     (10)   La 1 decembrie 2005, Comisia a iniţiat de asemenea o reexaminare în conformitate cu
            articolul 18 din Regulamentul (CE) nr. 2026/97 al Consiliului12 privind măsurile
            compensatorii în vigoare pentru importurile de PET originare din India.

             4.     Părţile vizate de anchetă

     8
            JO L 266, 11.10.2005, p. 10
     9
            JO C 52, 2.3.2005, p. 2.
     10
            JO C 304, 1.12.2005, p. 9.
     11
            JO C129, 2.6.2006, p. 23.
     12
            Regulamentul (CE) nr. 2026/97 al Consiliului (JO L 288, 21.10.1997, p.1) pentru protecţia împotriva
            importurilor subvenţinate din ţări care nu sunt membre ale Comunităţii Europene, astfel cum a fost
            modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 461/2004 al Consiliului (JO L 77, 13.3.2004, p.12).

RO                                                      6                                                          RO
 ---pagebreak---      (11)   Comisia a consultat în mod oficial producătorii exportatori, reprezentanţii ţărilor
            exportatoare, importatorii, producătorii din Comunitate, consumatorii şi solicitantul
            iniţierii reexaminării în temeiul expirării măsurilor şi reexaminării intermediare
            parţiale. Părţilor interesate li s-a dat posibilitatea de a-şi face cunoscute în scris
            punctele de vedere şi de a solicita o audiere până la termenul limită fixat în avizul de
            iniţiere. Tuturor părţilor interesate, care au solicitat şi au demonstrat că există motive
            speciale care justifică audienţa, li s-a acordat o audienţă.

     (12)   Având în vedere numărul aparent mare de producători exportatori indieni, indonezieni,
            coreeni şi taiwanezi, precum şi de producători şi importatori din Comunitate
            înregistraţi în cererea pentru reexaminarea în temeiul expirării măsurilor şi numărul de
            producători exportatori taiwanezi înregistraţi în cererea pentru reexaminarea
            intermediară, s-a considerat adecvat, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul
            de bază, să se analizeze dacă trebuie folosite mostre. Pentru a da Comisiei posibilitatea
            de a decide dacă prelevarea de mostre este necesară şi, dacă da, de a selecta o mostră,
            părţile de mai sus au fost rugate, în temeiul articolului 17 alineatul (2) din
            regulamentul de bază, să se facă cunoscute în termen de 15 zile de la iniţierea
            reexaminărilor şi să furnizeze Comisiei informaţiile solicitate în avizul de iniţiere.

     (13)   După examinarea informaţiilor prezentate, dat fiind numărul mic de producători
            exportatori din India, Indonezia, Republica Coreea şi Taiwan care s-au arătat dispuse
            să coopereze, s-a decis că prevalarea de mostre nu este necesară în ceea ce priveşte
            producătorii exportatori din aceste patru ţări.

     (14)   După examinarea informaţiilor prezentate de producătorii şi importatorii din
            Comunitate şi ţinând cont de faptul că numărul lor nu a fost excesiv, s-a decis să fie
            toţi incluşi şi că prevalarea de mostre nu a fost necesară.

     (15)   În consecinţă, au fost trimise chestionare tuturor producătorilor exportatori cunoscuţi
            din ţările implicate, importatorilor, furnizorilor, producătorilor şi utlizatorilor
            comunitari.

     (16)   Răspunsuri la chestionare s-au primit de la

             –     trei producători exportatori din India,

             –     trei producători exportatori din Indonezia (deşi numai doi dintre aceştia au
                   decis să accepte o vizită de verificare),

             –     doi producători exportatori din Malezia,

             –     patru producători exportatori din Republica Coreea,

             –     trei producători exportatori din Taiwan (deşi numai doi dintre aceştia au decis
                   să accepte o vizită de verificare),

             –     un producător exportator din Thailanda,

             –     doi furnizori din Comunitate,

             –     douăsprezece producători din Comunitate,

RO                                                  7                                                    RO
 ---pagebreak---              –     zece fabricanţi/utilizatori.

             S-a descoperit, de asemenea, că un producător exportator indonezian necooperant şi-
             a schimbat numele de la data publicării măsurilor în vigoare. Este vorba despre P.T.
             Bakrie Kasei Corp., devenit P.T. Mitsubishi Chemical Indonesia.

     (17)   Comisia a cercetat şi a verificat toate informaţiile considerate necesare pentru analiză
            şi a întreprins vizite de verificare la sediul următoarelor companii:

             (a)   India

             Producători exportatori

             –     Pearl Engineering Polymers Ltd., Delhi,

             –     SENPET, iniţial Elque Polyesters Ltd., Calcutta,

             –     Futura Polyesters Ltd., Chennai;

             Exportator asociat

             –     Plastosen Ltd., Calcutta, (asociat cu SENPET, iniţial Elque Polyesters Ltd.);

             (b)   Indonezia

             Producători exportatori

             –     P.T. Polypet Karyapersada, Jakarta,

             –     P.T. Petnesia Resindo, Tangerang;

             (c)   Malaezia

             Producători exportatori

             –     MPI Polyester Industries Sdn. Bhd., Selangor,

             –     Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd. Kuala Lumpur;

             (d)   Republica Coreea

             Producători exportatori

             –     SK Chemicals Co. Ltd., Seul,

             –     Huvis Corp., Seul (asociat cu SK Chemicals Co Ltd.),

             –     KP Chemicals Corp., Seul,

             –     Honam Petrochemicals Corp., Seul (asociat cu KP Chemicals Co Ltd);

             Comercianţi/importatori asociaţi stabiliţi în Coreea

RO                                                 8                                                   RO
 ---pagebreak---      –     SK Networks Ltd., Seul (asociat cu SK Chemicals Co Ltd.),

     –     Lotte Trading Ltd., Seul, Republica Coreea (asociat cu KP Chemicals Co Ltd),

     –     Lotte Daesan Ltd., Seul, Republica Coreea (asociat cu KP Chemicals Co Ltd);

     Comercianţi/importatori asociaţi stabiliţi în Comunitate

     –     SK Networks Deutschland GmbH, Frankfurt/Main, Germania (asociat cu SK
           Chemicals Co Ltd.),

     –     SK Eurochem, Varşovia, Polonia (asociat cu SK Chemicals Co Ltd.);

     (e)   Taiwan

     Producători exportatori

     –     Shinkong Synthetic Fibers Corporation, Taipei,

     –     Far Eastern Textile Ltd., Taipei;

     (f)   Thailanda

     Producător exportator

     –     Bangkok Polyester Public company Ltd, Bangkok, Thailanda;

     (g)   Producători din Comunitate

     –     Voridian BV (Ţările de Jos),

     –     M & G Polimeri Italia Spa (Italia),

     –     Equipolymers Srl (Italia),

     –     La Seda de Barcelona SA (Spania),

     –     Novapet SA (Spania),

     –     Selenis Industria de Polímeros SA (Portugalia),

     –     Selenis Itália Spa (Italia);

     (h)   Furnizori din Comunitate

     –     Interquisa SA (Spania);

     (i)   Importatori independenţi din Comunitate

     –     Global Service International SRL (Italia);

     (j)   Utilizatori din Comunitate

     –     Coca Cola Enterprises Europe Ltd (Belgia).

RO                                         9                                              RO
 ---pagebreak---      (18)   Investigarea probabilităţii continuării şi/sau reapariţiei dumpingului şi a prejudiciilor
            pentru reexaminarea în temeiul expirării măsurilor a cuprins perioada 1 octombrie
            2004 – 30 septembrie 2005 („perioada de anchetă a reexaminării măsurilor” sau
            „PAR”). Examinarea tendinţelor relevante pentru evaluarea probabilităţii unei
            continuări sau reapariţii a prejudiciilor a acoperit perioada de la 1 ianuarie 2002 până
            la sfârşitul PAR („perioada luată în considerare”). Perioada de anchetă pentru
            reexaminarea intermediară parţială în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din
            regulamentul de bază privind importurile din Taiwan şi de la trei producători
            exportatori din Republica Coreea este aceeaşi cu cea din reexaminarea în temeiul
            expirării măsurilor .

                                        B.      PRODUS VIZAT

             1.    Produs vizat

     (19)   Produsul vizat este acelaşi ca şi în ancheta iniţială adică PET cu un coeficient de
            viscozitate de 78 ml/g sau mai mare, conform Standardului ISO 1628-5 originar din
            ţările implicate. Este clasificat în prezent cu codul NC 3907 60 20.

             2.    Produs similar

     (20)   Ca şi în ancheta iniţială şi în ancheta de reexaminare, s-a descoperit că produsul vizat,
            PET produs şi vândut pe pieţele interne din ţările implicate şi PET produs şi vândut de
            către producătorii din Comunitate au aceleaşi caracteristici fizice şi chimice de bază şi
            aceleaşi întrebuinţări. În consecinţă, aceste produse sunt considerate ca fiind produse
            similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

       C.      PROBABILITATEA CONTINUĂRII ŞI/SAU REAPARIŢIEI DUMPINGULUI

             1.    Dumpingul importurilor pe durata perioadei de anchetă – Principii generale

     (21)   În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a analizat dacă
            dumpingul se practică în prezent şi dacă încetarea măsurilor ar putea probabil favoriza
            continuarea dumpingului.

             Metodologie generală

     (22)   Metodologia generală expusă mai jos s-a aplicat tuturor producătorilor exportatori din
            ţările implicate şi este aceeaşi ca în ancheta iniţială. Astfel, prezentarea sentinţelor de
            dumping pentru fiecare dintre ţările implicate descrie doar ceea ce este caracteristic
            fiecărei ţări exportatoare.

             Valoare normală

     (23)   Pentru determinarea valorii normale, s-a stabilit mai întâi, pentru fiecare producător
            exportator, dacă vânzările totale interne ale produsului vizat sunt reprezentative în
            raport cu vânzările totale de produse exportate în Comunitate. În conformitate cu
            articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, vânzările de pe piaţa internă sunt
            considerate reprezentative atunci când volumul total de vânzări de pe piaţa internă
            pentru fiecare producător exportator este de cel puţin 5 % din volumul total de vânzări
            de produse exportate în Comunitate.

RO                                                  10                                                    RO
 ---pagebreak---      (24)   Ulterior, s-au identificat acele tipuri de produs vizate vândute pe piaţa internă de către
            producătorii exportatori, cu vânzări domestice globale reprezentative, care sunt
            identice sau direct comparabile cu tipurile de produse vândute la export către
            Comunitate.

     (25)   Pentru fiecare tip vândut de producătorii exportatori pe pieţele interne şi găsit a fi
            direct comparabil cu tipurile de PET vândute la export către Comunitate, s-a stabilit
            dacă vânzările interne sunt suficient de reprezentative în sensul articolului 2 alineatul
            (2) din regulamentul de bază. Vânzările interne ale unui anumit tip de PET au fost
            considerate suficient de reprezentative atunci când volumul total de vânzări interne ale
            acelui tip pe durata PAR a reprezentat 5 % sau mai mult din volumul total de vânzări
            ale tipului comparabil de PET exportat către Comunitate.

     (26)   De asemenea, s-a analizat dacă vânzările interne pentru fiecare tip de PET pot fi
            considerate ca fiind realizate în cadrul operaţiunilor comerciale normale, în
            conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Acest fapt s-a
            realizat prin stabilirea, pentru fiecare producător exportator din ţările implicate, a
            proporţiei de vânzări profitabile către clienţi independenţi de pe piaţa internă, a
            fiecărui tip exportat din produsul vizat pe piaţa internă pe durata perioadei de
            desfăşurare a anchetei.

             (a)   Pentru acele tipuri de produs la care mai mult de 80 %, în volum, din vânzările
                   pe piaţa internă nu au fost efectuate la un preţ mai mic decât costurile unitare,
                   adică unde preţul mediu de vânzare al tipului de produs vizat a fost egal cu sau
                   mai mare decât costul mediu de producţie pentru tipul de produs vizat, valoarea
                   normală a fost calculată ca preţul mediu al tuturor vânzărilor interne pentru
                   tipul de produs în cauză, indiferent dacă aceste vânzări au fost sau nu
                   profitabile.

             (b)   Pentru acele tipuri de produs la care cel puţin 10 % dar nu mai mult de 80 %,
                   ca volum, din vânzările pe piaţa internă nu au fost efectuate la un preţ mai mic
                   decât costurile unitare, valoarea normală a fost calculată ca media ponderată a
                   preţului de vânzare pentru acele tranzacţii care au fost făcute la acelaşi preţ sau
                   la un preţ mai mare decât costurile unitare ale tipului în cauză.

             (c)   Pentru acele tipuri de produs la care mai puţin de 10 %, în volum, s-au vândut
                   pe piaţa internă la un preţ care nu era mai mic decât costul unitar, s-a
                   considerat că tipul de produs vizat nu a fost vândut în cadrul operaţiunilor
                   comerciale normale şi, în consecinţă, valoarea normală a trebuit să fie
                   construită în conformitate cu Articolul 2 alineatul (3) din Regulamentul de
                   bază.

     (27)   În cazurile în care a fost necesară calcularea valorilor normale, acestea au fost
            calculate în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază, adică pe
            baza costului de fabricaţie a tipului vizat, la care s-au adăugat o sumă pentru costurile
            de vânzare, cheltuielile administrative şi alte costuri generale (SG&A) şi o marjă de
            profit. Suma SG&A a fost suportată de producătorul exportator pentru produsul
            similar şi suma reprezentând profitul a fost asimilată cu profitul mediu realizat de către
            producătorul exportator la vânzarea produsului similar în cadrul operaţiunilor
            comerciale normale.

RO                                                 11                                                    RO
 ---pagebreak---              Preţ de export

     (28)   În toate cazurile în care produsul vizat a fost exportat către clienţi independenţi din
            Comunitate, preţul de export a fost stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8)
            din regulamentul de bază, şi anume pe baza preţurilor de export plătite efectiv sau care
            urmează să fie plătite.

     (29)   În cazurile în care vânzările au fost intermediate de un importator asociat sau
            comerciant, preţul de export a fost construit pe baza preţurilor de revânzare ale
            respectivului importator asociat către clienţi independenţi. S-au adus modificări pentru
            toate costurile suportate între importare şi revânzare, inclusiv costurile de vânzare,
            cheltuielile administrative şi alte costuri generale şi o marjă de profit rezonabilă, în
            conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. Marja de profit
            adecvată a fost stabilită pe baza informaţiilor furnizate de comercianţi/importatori
            colaboratori independenţi, care operează pe piaţa din Comunitate.

             Comparaţie

     (30)   Valoarea normală şi preţul de export au fost comparate pe o bază franco-uzină. În
            scopul asigurării unei comparaţii corecte între valoarea normală şi preţul de export, se
            ţine seama, sub formă de ajustări, de diferenţele care afectează preţul şi
            comparabilitatea preţului în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul
            de bază. Ajustări adecvate au fost admise în toate cazurile în care au fost considerate
            rezonabile, exacte şi susţinute de elemente de probă.

             Marja de dumping

     (31)   În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) şi (12) din aegulamentul de bază, s-a
            calculat o marjă de dumping pentru fiecare producător exportator colaborator, prin
            compararea mediei ponderate a valorii normale cu media ponderată a preţului de
            export.

     (32)   Pentru acele ţări în care s-a constatat că nivelul de cooperare este unul ridicat (peste 80
            % din totalul volumurilor importate în Comunitate pe durata PAR), şi unde nu a
            existat nici un motiv să se presupună că vreun producător exportator nu ar dori să
            coopereze, marja de dumping restantă a fost fixată la nivelul producătorului exportator
            colaborator cu marja de dumping cea mai mare, pentru a asigura eficacitatea
            măsurilor.

     (33)   Pentru acele ţări în care s-a constatat că nivelul de cooperare este unul scăzut (mai
            puţin de 80 % din totalul volumurilor importate în Comunitate pe durata PAR), marja
            de dumping restantă a fost determinată în conformitate cu articolul 18 din
            regulamentul de bază, adică pe baza datelor disponibile.

             2.      Dumpingul importurilor pe durata perioadei de anchetă – Rezultate privind
                     anumite ţări.

             India

             Observaţii preliminare

RO                                                  12                                                    RO
 ---pagebreak---      (34)   Trei din cinci producători exportatori cunoscuţi au cooperat la anchetă. Cele două
            companii necooperante reprezintă peste 80 % din totalul producţiei de PET din India şi
            aproximativ 25 % din exporturile Indiei către Comunitate. Cuantumul exporturilor din
            India către Comunitate raportat la consumul din Comunitate s-a ridicat la 0.3 % în
            PAR. Doi dintre cei trei exportatori cooperanţi menţin angajamentele privind preţurile
            referitor la exporturile lor de PET către Comunitate, care au fost încheiate în
            conformitate cu ancheta iniţială.

     (35)   În ceea ce priveşte două companii colaboratoare, s-a descoperit că preţurile lor de
            export către Comunitate sunt în conformitate cu preţurile minime fixate prin
            angajamente. Aceste preţuri le-au depăşit în mod evident pe cele pentru vânzarea pe
            pieţele din ţările terţe. Ultimele vânzări au fost realizate în cantităţi mult mai mari
            decât exporturile către Comunitate. Acest fapt indică faptul că preţurile practicate faţă
            de clienţii din Comunitate nu reflectă evoluţia normală a preţurilor în cazul
            întreprinzătorilor indieni.

             Marja de dumping

     (36)   În ceea ce priveşte exporturile către Comunitate, s-a descoperit că marjele de dumping
            ale celor trei producători exportatori colaboratori sunt cuprinse într-un interval de la
            lipsa de dumping până la 17 %. Trebuie remarcat faptul că producătorul exportator
            fără dumping are un angajament de preţ, iar volumul exporturilor sale către
            Comunitate este foarte mic (sub 10 %) raportat la exporturile către ţările terţe. În
            ancheta iniţială, inclusiv în controalele ulterioare, marjele de dumping s-au situat între
            14,7 % şi 51,5 %.13 Cu toate acestea, cum cantităţile importate erau într-adevăr foarte
            mici, analiza se concentrează pe probabilitatea reapariţiei dumpingului.

             Indonezia

             Remarci preliminare

     (37)   Ancheta a stabilit că există cinci producători de PET în Indonezia pe durata PAR.
            Astfel cum se precizează la motivul (16) de mai sus, trei companii au prezentat
            răspunsuri complete la chestionar, dar numai două companii au acceptat vizite de
            verificare la sediul lor. Fiind, astfel, imposibil de verificat corectitudinea datelor
            furnizate de compania terţă în răspunsul la chestionar, această companie nu a cooperat
            în mod adecvat la anchetă în sensul articolului 18 din regulamentul de bază. Compania
            a fost informată în consecinţă şi a avut ocazia de a dezbate această hotărâre.

     (38)   Una dintre companiile colaboratoare avea un volum foarte mic al vânzărilor pe piaţa
            UE, dar acestea erau livrate unui singur utilizator specialist din sectorul medical. În
            consecinţă, s-a considerat că nici volumul, nici preţul unitar al acestor vânzări nu sunt
            reprezentative. Cu excepţia acestui foarte mic volum, nu s-au înregistrat în Eurostat
            alte vânzări pe piaţa UE originare din Indonezia.

             Valoare normală, preţ de export şi marjă de dumping

     13
            Regulamentul (CE) nr. 2604/2000 al Consiliului, 27.11.2000, motiv 125 şi Regulamentul (CE) nr.
            496/2002 al Consiliului, 18.3.2002, motiv 19.

RO                                                   13                                                      RO
 ---pagebreak---      (39)   Având în vedere că cele două companii colaboratoare nu au realizat vînzări
            reprezentative pe piaţa UE în PAR, iar statisticile de import din Eurostat au indicat
            faptul că nu mai sunt şi alte importuri din Indonezia, nu s-a putut stabili nici o marjă
            de dumping.

             Malaezia

             Remarci preliminare

     (40)   Doi producători de PET din Malaezia au cooperat la anchetă. Doar unul dintre ei avea
            exporturi către Comunitate, reprezentând 100 % din totalul exporturilor de PET din
            Malaezia către Comunitate. Importurile totale de produs vizat din Malaezia erau mici,
            adică în jur de 2000-4000 de tone comparativ cu piaţa comunitară per ansamblu.

             Valoare normală

     (41)   Pentru producătorul exportator cu exporturi către Comunitate în PIR, vânzările interne
            ale produsului similar erau reprezentative. Valoarea normală era bazată pe preţurile
            plătite sau plătibile, în cadrul operaţiunilor comerciale normale, de către cumpărătorii
            independenţi din Malaezia, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din
            regulamentul de bază.

     (42)   Ancheta a arătat că a fost subestimat costul de fabricare raportat de companie,
            deoarece costurile globale ale fabricii (inclusiv deprecierea, cheltuielile de chirie,
            salariile şi întreţinerea) suportate realmente pe durata PIR au fost reclasificate în
            cheltuieli SG&A. Compania a susţinut că această practică a fost creată pentru a
            reflecta rata scăzută a capacităţii de utilizare a facilităţilor de producţie. Cu toate
            acestea, costurile efective suportate includ şi costurile reclasificate ale fabricii. Faptul
            că compania a operat la doar o fracţiune din capacitatea totală de producţie nu
            înseamnă că nu sunt suportate costurile provenite din astfel de facilităţi. Într-adevăr,
            astfel de costuri au fost consemnate în registrele contabile ale companiei şi având în
            vedere că erau direct legate de producţia produsului similar, a trebuit să se practice o
            corectare a costului de fabricaţie raportat.

             Preţul de export

     (43)   Pentru acelaşi producător exportator, preţurile de export au fost stabilite pe baza
            preţurilor efectiv plătite de către clienţi independenţi din Comunitate, în conformitate
            cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.

             Comparaţie

     (44)   Pentru a asigura o comparaţie corectă, s-a ţinut seama de diferenţele în costurile de
            transport, asigurare, manipulare, încărcare, precum şi costurile anexe şi de credit, în
            cazurile în care au fost aplicabile şi justificate.

             Marja de dumping

     (45)   Pentru a calcula marja de dumping, media ponderată a valorilor normale a fost
            comparată cu media ponderată a preţului de export către Comunitate pentru produsul
            vizat.

RO                                                  14                                                     RO
 ---pagebreak---      (46)   Această comparaţie a indicat existenţa dumpingului la aproximativ 5 % pentru unicul
            producător exportator care exporta către Comunitate în PAR. Cu toate acestea, cum
            cantităţile importate erau într-adevăr foarte mici, analiza se concentrează în principal
            pe probabilitatea reapariţiei dumpingului.

             Coreea

             Remarci preliminare

     (47)   Trebuie amintit faptul că, în ceea ce priveşte Daehan Synthetic Fiber Co Ltd., SK
            Chemicals Co Ltd. şi KP Chemicals Corp, controlul provizoriu a fost limitat la
            dumping. Răspunsuri complete la chestionar s-au primit de la aceste trei companii.

     (48)   În plus, companiile asociate cu unul dintre producătorii exportatori menţionaţi mai sus
            s-au făcut, de asemenea, cunoscute. Astfel, s-au primit răspunsuri la chestionar şi de la
            producătorii exportatori Honam Petrochemicals şi Huvis Corp.

     (49)   Înaintea anchetei realizate la faţa locului, Daehan Synthetic Fiber Co Ltd. a înştiinţat
            Comisia cu privire la decizia sa de a înceta producţia de PET în Coreea. În consecinţă,
            compania a decis să anuleze vizita de verificare planificată. Cum această companie nu
            a reuşit să coopereze în sensul articolului 18 din regulamentul de bază, trebuie să fie
            supusă marjei de dumping restante.

     (50)   Potrivit solicitării, există zece producători în Coreea care au capacitatea de a produce
            PET. Din aceşti zece producători, cinci (inclusiv Daehan Synthetic Fiber Co Ltd) s-au
            făcut cunoscuţi Comisiei şi i-au prezentat acesteia răspunsuri la chestionar. Din ceilalţi
            cinci producători necooperanţi, unul a cooperat cu Comisia la ancheta iniţială.

     (51)   Volumurile de export ale celor patru producători exportatori colaboratori, plus
            cantităţile neverificate exportate de Daehan Synthetic Fiber Co Ltd. au reprezentat
            aproape 100 % din totalul de exporturi coreene pe durata PAR din Coreea către
            Comunitate, după cum s-a înregistrat în Eurostat.

     (52)   Conform precizărilor de la motivele (16) şi (17), cei patru producători exportatori
            colaboratori care au cooperat în totalitate la anchetă au fost următorii:

             –     SK Chemicals Co. Ltd., Seul,

             –     Huvis Corp., Seul (asociat cu SK Chemicals Co Ltd.),

             –     KP Chemicals Corp., Seul,

             –     Honam Petrochemicals Corp., Seul (asociat cu KP Chemicals Co Ltd).

     (53)   Pentru a evita orice eludare pe viitor, marjele de dumping au fost calculate la nivelul
            unui întreg grup.

             Valoare normală

     (54)   Pentru toate tipurile de PET exportate de producătorii exportatori coreeni, a fost
            posibilă stabilirea valorii normale pe baza preţurilor plătite şi plătibile în cadrul

RO                                                 15                                                    RO
 ---pagebreak---             operaţiunilor comerciale normale de către clienţi independenţi pe piaţa internă, în
            conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază.

             Preţ de export

     (55)   Doi dintre producătorii exportatori coreeni au operat vânzări de export către
            Comunitate direct la clienţii independenţi, prin companii asociate stabilite în Coreea şi
            importatori asociaţi stabiliţi în Comunitate. Prin urmare, în situaţia din urmă, s-a
            stabilit un preţ de export calculat, în temeiul articolului 2 alineatul (9) din
            regulamentul de bază.

             Comparaţie

     (56)   S-au acordat indemnizaţii pentru diferenţe în taxele de transport, asigurare,
            manipulare, impozite pe comisioane, credit, ambalare, taxe vamale (restituirea taxelor
            la vamă) şi taxe bancare în cazurile unde au fost justificate şi susţinute prin dovezi
            corespunzătoare.

             Indemnizaţie pentru restituirea taxelor la vamă şi cost de credit

     (57)   Doi dintre producătorii exportatori coreeni au înaintat o cerere pentru restituirea
            taxelor la vamă pe motiv că taxele de import au fost suportate de produsul similar când
            acesta a fost destinat consumului în ţara exportatoare, dar au fost rambursate când
            produsul a fost vândut pentru export către Comunitate. În ambele cazuri, cantitatea
            cerută s-a constatat a fi mai mare decât volumul taxelor suportate de produsul similar
            pe piaţa internă şi, astfel, reducerile au fost adaptate în mod corespunzător.
            Metodologia folosită în prezenta ancheta a fost compatibilă cu condiţiile prevăzute la
            articolul 2 alineatul (10) litera (b) din regulamentul de bază, întrucât a reflectat cu
            exactitate nivelul real de import pentru taxele suportate de produsul similar.

     (58)   În plus, ambii producători exportatori au solicitat costuri de credit pe baza perioadei
            reale de credit luate de clienţi în sistemul de plată ‘cont deschis’ folosit pe piaţa
            coreeană internă. S-a descoperit că într-un astfel de sistem, în general, producătorii
            exportatori nu au admis de fapt perioade specifice de credit şi, de asemenea, perioadele
            de credit luate nu au putut fi determinate cu exactitate, deoarece recipisele nu aveau
            facturi corespunzătoare. În aceste condiţii, respectivele reduceri nu au putut fi
            acordate.

             Marja de dumping

     (59)   În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) şi (12) din regulamentul de bază, media
            ponderată a valorilor normale pentru fiecare tip de produs vizat exportat către
            Comunitate a fost comparată cu media ponderată a preţului de export pentru fiecare tip
            de produs vizat.

     (60)   Comparaţia a indicat existenţa dumpingului de minimis pentru producătorii exportatori
            care au exportat către Comunitate în PAR.

             Taiwan

             Remarci preliminare

RO                                                 16                                                   RO
 ---pagebreak---      (61)   Doi din patru producători exportatori cunoscuţi au cooperat la anchetă. Cele două
            companii colaboratoare reprezintă peste 80 % din producţia totală de PET din Taiwan
            şi 99 % din totalul exporturilor către Comunitate. Cuantumul exporturilor din Taiwan
            către Comunitate, raportat la consumul din Comunitate, s-a ridicat la 1.2 % în ceea ce
            priveşte PAR.

     (62)   Un al treilea producător exportator taiwanez a completat, iniţial, un răspuns la
            chestionar, dar a oprit apoi cooperarea înaintea verificării realizate la faţa locului.
            Faptul că respectiva companie nu a permis oficilalilor Comisiei să verifice pe loc
            răspunsul la chestionar este egal cu lipsa de cooperare la anchetă. În virtutea
            articolului 18 din regulamentul de bază, această companie trebuie să fie supusă marjei
            de dumping restante.

             Valoare normală

     (63)   Pentru toate tipurile de PET exportate de producătorii taiwanezi exportatori, a fost
            posibilă stabilirea valorilor normale pe baza preţurilor plătite sau plătibile în cadrul
            operaţiunilor comerciale normale, de către clienţi independenţi, pe piaţa internă, în
            conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază.

             Preţul de export

     (64)   Ambii producători exportatori colaboratori taiwanezi au operat vânzări de export
            direct către cumpărători independenţi din cadrul Comunităţii. Preţurile de export au
            putut fi evaluate pe baza preţurilor plătite sau plătibile de către aceşti cumpărători
            conform articolului 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.

             Comparaţie

     (65)   S-au acordat reduceri pentru diferenţe în taxele de transport, asigurare, manipulare,
            credit, ambalare şi taxe bancare.

             Marja de dumping

     (66)   În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) şi (12) din regulamentul de bază, media
            ponderată a valorilor normale pentru fiecare dintre produsele vizate exportate în
            Comunitate a fost comparată cu media ponderată a preţului de export pentru fiecare tip
            corespunzător de produs vizat.

     (67)   Pe baza unei astfel de comparaţii, marja de dumping rezultată a fost mai mică decât
            marja de minimis în cazul Far Eastern Textile. În cazul Shinkong, marja de dumping s-
            a ridicat la 6.5 %. Cu toate acestea, în cazul Far Eastern Textile, ancheta a arătat că,
            prin compararea mediei ponderate a valorii normale cu media ponderată a preţurilor de
            export, nu s-a reflectat în întregime nivelul de dumping practicat. Într-adevăr, ancheta
            a arătat că volumuri importante (aproximativ 25 % din toate exporturile în
            Comunitate) erau comercializate la preţuri extrem de mici şi erau concentrate pe un
            singur client. În plus, exporturile către toate destinaţiile din cadrul Comunităţii erau
            făcute la preţuri reduse în mod semnificativ pe durata ultimelor patru luni din PIR în
            comparaţie cu primele opt luni din PAR. Prin urmare, era necesară aplicarea unei alte
            metodologii de comparaţie. O diferenţă importantă a fost descoperită între marjele de
            dumping rezultate dintr-o comparaţie medie-cu-medie şi comparaţia tranzacţie-cu-

RO                                                17                                                   RO
 ---pagebreak---             medie. În ceea ce priveşte comparaţia tranzacţie-cu-tranzacţie, s-a dovedit a nu fi o
            metodă alternativă potrivită pentru comparaţie, deoarece procesul de selectare a
            tranzacţiilor individuale pentru a face o astfel de comparaţie a fost considerat arbitrar
            în acest caz. Astfel, o comparaţie pe baza relaţiei tranzacţie-cu-medie a fost realizată în
            conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază. Prin urmare, a
            existat un model clar al exporturilor realizate în funcţie de client şi de timp.

     (68)   Pe această bază, marja de dumping rezultată din comparaţia tranzacţie-cu-medie este
            luată în calcul în vederea analizei ulterioare asupra continuării dumpingului. În cazul
            Shinkong, diferenţa dintre marjele de dumping calculată în conformitate cu cele două
            metodologii nu a fost semnificativă şi nu a fost găsit nici un model. Astfel, marja de
            dumping rezultată în urma comparaţiei medie-cu-medie trebuie luată în considerare
            pentru acea companie.

     (69)   Ulterior, marjele de dumping stabilite pentru cei doi producători exportatori
            colaboratori sunt după cum urmează:

             Far Eastern Textile Ltd                                3,5 %

             Shinkong Synthetic Fibers Corp.                        6,5 %

             Atunci când sunt exprimate specific, aceste marje procentuale corespund
             următoarelor taxe specifice:

             Far Eastern Textile Ltd                          36,3 EUR/t

             Shinkong Synthetic Fibers Corp.                    67 EUR/t

             Taxa restantă trebuie să se bazeze pe taxa restantă aplicabilă în prezent pentru
             Taiwan, dat fiind faptul că nu s-a găsit nici o modificare a circumstanţelor în acest
             sens. Aceasta se ridică la 143.4 EUR/t.

     (70)   În ceea ce priveşte cele două companii care nu au cooperat la investigaţie, se consideră
            că informaţiile disponibile trebuie să fie aplicate în conformitate cu articolul 18 din
            regulamentul de bază. De fapt, acestor companii trebuie să li se aloce taxa restantă.

             Thailanda

             Remarci preliminare

     (71)   Un singur producător thailandez de PET a cooperat în timpul investigaţiei şi nu a
            operat exporturi către Comunitate pe durata PAR. Potrivit Eurostat, volumul
            importurilor originare din Thailanda a fost neglijabil pe perioada PAR. Cu toate
            acestea, se ştie că existau cel puţin alţi trei producători de PET în Thailanda pe durata
            PAR, care nu au cooperat la anchetă.

     (72)   În absenţa exporturilor de PET către Comunitate de la singurul producător colaborator,
            nu a putut fi efectuat nici un calcul al dumpingului pentru respectivul producător.

             3.    Evoluţia importurilor în cazul abrogării măsurilor

             Remarci preliminare

RO                                                  18                                                    RO
 ---pagebreak---      (73)   Pentru a stabili dacă dumpingul ar putea reîncepe în cazul în care măsurile ar fi
            abrogate, s-a analizat evoluţia preţurilor la producătorii exportatori colaboratori pe alte
            pieţe de export şi producţia lor, capacitatea şi stocurile. Analiza s-a bazat pe
            informaţiile disponibile, adică informaţiile furnizate şi verificate în răspunsurile la
            chestionar ale producătorilor cooperanţi menţionaţi la secţiunea A.4. A fost efectuată,
            de asemenea, o analiză referitoare la evoluţia preţurilor, producţia şi capacitatea de
            producţie la alţi producători exportatori din ţările vizate de aceste măsuri. Această
            analiză s-a bazat pe datele studiilor de piaţă furnizate de industria comunitară şi
            producătorii exportatori, statisticile Eurostat pentru importuri şi, atunci când au fost
            disponibile, statisticile de export din ţările vizate.

             India

             Remarci preliminare

     (74)   Scenariul cel mai probabil cu privire la ceea ce s-ar întâmpla dacă măsurile s-ar abroga
            s-a bazat pe

             –       răspunsurile la chestionar verificate de cei trei producători exportatori
                     cooperanţi care au participat pe deplin la realizarea investigaţiei şi

             –       un raport de studii de piaţă produs de un serviciu de consultanţă independent şi
                     prezentat de solicitant.

             Relaţia dintre preţurile Comunităţii şi preţurile din India

     (75)   Preţurile Comunităţii au fost în general mai scăzute decât preţurile de pe piaţa internă
            din India. Este posibil ca exporturile să fie făcute la preţuri cel puţin uşor mai mici
            decât preţurile curente din cadrul Comunităţii. În cazul abrogării măsurilor, este
            posibil ca exporturile către Comunitate să fie făcute la preţuri de dumping în condiţiile
            menţinerii aceluiaşi nivel al preţurilor.

             Relaţia dintre preţurile de export către ţările terţe şi preţurile din India

     (76)   Preţurile de export din India către ţările terţe au fost în general mai scăzute decât
            preţurile de pe piaţa sa internă. Această diferenţă de preţ s-a ridicat la 24 % din nivelul
            preţului de export. Acest lucru indică faptul că exporturile către Comunitate ar putea fi
            făcute la aceleaşi preţuri de dumping în cazul abrogării măsurilor. Marjele constatate
            sunt într-adevăr mai mari decât nivelul actual al dumpingului către CE constatat după
            metoda descrisă mai sus. Remarcăm că (1) acest nivel curent al dumpingului constatat
            pentru CE a fost stabilit pe baza unor volumuri reduse la export şi (2) că unele dintre
            aceste exporturi au fost făcute în condiţiile adoptării unui preţ care a avut un efect
            corector asupra nivelului preţurilor de export. Astfel, în cazul abrogării măsurilor, este
            probabil ca marja de dumping să fie chiar mai mare.

             Relaţia dintre preţurile de export din India către ţările terţe şi nivelul preţului din
             cadrul Comunităţii

     (77)   Preţurile de export din India către ţările terţe au fost în general sub nivelul preţurilor
            din cadrul Comunităţii. Prin urmare, este posibil ca, în cazul abrogării măsurilor,
            exportatorii indieni să exporte PET în cantităţi mai mari către Comunitate şi la preţuri
            apropiate de cele practicate pentru ţările terţe pe durata PAR. Prin urmare, este posibil

RO                                                   19                                                   RO
 ---pagebreak---             ca dumpingul stabilit referitor la exporturile către Comunitate pentru PAR să se
            amplifice, în cazul în care măsurile s-ar abroga.

             Capacităţi şi stocuri nefolosite

     (78)   În ceea ce priveşte capacităţile disponibile, reamintim faptul că cei doi producători
            indieni mai importanţi nu au cooperat la realizarea investigaţiei. S-a decoperit totuşi
            că, per ansamblu, capacităţile lor se ridicau la aproximativ 23 % din consumul
            Comunităţii pe durata PAR. Pe baza informaţiilor disponibile, partea rămasă
            neutilizată din capacităţile lor este substanţială, atingând între 80.000 şi 130.000 de
            tone. În plus, cei trei producători cooperanţi dispun, la rândul lor, de unele capacităţi
            neutilizate. În concluzie, există o rezervă de capacităţi substanţiale disponibile în
            India. Piaţa indiană se caracterizează, de asemenea, printr-un exces de ofertă. În acest
            context, în cazul abrogării măsurilor, producătorii ar putea alege să redirecţioneze spre
            Comunitate cantităţile în exces, în continuu şi din ce în ce mai mult, la preţuri de
            dumping.

             Concluzie privind India

     (79)   Se pare că, în cazul abrogării măsurilor, capacităţile neutilizate vor fi direcţionate,
            probabil, către Comunitate. Date fiind raporturile de preţ, în special raportul de preţ
            între preţurile din cadrul Comunităţii şi preţurile din India, este posibil ca astfel de
            exporturi către Comunitate să fie făcute la preţuri de dumping.

             Indonezia

             Relaţia dintre preţurile din cadrul Comunităţii şi preţurile din Indonezia

     (80)   Preţurile din cadrul Comunităţii au fost în general mai mari decât cele atinse pe piaţa
            internă de către cei doi producători exportatori colaboratori din Indonezia. Aceasta
            poate sugera că, pentru producătorii exportatori indonezieni, orientarea vânzărilor
            către Comunitate ar reprezenta o alternativă atractivă în cazul abrogării măsurilor
            antidumping.

             Relaţia dintre preţurile de export către ţările terţe şi preţurile din Indonezia

     (81)   Pentru Polypet, care a operat în pierdere pe toate pieţele, preţurile interne nu au fost
            privite ca fiind fiabile, şi astfel a trebuit să se calculeze o valoare normală bazată pe
            costurile sale de producţie şi un profit normal. La realizarea calculelor s-a folosit o
            marjă de profit de 7 %, echivalentă cu marja utilizată în ancheta iniţială. O diferenţă de
            preţ de 25,0 % a fost identificată între această valoare normală construită şi preţurile
            de export către ţările terţe. Faptul că preţurile de export erau mai mici decât valoarea
            normală în această măsură sugerează o probabilitate a reapariţiei dumpingului pe piaţa
            comunitară, în cazul abrogării măsurilor.

     (82)   Petnesia opera în jurul pragului rentabilităţii pe durata PAR, prin urmare valoarea
            normală a fost calculată atât pe baza vânzărilor interne cât şi a valoarii normale
            calculate, prin aceeaşi metodă ca cea descrisă mai sus în cazul Polypet. Diferenţa
            dintre valorile normale şi preţul de export către ţările terţe a fost între 5-10 % (în cazul
            acestor metode). Faptul că preţurile de export au fost mai scăzute decât valoarea

RO                                                  20                                                     RO
 ---pagebreak---             normală în această măsură sugerează probabilitatea reapariţiei dumpingului pe piaţa
            comunitară, în cazul abrogării măsurilor.

             Relaţia dintre preţurile de export din Indonezia către ţările terţe şi nivelul preţurilor
             din cadrul Comunităţii

     (83)   Preţurile de vânzare ale producătorilor din cadrul Comunităţii pentru vânzarea în UE
            au fost stabilite la 1058 € pe durata PAR. În aceeaşi perioadă, preţurile de vânzare ale
            exportatorilor indonezieni erau de 911 € către pieţele ţărilor terţe. Prin urmare,
            vânzările pe piaţa UE erau cu 16 % mai ridicate pe piaţa UE decât pe alte pieţe.
            Aceasta sugerează că, pentru producătorii exportatori indonezieni, reorientarea
            vânzărilor către Comunitate ar reprezenta o alternativă atractivă în cazul abrogării
            măsurilor antidumping.

             Capacităţi şi stocuri nefolosite

     (84)   Aşa cum a fost menţionat mai sus, cinci producători operau în Indonezia pe durata
            PAR. Raportul de studii de piaţă indică o producţie de 324 000 de tone în Indonezia
            din care 47 % era reprezentată de producătorii cooperanţi. Informaţiile de la
            producătorii colaboratori şi din studiile de piaţă sugerează că aproximativ 10 % din
            capacitatea totală sau aproximativ 37.000 tone reprezentau capacităţile nefolosite.
            Aceasta reprezintă aproximativ 1.5 % din consumul Comunităţii.

     (85)   Informaţiile de la producătorii cooperanţi au arătat că stocul de PET era redus.

     (86)   În ceea ce priveşte capacităţile şi stocurile nefolosite, ancheta a evidenţiat că un volum
            semnificativ de PET ar putea fi pus la dispoziţie, spre vânzare, pe piaţa comunitară.

             Concluzie privind Indonezia

     (87)   Evaluarea factorilor de mai sus a arătat că exista o diferenţă substanţială de preţ între
            realizările producătorilor indonezieni pe pieţele ţărilor terţe şi valoarea lor normală.

     (88)   Mai mult, preţurile de export ale producătorilor exportatori colaboratori pe pieţele
            ţărilor terţe şi pe piaţa indoneziană internă sunt considerabil mai mici decât preţurile
            de vânzare practicate de industria comunitară în cadrul Comunităţii. Adăugând şi
            disponibilitatea capacităţii suplimentare, există prin urmare un stimulent pentru
            producătorii exportatori indonezieni de a creşte vânzările pe piaţa comunitară în cazul
            abrogării măsurilor şi este posibil ca aceste vânzări să fie la preţ de dumping.

             Malaezia

             Remarci preliminare

     (89)   În timp ce producţia şi vânzările totale estimate ale produsului vizat de producătorii
            malaezieni sunt estimate la aproximativ 120 000 de tone, totalul consumului de PET în
            Malaezia este de numai aproximativ 60 000 de tone. Cu o piaţă internă capabilă să
            consume numai jumătate din totalul producţiei şi al vânzărilor, este evident faptul că
            producătorii malaezieni ai produsului vizat sunt, în general, dependenţi de pieţele de
            export pentru continuarea operaţiunilor la capacităţile curente.

RO                                                 21                                                    RO
 ---pagebreak---              Relaţia dintre nivelul preţurilor pe piaţa internă şi nivelul preţurilor din cadrul
                   Comunităţii

     (90)   Ancheta a dezvăluit faptul că preţurile pe piaţa internă erau cu aproximativ 10 până la
            20 % mai mici decât preţurile medii practicate pe piaţa comunitară. Nu există nici un
            motiv pentru a concluziona că acest lucru s-ar schimba în cazul abrogării măsurilor.

             Relaţia dintre nivelul preţurilor pe piaţa internă şi preţurile de export către ţările terţe

     (91)   Informaţiile furnizate de ambii exportatori cooperanţi menţionaţi mai sus la motivul
            (17) arată că exporturile către ţările terţe au fost făcute în cantităţi mari reprezentând
            67 % din vânzările totale în PAR.

     (92)   Pentru un exportator malaezian, care a exportat către Comunitate, media ponderată a
            preţurilor de export către ţările terţe se afla sub media ponderată a valorilor normale,
            care au fost stabilite pentru calcularea dumpingului său, şi părea să fie, de asemenea,
            mai mică decât preţurile de vânzare către Comunitate. Acest lucru indică faptul că
            acest exportator malaezian vinde PET, probabil la preţ de dumping, şi pe pieţele unor
            ţări terţe, iar diferenţa de preţ este chiar mai mare decât cea constatată pe piaţa
            europeană.

     (93)   În cazul celuilalt exportator, care nu a operat exporturi către Comunitate în PAR,
            ancheta a dezvăluit faptul că media preţurilor de export către ţările terţe se afla sub
            costul de producţie, ceea ce indică faptul că şi produsul similar este vândut la preţ de
            dumping pe pieţele ţărilor terţe.

     (94)   Cele de mai sus indică o probabilitate destul de mare a reapariţiei dumpingului la
            exporturile către Comunitate în cazul abrogării măsurilor.

             Relaţia dintre preţurile de export către ţările terţe şi nivelul preţurilor în cadrul
             Comunităţii

     (95)   Informaţiile furnizate de exportatorii cooperanţi menţionaţi mai sus la motivul (17)
            arată că exporturile către ţările terţe erau făcute la o medie ponderată a preţului de
            export cu mult sub preţurile de vânzare practicate de industria comunitară în cadrul
            Comunităţii.

     (96)   Putem concluziona că, la nivel de preţ predominant, Comunitatea ar putea fi
            considerată drept o piaţă atractivă pentru producătorii exportatori din Malaezia. Pe
            această bază se consideră că abrogarea măsurilor ar fi un stimulent economic pentru
            reorientarea exporturilor către ţările terţe înspre piaţa mai profitabilă a Comunităţii.
            Dacă vânzările ar fi reorientate către Comunitate, este foarte probabil, de asemenea, ca
            acestea să fie la preţ de dumping.

             Capacităţi şi stocuri nefolosite

     (97)   Ancheta a dezvăluit nivelul foarte scăzut al capacităţii de utilizare a celor doi unici
            producători cooperanţi pe durata PAR, adică între 30-80 %. Din acest motiv, se poate
            concluziona că există o rezervă de capacităţi disponibile semnificative în Malaezia.
            Abrogarea măsurilor ar fi un stimulent pentru ca producătorii exportatori malaezieni să
            folosească capacitatea disponibilă şi să mărească vânzările la export, în special către
            Comunitate.

RO                                                   22                                                     RO
 ---pagebreak---      (98)   S-a descoperit că cei doi producători exportatori cooperanţi aveau un nivel normal de
            stocuri. Cu toate acestea, trebuie menţionat faptul că stocurile nu pot fi considerate un
            indicator semnificativ, deoarece producţia de PET din Malaezia se bazează în
            majoritate pe comenzile de la clienţi. Astfel, stocurile sunt constituite în principal din
            PET care urmează să fie expediat către clienţi deja cunoscuţi.

              Concluzie privind Malaezia

     (99)   Ancheta a indicat că unul dintre producătorii cooperanţi şi-a continuat practicile de
            dumping, în pofida măsurilor în vigoare.

     (100) Mai mult, media ponderată a preţurilor de export a producătorilor exportatori
           cooperanţi către pieţele din ţările terţe şi preţurile de vânzare pe pieţele interne sunt, de
           asemenea, cu mult mai scăzute decât nivelul preţului predominant în cadrul
           Comunităţii. Adăugând şi capacitatea redusă de utilizare, există prin urmare un
           stimulent pentru producătorii exportatori malaezieni în vederea reorientării către piaţa
           comunitară cu preţuri, posibil, de dumping, în cazul abrogării măsurilor.

              Coreea

              Relaţia dintre preţurile din cadrul Comunităţii şi preţurile din Coreea

     (101) La motivul (60) de mai sus, s-a explicat faptul că marja de dumping constatată pentru
           toţi cei patru producători exportatori cooperanţi se afla sub nivelul de minimis.
           Reamintim că aceste exporturi au avut loc în timpul perioadei în care doi dintre
           exportatorii cooperanţi erau capabili să exporte cu taxe zero către Comunitate.
           Deoarece exporturile realizate de aceşti patru producători exportatori au reprezentat
           aproape 100 % din totalul importurilor de PET pe durata PAR (conform Eurostat), se
           pare că există un risc scăzut de reapariţie a dumpingului la oricare dintre producătorii
           exportatori care au cooperat la anchetă.

     (102) Ancheta a arătat că preţurile de pe piaţa internă coreeană practicate de companiile
           cooperante sunt mai mari decât cele practicate de industria comunitară pe piaţa
           comunitară. Nu există nici un motiv pentru a crede că acele preţuri interne găsite
           pentru companiile cooperante nu sunt reprezentative sau că producătorii exportatori
           necooperanţi vând la preţuri cu mult mai mici pe piaţa internă decât companiile
           cooperante. De asemenea, este probabil ca acele companii necooperante care nu au
           vândut CE să vândă la preţuri mici pentru a recâştiga cota de piaţă pierdută de pe piaţa
           CE. Aceasta sugerează posibilitatea reapariţiei dumpingului de la companiile
           necooperante, în cazul în care măsurile sunt abrogate. Se ştie, de asemenea, că aceste
           companii necooperante exportau către Comunitate în ancheta iniţială în cantităţi deloc
           neglijabile.

              Relaţia dintre preţurile de export către ţările terţe şi preţurile din cadrul Republicii
              Coreea

     (103) Pentru producătorii exportatori cooperanţi, s-a constatat o diferenţă de preţ de
           aproximativ 5 % între nivelul predominant al preţului de pe piaţa internă coreeană şi
           exporturile lor către ţările terţe. Cu toate acestea, dat fiind că avuseseră posibilitatea de
           a exporta cantităţi nelimitate de PET în Comunitate cu taxe zero, riscul de reorientare a
           schimburilor comerciale către Comunitate pare a fi mai degrabă scăzut.

RO                                                   23                                                    RO
 ---pagebreak---      (104) Preţurile de export către ţările terţe au fost, de asemenea, disponibile pe o bază
           generală, inclusiv preţuri precum cele percepute de producătorii necooperanţi. Acestea
           din urmă erau mai scăzute decât preţurile de pe piaţa internă percepute de producătorii
           cooperanţi. Această diferenţă de preţ indică încă o dată că exporturile către Comunitate
           pot fi făcute la preţ de dumping în cazul abrogării măsurilor.

              Relaţia dintre preţurile de export coreene către ţările terţe şi nivelul preţurilor în
              cadrul Comunităţii

     (105) Ancheta a arătat că producătorii exportatori cooperanţi din Coreea au vândut cantităţi
           semnificative către ţările terţe. Cu toate acestea, pentru SK Chemicals şi KP
           Chemicals, dat fiind faptul că ei au avut posibilitatea de a exporta cantităţi nelimitate
           de PET către Comunitate cu taxe zero, riscul de reorientare a schimburilor comerciale
           de către producătorii exportatori cooperanţi pare să fie mai degrabă scăzut.

     (106) În ceea ce priveşte producătorii exportatori necooperanţi, s-au folosit informaţiile
           obţinute în urma unui raport de studii de piaţă şi de la biroul coreean de statistică.

     (107) La un rezumat al exporturilor totale către ţările terţe ale producătorilor exportatori
           coreeni în PAR (727 Kt), astfel cum s-a raportat de către biroul coreean de statistică şi
           scăzând exporturile efectuate de către producătorii exporatori cooperanţi (320 Kt),
           totalul exporturilor efectuate de producătorii exportatori necooperanţi a fost calculat la
           407 Kt.

     (108) Cantităţile exportate către fiecare destinaţie de către producători exportatori
           necooperanţi au fost stabilite prin luarea în calcul a exporturilor per ansamblu în
           funcţie de destinaţie şi scăderea exporturilor din partea producătorilor exportatori
           cooperanţi în funcţie de destinaţie. Cele cinci destinaţii către care se presupune că
           producătorii exportatori necooperanţi ar fi exportat cele mai însemnate cantităţi sunt
           RPC urmată de Ucraina, Japonia, Tunisia şi Republica Islamică Iran.

     (109) Pe baza valorilor de export furnizate de biroul coreean de statistică, media ponderată a
           preţului către cele cinci destinaţii cu cele mai mari exporturi a fost calculată ca 759
           EUR/tonă. În timp ce acest preţ se bazează pe date statistice brute, neverificate
           (conţinând parţial valori statistice ale producătorilor exportatori cooperanţi şi
           conţinând, probabil, preţuri de export către companiile partenere, precum şi preţuri ce
           exclud cheltuielile de transport pe ocean), preţul mediu rămâne în mod semnificativ
           mai mic decât preţurile medii de import (la nivelul CIF) către Comunitate
           (aproximativ 25 %).

     (110) Pe această bază, adică luând în considerare volumul aparent semnificativ de exporturi
           către ţările terţe ale producătorilor exportatori necooperanţi şi faptul că preţurile către
           cele mai importante cinci destinaţii pentru producătorii exportatori cooperanţi sunt
           semnificativ mai scăzute decât preţul mediu de import în cadrul Comunităţii, se pare
           că există un risc sporit de reorientare a schimburilor comerciale din partea
           producătorilor exportatori necooperanţi, în cazul în care măsurile încetează să mai fie
           aplicabile. Dată fiind marja de dumping semnificativă (55 %) identificată pentru cel
           mai mare dintre producătorii exportatori necooperanţi în ancheta iniţială, este foarte
           probabil ca producătorii exportatori necooperanţi să reia practicile lor de dumping, în
           cazul abrogării măsurilor.

RO                                                  24                                                   RO
 ---pagebreak---              Capacităţi şi stocuri nefolosite

     (111) În cazul producătorilor exportatori cooperanţi, s-a constatat că toţi aveau un nivel de
           stocuri normal, şi operau aproape la capacitate maximă. Astfel, riscul de reapariţie a
           dumpingului din acest motiv pare să fie foarte limitat.

     (112) În cazul producătorilor exportatori necooperanţi, capacitatea s-a determinat pe baza
           capacităţii totale a producătorilor exportatori coreeni, conform datelor furnizate de
           studiile de piaţă. Nu este disponibilă nici o informaţie cu privire la nivelul de stocuri.
           La scăderea capacităţii producătorului exportator cooperant din totalul de capacitate
           coreeană, s-a calculat capacitatea estimativă pentru producătorii exportatori
           necooperanţi. Această capacitate a fost estimată la aproximativ 550 Kt care ar
           corespunde unei cote de piaţă de 23 % din consumul total al Comunităţii.

     (113) Pe baza raportului de studii de piaţă, capacitatea nefolosită în cazul Coreei per
           ansamblu este estimată la aproximativ 200 000 de tone. Astfel, nu poate fi exclus
           faptul că poate exista un grad de reapariţie a dumpingului de către productori
           exportatori necooperanţi cu capacitate nefolosită, în cazul în care măsurile ar fi
           abrogate.

             Concluzie privind Coreea

     (114) Deşi se pare că pentru cele patru companii cooperante nu există în mod vizibil nici un
           risc de reapariţie a dumpingului, ancheta a demonstrat că pentru companiile
           necooperante există un risc real de reapariţie a dumpingului. Acest fapt a fost
           demonstrat printr-o comparaţie între nivelul preţului predominant pe piaţa internă
           coreeană şi nivelul preţului de pe piaţa comunitară, precum şi printr-o comparaţie între
           acelaşi nivel al preţului pe piaţa internă şi nivelul mediu al preţului de export către
           pieţele ţărilor terţe.

     (115) Mai mult, o ameninţare semnificativă de reorientare a schimburilor comerciale poate fi
           într-adevăr identificată în urma comparării volumurilor semnificative de PET care sunt
           vândute ţărilor terţe, la preţuri semnificativ mai scăzute decât preţul la care se importă
           PET în Comunitate. Dată fiind istoria dumpingului referitor la acele companii
           necooperante (55 % în ancheta iniţială), nu există motive să credem că acele companii
           nu-şi vor relua politica de dumping în cazul în care măsurile încetează să mai fie
           aplicabile.

             Taiwan

             Relaţia dintre preţurile din cadrul Comunităţii şi preţurile din Taiwan

     (116) Preţurile interne din Taiwan ale producătorilor exportatori cooperanţi şi necooperanţi
           au fost în general mai mici decât preţurile din Comunitate. Preţurile anterioare au fost
           într-adevăr profitabile. Acest fapt înseamnă că şi nivelul preţului din Comunitate ar fi
           foarte atractiv din punctul de vedere al producătorului exportator din Taiwan. Dat fiind
           raportul de preţ identificat, preţurile de export din Taiwan sunt susceptibile de a fi
           semnificativ mai mici decât mediile preţurilor practicate de industria comunitară.

             Relaţia dintre preţurile de export către ţări terţe şi preţurile din Taiwan

RO                                                  25                                                  RO
 ---pagebreak---      (117) În cazul unui producător cooperant, preţurile pentru ţările terţe erau semnificativ mai
           mici decât preţurile interne din Taiwan. În cazul celuilalt producător cooperant, care
           vindea în principal Japoniei, preţurile de export către ţările terţe depăşeau preţurile de
           vânzare interne. Pe această bază, nu se poate exclude ipoteza potrivit căreia preţurile la
           export către Comunitate vor urma tendinţa preţurilor la export din Taiwan către alte
           ţări (cu excepţia Japoniei) dacă măsurile ar fi abrogate. Prin urmare, este posibil ca
           dumpingul să reapară în situaţia unui astfel de scenariu. Această evaluare se bazează
           pe datele furnizate de producătorii cooperanţi, deoarece nu au putut fi găsite alte date
           în această privinţă.

             Relaţia dintre preţurile taiwaneze de export către ţările terţe şi nivelul preţului din
             cadrul Comunităţii

     (118) Preţurile taiwaneze de export către ţările terţe au fost semnificativ mai mici decât
           nivelul preţurilor din Comunitate. Exporturile taiwaneze către alte ţări nu au fost
           supuse taxelor antidumping pe durata PAR. Dacă măsurile sunt abrogate nu este
           exclus ca preţurile de export către Comunitate să urmeze tendinţa preţurilor pentru alte
           pieţe. În aceste circumstanţe, exporturile viitoare către Comunitate se vor efectua la
           preţuri de dumping. Din nou, această analiză se bazează pe date furnizate de
           producători cooperanţi. Cu toate acestea, deoarece nu există informaţii disponibile care
           să indice că preţurile de export către ţările terţe sau preţurile interne găsite pentru
           companiile cooperante nu sunt reprezentative pentru toţi producătorii exportatori
           taiwanezi, se mai poate concluziona că exporturile viitoare către CE provenite de la
           companiile necooperante se vor face probabil la preţuri de dumping.

             Capacităţi şi stocuri neutilizate

     (119) În timp ce o companie cooperantă îşi utilizează pe deplin capacitatea pe durata PAR,
           cealaltă nu utilizează o cantitate semnificativă din capacitatea sa totală. Companiile
           necooperante la anchetă par să aibă capacităţi neutilizate între 400 000 şi 500 000 de
           tone. Acestea se ridică la aproximativ 20 % din consumul Comunităţii pe durata PAR.
           Într-adevăr, dat fiind nivelul atractiv al preţului pe piaţa comunitară, există şanse ca
           asemenea capacităţi neutilizate să fie redirecţionate către Comunitate în cazul
           abrogării măsurilor.

             Concluzie privind Taiwan

     (120) Având în vedere capacităţile neutilizate, există aparent şanse ca asemenea capacităţi să
           fie redirecţionate către Comunitate în cazul abrogării măsurilor. În plus, este posibil ca
           astfel de exporturi către Comunitate să se efectueze la preţuri de dumping, dat fiind
           nivelul mic al preţului pentru exporturile către pieţele ţărilor terţe, cu excepţia
           Japoniei. Există posibilitatea ca preţurile Comunităţii să fie supuse presiunii la
           importul unor cantităţi mai mari pe piaţa comunitară. O astfel de tendinţă descendentă
           a preţului este susceptibilă de a contribui la deteriorarea dumpingul stabilit pentru
           PAR.

             Thailanda

             Remarci preliminare

RO                                                 26                                                   RO
 ---pagebreak---      (121) Astfel cum se prevede la motivul (71) se ştie că au existat cel puţin alţi trei producători
           de PET în Thailanda pe durata PAR care nu au cooperat la anchetă. Pentru aceşti
           producători necooperanţi s-au analizat informaţiile furnizate de Eurostat şi din la alte
           surse.

     (122) Informaţiile cu privire la stocuri şi la vânzările către pieţele terţe se referă numai la
           producătorul exportator cooperant. A fost posibilă obţinerea datelor cu privire la
           capacitatea totală de producţie din Thailanda şi realizarea unei estimări a volumului de
           producţie pentru toţi producătorii exportatori din Thailanda pe baza studiilor de piaţă.
           Prin urmare, s-a considerat că hotărârile pentru companiile necooperante nu pot fi mai
           favorabile decât cele stabilite pentru companiile cooperante.

              Relaţia dintre nivelul preţurilor interne şi nivelul preţului din Comunitate

     (123) Ancheta a dezvăluit faptul că preţurile interne erau cu 10-20 % mai mici decât
           preţurile medii practicate pe piaţa comunitară. Nu există nici un motiv pentru a
           concluziona că acest fapt se va schimba dacă măsurile sunt abrogate.

              Relaţia dintre nivelul preţurilor interne şi preţurile de export către ţările terţe.

     (124) Informaţiile furnizate de producătorii exportatori cooperanţi menţionaţi mai sus la
           motivul (17), care nu au exportat către Comunitate, au arătat că exporturile către ţările
           terţe s-au făcut în cantităţi mari depăşind 80 % din totalul vânzărilor în PAR. De
           asemenea, s-a constatat că media preţurilor de export către ţări terţe era sub costuri,
           ceea ce indică faptul că produsul este vândut pe pieţele ţărilor terţe la preţuri de
           dumping. În plus, în ceea ce priveşte companiile necooperante, nu există informaţii
           disponibile care să indice faptul că evoluţia preţurilor în cazul acestora este diferită
           comparativ cu pieţele interne din Thailanda sau din ţările terţe şi, prin urmare, se poate
           presupune că şi aceştia vând la preţuri mai mici către ţări terţe decât pe pieţele lor
           interne.

              Relaţia dintre preţurile de export către ţări terţe şi nivelul preţului din cadrul
              Comunităţii

     (125) Informaţiile furnizate de exportatorul cooperant care nu a exportat către Comunitate au
           arătat că exporturile către ţări terţe s-au efectuat la o medie ponderată a preţului de
           export aflată semnificativ sub preţurile de vânzare din industria comunitară în cadrul
           Comunităţii.

     (126) Presupunând că nivelul predominant al preţului în Comunitate ar rămâne acelaşi, se
           poate concluziona că pentru producătorii exportatori din Thailanda Comunitatea poate
           fi considerată o piaţă atractivă. Pe această bază se consideră că abrogarea măsurilor ar
           fi un stimulent economic pentru reorientarea exporturilor către ţările terţe înspre piaţa
           mai profitabilă a Comunităţii.

              Capacităţi şi stocuri neutilizate

     (127) Există în Thailanda capacităţi disponibile semnificative. Ancheta a scos la iveală
           faptul că utilizarea capacităţii de către producătorul exportator cooperant a fost mai
           scăzută pe durata PAR.

RO                                                    27                                                 RO
 ---pagebreak---      (128) Conform raportului de studii de piaţă, nivelul capacităţii producătorilor exportatori
           necooperanţi este estimat la circa 500 000 de tone cu o producţie totală de aproximativ
           430 000. În baza acestor cifre capacitatea disponibilă creşte la aproximativ 70 000 de
           tone. Capacitatea disponibilă ar echivala cu circa 2,9 % din totalul de consum al
           Comunităţii, dacă ar fi orientată spre vânzări pe piaţa comunitară.

     (129) Per ansamblu, datele asupra studiilor de piaţă sugerează că piaţa internă din Thailanda
           poate absorbi mai puţin de 94 000 de tone respectiv 25 % din producţia internă de
           PET. În aceste circumstanţe, producătorii thailandezi ai acestui produs sunt în mare
           măsură dependenţi de vânzările la export pentru a funcţiona în continuare la
           capacitatea actuală. În această situaţie, există o mare probabilitate ca exporturile către
           CE să crească dacă măsurile sunt abrogate. De aceea, nu se poate exclude faptul că
           producătorii exportatori thailandezi vor micşora preţurile lor de export către
           Comunitate la nivelul preţurilor de export pentru alte pieţe din ţări terţe, în scopul
           recâştigării pieţei pierdute, dacă măsurile sunt abrogate. Prin urmare, nu poate fi
           exclus un posibil pericol de reapariţie a dumpingului din partea producătorilor
           exportatori necooperanţi, în cazul abrogării măsurilor.

     (130) S-a constatat că producătorul exportator cooperant are un nivel normal de stocuri.
           Totuşi, s-a observat că stocurile nu pot fi considerate ca un indicator stabil, deoarece
           producţia de PET din Thailanda se bazează în principal pe comenzi de la clienţi. Prin
           urmare, stocurile sunt formate în mare parte din PET, care urmează să fie livrat unor
           clienţi deja cunoscuţi.

             Concluzie privind Thailanda

     (131) Deoarece unicul producător exportator cooperant nu a exportat către Comunitate,
           ancheta nu poate concluziona dacă dumpingul continuă în pofida măsurilor în vigoare.

     (132) Totuşi, media ponderată a preţurilor de export ale producătorului exportator cooperant
           pe pieţele ţărilor terţe şi preţurile de vânzare pe piaţa internă au fost considerabil mai
           mici decât preţurile de vânzare din industria comunitară în cadrul Comunităţii.
           Preţurile de vânzare au fost sub costul de producţie. Acesta este un indicator al faptului
           că vânzările se vor efectua probabil la preţuri de dumping, dacă măsurile sunt
           abrogate. În plus, dat fiind nivelul atractiv al preţului în Comunitate, abrogarea
           măsurilor este considerată ca fiind un stimulent pentru producătorii exportatori
           thailandezi de a-şi reorienta vânzările înspre piaţa comunitară.

     (133) Pentru producătorii exportatori necooperanţi, un pericol semnificativ de reorientare a
           schimburilor comerciale este depistat la compararea cererii interne cu volumul
           semnificativ de PET vândut ţărilor terţe. Trebuie din nou menţionat faptul că, astfel
           cum se prevede la motivul (131) şi în continuare, producătorii thailandezi depind în
           mare măsură de exporturi şi că există o vastă rezervă de capacităţi libere disponibile,
           care poate fi reorientată către Comunitate. Date fiind cazurile care au făcut, în trecut,
           obiectul practicilor de dumping (32,5 % în ancheta iniţială), există aparent riscul
           reapariţiei dumpingului, dacă măsurile sunt abrogate.

             4.    Concluzie privind probabilitatea continuării şi/sau reapariţiei dumpingului

             India, Indonezia, Malaezia, Taiwan şi Thailanda

RO                                                 28                                                   RO
 ---pagebreak---      (134) În baza celor de mai sus, se concluzionează că există posibilitatea continuării şi/sau
           reapariţiei dumpingului în cazul abrogării măsurilor. Prin urmare, se propune ca
           măsurile aplicabile importurilor de PET originare din India, Indonezia, Malaezia,
           Taiwan şi Thailanda să fie menţinute.

             Republica Coreea

     (135) Pe baza informaţiilor colectate referitor la producătorii exportatori necooperanţi, se
           pare că există un risc semnificativ al reapariţiei dumpingului. Acest risc se bazează în
           primul rând pe datele care sugerează o capacitate de export şi de producţie
           semnificative din partea producătorilor exportatori necooperanţi şi, astfel cum s-a
           demonstrat prin practicile de dumping din ancheta iniţială, este realmente probabil ca
           riscul să se materializeze în exporturi către Comunitate la preţuri de dumping, dacă
           măsurile sunt abrogate.

     (136) În consecinţă, se propune ca măsurile aplicabile importurilor de PET originare din
           Coreea să fie menţinute.

            D.      DURABILITATEA ÎMPREJURĂRILOR ÎN CARE AU INTERVINIT
                                     MODIFICĂRI

     (137) Conform articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, s-a mai examinat de
           asemenea dacă împrejurările în care intervin modificări în comparaţie cu ancheta
           iniţială privind dumpingul pot fi considerate durabile.

             Republica Coreea

     (138) Trebuie amintit că întindrea acestui control provizoriu pentru Republica Coreea se
           limitează la marjele de dumping estimat pentru cele trei companii, SK Chemicals Co
           Ltd., KP Chemicals Corp. şi Daehan Synthetic Fibres Co. Ltd., şi companiile asociate.

             Producători exportatori cooperanţi (SK Chemicals Co Ltd. şi KP Chemicals Corp)

     (139) Pentru producătorii exportatori cooperanţi care au exportat PET în Comunitate pe
           timpul PAR, reexaminarea intermediară a arătat că marjele de dumping se menţin la
           un nivel de minimis. Principalul motiv a fost acela că, în timp ce valorile normale şi
           preţurile de vânzare interne pentru aceste companii au crescut comparativ cu datele din
           ancheta iniţială, preţurile de vânzare de pe piaţa comunitară au crescut în mod
           corespunzător.

     (140) Nu s-au găsit indicaţii care să sugereze că aceste modificări care duc la o estimare de
           dumping de minimis n-ar fi durabile, deoarece toţi producătorii exportatori cooperanţi
           au funcţionat la o rată ridicată de utilizare a capacităţii (peste 90 %). Mai mult, nici
           unul dintre aceştia nu avea planuri de creştere a capacităţii de producţie în Republica
           Coreea. Doar unul dintre aceştia, SK Chemicals, a înfiinţat unitate de producţie în
           Comunitate şi este mai susceptibil de a-şi micşora exporturile din Republica Coreea.

             Alţi producătorii exportatori (Daehan Synthetic Fibres Co. Ltd)

     (141) În ceea ce priveşte producătorul exportator Daehan, care, astfel cum se prevede la
           motivul (49) de mai sus, a ales în cele din urmă să nu coopereze la anchetă, nici una
           dintre datele referitoare la această companie nu a putut fi verificată.

RO                                                29                                                  RO
 ---pagebreak---      (142) Prin urmare, concluzia în cazul aceastei companii a trebuit să se bazeze pe faptele
           disponibile în conformitate cu articolului 18 din regulamentul de bază, adică pe baza
           informaţiilor din reclamaţie şi a informaţiilor din chestionarul neverificat.

             Concluzie privind Coreea

     (143) Pentru cele două grupuri de producători exportatori cooperanţi, SK Chemicals şi KP
           Chemicals, împrejurările în care estimarea dumpingului s-a calculat în această anchetă
           pot fi considerate durabile.

     (144) În ceea ce priveşte cel de-al treilea producător exportator Daehan Synthetic Fibres,
           trebuie să reamintim că această companie nu a cooperat şi, prin urmare, analiza trebuie
           să se bazeze pe datele disponibile, care sugerează o continuare a dumpingului. În
           aceste condiţii, prezenta companie trebuie să fie supusă taxei restante, aşa cum s-a
           stabilit în ancheta iniţială şi s-a confirmat în cea mai recentă reexaminare.

             Taiwan

     (145) La această acţiune au cooperat doar doi producători exportatori taiwanezi. Prin urmare,
           analiza durabilităţii împrejurărilor în care intervin modificări este limitată la aceste
           două companii.

     (146) Far Eastern Textiles a fost supusă unei taxe zero de la adoptarea Regulamentului (CE)
           nr. 83/200514 al Consiliului. Celuilalt producător exportator cooperant i s-a alocat o
           marjă de dumping de 3,1 % prin acelaşi regulament.

     (147) Pe baza analizei dumpingului efectuat pentru PAR, s-a stabilit modificarea marjei de
           dumping la 3,5 % pentru Far Eastern şi 6,5 % pentru Shinkong.

     (148) Pentru cei doi producători cooperanţi care au exportat către Comunitate pe durata
           PAR, nu există motive să credem că natura modificărilor între ancheta actuală şi cea
           anterioară, în special modificările la preţurile de export către Comunitate şi valorile
           normale care au dus în mod egal la revizuirea marjelor de dumping, nu este durabilă.
           Cu privire la compania pentru care s-a găsit un model de dumping, ancheta a arătat că
           această companie a vândut cantităţi semnificative unui client nou la un preţ cu mult
           sub nivelul general al preţului de export. Deoarece compania nu a declarat că va sista
           vânzarea către acest client sau că-şi va adapta preţurile de export, se poate concluziona
           că modelul va persista. În plus, această companie şi-a folosit aproape integral
           capacităţile pe durata PAR. Prin urmare, este puţin probabil să aibă loc modificări
           majore în modelul de vânzări al companiei, care s-ar repercuta asupra nivelurilor sale
           de preţ cu efecte corespunzătoare asupra valorilor normale şi asupra preţurilor de
           export.

     (149) Privitor la cea de-a doua companie cooperantă, modificările remarcate nu au fost
           foarte mari, adică s-au înregistrat modificări ale marjelor de dumping între 3,1 % şi 6,5
           % datorită unor modificări uşor mai pronunţate ale valorilor normale faţă de preţurile
           de export. Este puţin probabil ca această situaţie să se schimbe în viitor, deoarece
           preţul petrolului, care reprezintă un factor de cost major pentru producerea de PET se
           stabilizează la un nivel ridicat.

     14
            JO L 19, 21.1.2005, p. 6, motivul 58.

RO                                                  30                                                 RO
 ---pagebreak---      (150) Prin urmare, se consideră că marjele de dumping pentru ambele companii, calculate pe
           baza datelor oferite de această anchetă, sunt credibile şi că modificările găsite sunt
           considerate durabile.

                          E.     DEFINIŢIA INDUSTRIEI COMUNITARE

             1.    Producţia comunitară

     (151) PET este fabricat în Comunitate de următoarele companii:

             –     Producători care au solicitat reexaminarea în temeiul expirării măsurilor, şi-au
                   manifestat sprijinul pentru aceasta şi au cooperat la anchetă (vezi motivul (154)
                   de mai jos).

             –     Doi producători care au solicitat reexaminarea în temeiul expirării măsurilor,
                   dar nu au cooperat la ancheta actuală.

             –     O filială a producătorului coreean situată pe teritoriul Comunităţii, care a
                   cooperat la anchetă şi a sprijinit cererea.

     (152) PET produs de toate aceste companii constituie producţia totală a Comunităţii în
           conformitate cu articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.

             2.    Industria comunitară

     (153) Comisia a examinat dacă producătorii cooperanţi din Comunitate care solicită sau
           sprijină cererea pentru reexaminarea în temeiul expirării măsurilor reprezintă o
           proporţie majoră din totalul producţiei comunitare de PET. Respectivii producători
           comunitari reprezintă 88 % din totalul producţiei de PET a Comunităţii. Acei
           producători din Comunitate care nu au colaborat pe deplin au fost excluşi din definiţia
           industriei comunitare. Prin urmare, Comisia a considerat că aceşti producători din
           Comunitate care cooperează pe deplin reprezintă industria comunitară conform
           articolelor 4 alineatul (1) şi 5 alineatul (4) din regulamentul de bază. În anchetele
           iniţiale, industria comunitară reprezenta peste 85 % din totalul producţiei de PET a
           Comunităţii la momentul respectiv.

     (154) Următorii doisprezece producători din Comunitate, parţial menţionaţi la motivul (16)
           de mai sus, formează industria comunitară:

             Voridian BV (Ţările de Jos), M & G Polimeri Italia Spa (Italia), Equipolymers Srl
             (Italia), La Seda de Barcelona SA (Spania), Novapet SA (Spania), Selenis Industria
             de Polimeros SA (Portugalia), Aussapol Spa (Italia), Advansa Ltd (Marea Britanie),
             Wellman BV (Ţările de Jos), Boryszew filială a Elana Wse (Polonia), V.P.I. SA
             (Grecia), SK Eurochem (Polonia).

                         F.      SITUAŢIA DE PE PIAŢA COMUNITARĂ

             1.    Consumul pe piaţa comunitară

     (155) Consumul Comunităţii s-a stabilit pe baza volumului de vânzări din industria
           comunitară, a estimării vânzărilor altor producători din Comunitate pe piaţa

RO                                                31                                                   RO
 ---pagebreak---             comunitară, în baza datelor oferite în stadiul de reclamaţie şi pe baza datelor din
            Eurostat pentru toate importurile Comunităţii din ţările terţe.

     (156) Între 2002 şi PAR, consumul comunitar al produsului în cauză în cadrul Comunităţii a
           crescut constant, totalizând 2 400 000 de tone în PAR. Creşterea totală pentru această
           perioadă a fost de 18 %. Creşterea s-a datorat parţial noilor întrebuinţări (bere, vin,
           inter alia) şi parţial creşterii consumului în ţările care au aderat la UE în 2004.

               Tabel 1                     2002              2003      2004        PAR

               Consumul                  2 041 836       2 213 157    2 226 751   2 407 387
               Comunităţii (tone)

               Index                              100           108        109         118

              2.    Importuri din ţările vizate

              2.1. Cumulare

     (157) În ancheta iniţială, importurile produsului în cauză originare din India, Indonezia,
           Malaezia, Republica Coreea, Taiwan şi Thailanda au fost evaluate cumulativ conform
           articolului 3 alineatul (4) din regulamentul de bază. S-a examinat şi dacă o evaluare
           cumulativă este de asemenea relevantă pentru ancheta actuală.

     (158) Privitor la importurile de la cele două companii coreene cooperante, ancheta a indicat
           fie un dumping de minimis, fie lipsa dumpingului. Prin urmare, conform articolului 3
           alineatul (4) din regulamentul de bază, importurile în cauză nu pot fi evaluate
           cumulativ. Cu toate acestea, a reieşit că marja de dumping stabilită comparativ cu
           importurile din India, Malaezia şi Taiwan era peste nivelul de minimis. În ceea ce
           priveşte importurile din Indonezia şi Thailanda, ancheta a arătat că importurile nu sunt
           reprezentative şi prin urmare nu s-a putut stabili marja de dumping. Cu toate acestea,
           s-a mai concluzionat că dacă măsurile încetează să mai fie în vigoare, există
           probabilitatea reapariţiei dumpingului. Privitor la cantităţile exportate de către fiecare
           din cele şase ţări vizate, s-a considerat că, în cazul abrogării măsurilor, importurile din
           fiecare dintre ţările vizate pot creşte la niveluri cu mult peste cele atinse în PAR şi ar
           depăşi cu certitudine pragul neglijabil. În ceea ce priveşte situaţia concurenţei, ancheta
           a confirmat că bucăţile de PET importate din ţările vizate seamănă în toate
           caracteristicile esenţiale fizice şi tehnice. În plus, aceste bucăţi au fost substituibile
           celor produse în cadrul Comunităţii şi au fost comercializate în Comunitate în aceeaşi
           perioadă prin circuite de vânzare similare şi în condiţii similare de comercializare. De
           aceea, s-a considerat că bucăţile de PET importate concurau atât între ele cât şi cu
           bucăţile de PET produse în Comunitate.

     (159) În lumina celor de mai sus, s-a considerat că au fost respectate toate criteriile
           enumerate la articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază cu privire la importurile
           din India, Malaezia, Thailanda, Indonezia, Taiwan şi importurile care fac obiectul unui
           dumping din Coreea. Prin urmare, importurile din cele şase ţări în cauză au fost
           examinate cumulativ, cu excepţia acelor importuri care nu fac obiectul unui dumping,
           produse de cei doi producători exportatori cooperanţi coreeni.

RO                                                      32                                               RO
 ---pagebreak---              2.2. Volum, cotă de piaţă şi preţuri de import

     (160) Cu privire la cele şase ţări în cauză, volumul importurilor, cotele de piaţă şi media
           preţurilor s-au dezvoltat conform indicaţiilor de mai jos. Datele se bazează pe
           statisticile Eurostat. Referitor la aceste cifre, importurile coreene fără dumping ar
           trebui în principiu să fie eliminate. Totuşi, din motive de confidenţialitate, acestea au
           fost incluse în mod deliberat. Evoluţia tendinţei ar fi totuşi în mare parte aceeaşi dacă
           datele privitoare la importurile coreene care nu fac obiectul unui dumping ar fi
           eliminate.

     (161) Între 2002 şi PAR, importurile din ţările în cauză au scăzut cu 13 %, adică de la 192
           000 de tone în 2002 la 167 000 de tone în PAR. Comparativ cu anul 2002, acestea au
           rămas nemodificate în 2003 şi au scăzut cu 3 % în 2004, şi cu încă 10 % în PAR.

                  Tabel 2                        2002       2003      2004       PAR

                  Volum                           192       191        186       166

                  Index                           192       455        892       982

                                                  100       100        97         87

                  Cotă de piaţă                  9,4 %     8,6 %      8,4 %     7,0 %

                  Preţuri (Eur/tonă)              850       803        854       1030
                  Index                           100         94       100       121

                  G.      SITUAŢIA ECONOMICĂ A INDUSTRIEI COMUNITĂŢII

             1.     Remarci preliminare

     (162) La începutul reexaminării, au fost prevăzută prelevarea de eşantioane pentru
           producătorii din Comunitate, dar având în vedere că numărul acestora nu era prea
           mare, s-a decis includerea tuturor şi, în consecinţă, factorii prejudiciabili au fost
           evaluaţi pe baza informaţiilor colectate la nivelul întregii industrii comunitare.

     (163) În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a
           examinat toţi factorii şi indicii economici relevanţi pentru starea industriei comunitare.

             1.1. Producţie

     (164) Producţia industriei Comunităţii a crescut cu 20 % între 2002 şi PAR, adică de la un
           nivel de 1 465 000 de tone în 2002 la 1 760 000 de tone în PAR. Creşterea anuală a
           fost de 4,8 % în 2003 şi 4,6 % în 2004. A avut loc o creştere ulterioară în PAR, când
           producţia a crescut brusc cu 150 000 de tone, respectiv cu 10,8 %. Aceasta s-a datorat
           procesului de restructurare efectuat de industrie cu scopul de a controla mai bine
           costurile de producţie şi de a profita de pe urma creşterii consumului pe piaţa
           comunitară, care, aşa cum s-a menţionat mai sus, a crescut cu 19 % între 2002 şi PAR
           (de la 2 milioane de tone în 2002 la 2,4 milioane de tone în PAR).

RO                                                 33                                                   RO
 ---pagebreak---               Tabel 3                        2002          2003          2004           PAR

              Producţie (tone)           1 464 522        1 534 480     1 602 086     1 760 828

              Index                             100            105           109           120

             1.2. Capacitate şi rata de utilizare a capacităţii

     (165) Capacitatea de producţie a crescut cu 22 % între 2002 şi PAR, adică de la un nivel de 1
           760 000 de tone în 2002 la 2 156 000 de tone în PAR. Creşterea a avut loc în special în
           PAR, când capacitatea de producţie, comparativ cu anul 2004, a crescut cu 300 000
           tone, adică 16,7 %. Creşterea semnificativă a capacităţii de producţie s-a desfăşurat în
           paralel cu creşterea producţiei în aceeaşi perioadă (vezi motivul 164 de mai sus).
           Creşterea capacităţii de producţie a rezultat din investiţii suplimentare în linii de
           producţie concepute pentru a profita de avantajul oferit de piaţa în creştere. Utilizarea
           capacităţii a crescut cu 4 puncte procentuale în 2003, menţinându-se la acest nivel în
           2004 şi scăzând apoi în PAR cu 5 puncte procentuale la nivelul de 82 %. Scăderea
           între 2004 şi PAR rezultă din creşterea semnificativă a capacităţii de producţie în
           perioada respectivă. În consecinţă, un volum mai mare de producţie în PAR,
           comparativ cu 2004, coincide cu o rată mai scăzută de utilizare a capacităţii.

            Tabel 4                           2002           2003          2004          PAR

            Capacitatea de producţie       1 760 332       1 762 378     1 848 315      2 156 294
            (tone)
                                                    100           100           105           122
            Index

            Utilizarea capacităţii              83 %            87 %          87 %          82 %

            Index                                   100           105           104            98

             1.3. Vânzări şi cotă de piaţă

     (166) Volumul vândut de industria comunitară pe piaţa comunitară a crescut cu 21 % între
           2002 şi PAR. O creştere de 2 % în 2003 a fost urmată de o creştere atât în 2004 cât şi
           în PAR, respectiv cu 8 şi 11 puncte procentuale. Fără a aduce atingere creşterii
           vânzărilor, datorită consumului mai ridicat, cota de piaţă a industriei comunitare a
           scăzut cu 4 puncte procentuale în 2003 pentru a creşte apoi treptat cu 5 puncte
           procentuale în 2004 şi 1 punct procentual în PAR.

            Tabel 5                           2002           2003          2004          PAR

            Vânzări în CE (tone)           1 306 768       1 333 976     1 438 883      1 586 902

            Index                                   100           102           110           121

            Cota de piaţă                       66 %            60 %          65 %          66 %

RO                                                   34                                                RO
 ---pagebreak---              1.4. Creştere

     (167) S-a constatat că, per total, cota de piaţă a industriei comunitare a crescut cu 2 % în
           perioada vizată, indicând o întârziere a creşterii sale faţă de creşterea consumului pe
           totalul pieţei.

             1.5. Forţă de muncă

     (168) Nivelul gradului de ocupare al forţei de muncă în industria comunitară a crescut cu 18
           % în perioada vizată. Principala creştere a avut loc în 2003 (11 puncte procentuale) şi
           2004 (alte 6 puncte procentuale). Deşi această tendinţă crescătoare a continuat în PAR,
           creşterea s-a ridicat la numai 2 puncte procentuale. Această creştere de 18 % pe durata
           întregii perioade este legată de nivelul producţiei care a crescut cu 20 %.

                  Tabel 6                        2002      2003          2004        PAR

                  Angajaţi                        1 010     1 124        1 170       1 190

                  Index                             100       111          116        118

             1.6. Productivitate

     (169) Productivitatea industriei comunitare, măsurată ca producţia în tone per angajat pe an,
           a avut o creştere totală pe durata perioadei vizate. Iniţial productivitatea a scăzut cu
           6 % în 2003 comparativ cu anul 2002 şi s-a menţinut la acest nivel în 2004, însă
           productivitatea a crescut apoi semnificativ în PAR cu peste 8 % comparativ cu 2004.

                  Tabel 7                      2002        2003          2004        PAR

                  Productivitate (t/angajat)     1450        1365         1369       1480
                  Index
                                                  100          94           94        102

             1.7. Salarii

     (170) Trebuie remarcat faptul că producţia de bucăţi de PET reprezintă un sector industrial
           capitalo-intensiv şi prin urmare costurile muncii au un impact limitat asupra costului
           total al produsului. În această perioadă, salariile au crescut cu 12 %, comparativ cu o
           creştere de 20 % a costului total de producţie. Un alt indicator semnificativ este costul
           salariului cheltuit pe tonă produsă. În această perioadă, acest cost a scăzut cu 6 %.

               Tabel 8                           2002        2003         2004        PAR

               Salarii (milioane Euro)              62,3          63,0      66,3        69,5

               Index                                100           101       106            112

               Salarii per tonă produsă (€)         44,4          42,9      43,6        41,9

               Index                                100            96           98          94

RO                                                 35                                                  RO
 ---pagebreak---              1.8. Dimensiunea marjei actuale a dumpingului şi redresarea în urma efectelor
                  dumpingului anterior

     (171) În ceea ce priveşte impactul asupra industriei comunitare al dimensiunii marjei actuale
           de dumping, dat fiind volumul şi preţurile importurilor din ţările în cauză, acest impact
           nu poate fi considerat neglijabil.

             1.9. Preţurile de vânzare şi factorii care afectează preţurile din Comunitate

     (172) Preţurile de vânzare unitare au crescut de la 924 EUR/tonă în 2002 la 1058 EUR/tonă
           în PAR. Per ansamblu, tendinţa a fost crescătoare (cu 15 % pe întreaga perioadă).
           Această creştere este în mare măsură consecinţa creşterii preţului la materiile prime,
           care este cauzată de creşterea preţului petrolului. Deşi industria comunitară a crescut
           preţurile, nu s-a aflat în postura de a transpune creşterea sectorului în aval şi de a
           reflecta în totalitate creşterea preţului la materiile prime în preţurile sale de vânzare.
           Aceasta se datorează în principal faptului că această creştere a preţului la materiile
           prime a fost mai mare decât creşterea preţurilor pentru PET. În plus, industria
           comunitară a trebuit să facă faţă presiunii importurilor. Pentru a-şi menţine cota de
           piaţă, industria comunitară a putut doar să crească moderat preţurile şi prin urmare a
           resimţit constrângerile asupra preţurilor.

                  Tabel 9                       2002       2003       2004       PAR

                  Medie ponderată a                924         902      1006      1058
                  preţului (EUR/tonă)

                  Index                            100          98       109        115

             1.10. Costurile de producţie pentru principalele materii prime

     (173) Luând în considerare că sunt necesare circa 850 kg de acid tereftalic purificat (PTA) şi
           350 kg de mono etilen glicol (MEG) (principalele materii prime) pentru producerea a 1
           tonă PET, costurile pentru materiile prime (PTA şi MEG) au crescut semnificativ, cu
           67 % respectiv cu 31 % între 2002 şi PAR pentru a ajunge la nivelul de 770 EUR/tonă
           (PTA) şi 721 EUR/tonă (MEG) (media PAR). Deşi s-a înregistrat o uşoară scădere a
           preţurilor la PTA în al treilea trimestru din 2005, când preţurile au coborât până la
           nivelul de 700 EUR/tonă, şi s-a observat o stabilitate substanţială a preţului la MEG,
           trebuie evidenţiat faptul că materiile prime sunt achiziţionate în avans pe baza unor
           contracte pe termen lung. În consecinţă, pentru perioada considerată, în ciuda unei
           uşoare scăderi a preţurilor la PTA la sfârşitul PAR, industria comunitară încă mai
           suportă consecinţele costurilor extrem de crescute. În plus, din cauza situaţiei
           petrolului de pe piaţa internaţională, preţurile la materiile prime pentru producţia de
           PET sunt supuse unor modificări imprevizibile dar se vor menţine aproape sigur la un
           nivel ridicat. Toţi aceşti factori contribuie la un nivel ridicat de vulnerabilitate a
           producătorilor de PET din Comunitate.

RO                                                 36                                                   RO
 ---pagebreak---                   Tabel 10                       2002        2003        2004          PAR

                  cost mediu (EUR/tonă)

                  -PTA                              460          566        718          770

                  Index                             100          123        156          167

                  -MEG                              551          550        650          721

                  Index                             100          100        118          131

     (174) Prin comparaţie, costul mediu unitar pe tonă de bucăţi de PET produse de industria
           comunitară a fost după cum urmează:

                  Tabel 11                       2002        2003        2004          PAR

                  Medie ponderată cost              899          918       1013         1092
                  (EUR/tonă)

                  Index                             100          102        113          121

     (175) Pe durata perioadei luate în considerare, după cum se observă în tabelele 10 şi 11,
           principalele materii prime au crescut continuu (PTA cu 67 %, MEG cu 31 %), în timp
           ce costul total de producţie a crescut cu doar 21 %. Totuşi, după cum se arată în tabelul
           9, preţurile au crescut cu doar 15 %, datorită faptului că industria comunitară nu a fost
           în măsură să transfere creşterea sectorului în aval şi reflectă în totaliate creşterea
           preţului materiilor prime în preţurile sale de vânzare.

             1.11. Acţiuni

     (176) Evoluţia acţiunilor pe durata întregii perioade luate în considerare, adică între 2002 şi
           PAR este în scădere cu 10 %. Totuşi, ca şi în anchetele iniţiale, acţiunile nu trebuie
           considerate ca fiind un indicator semnificativ în ceea ce priveşte PET produs de
           industria comunitară, având în vedere natura sezonieră a pieţei de PET pe durata unui
           an. Comparativ cu producţia, acţiunile reprezintă în jur de 5/6 % din producţie.

                  Tabel 12                     2002          2003        2004          PAR

                  Acţiuni (tone)               101 554      110 695     90 422         91 123

                  Index                             100          109         89           90

             1.12. Profitabilitate, randamentul investiţiilor şi flux de lichidităţi

     (177) Rentabilitatea desfacerilor reprezintă profitul generat de vânzările produsului vizat în
           Comunitate. Randamentul activelor totale şi fluxul de lichidităţi au putut fi măsurate
           numai la nivelul celui mai restrâns grup de produse, care a inclus produsul similar, în

RO                                                    37                                               RO
 ---pagebreak---             conformitate cu articolul 3 alineatul (8) din regulamentul de bază. În plus, randamentul
            investiţiilor a fost calculat pe baza randamentului activelor totale, aceast ultim
            indicator fiind considerat mai relevant pentru calcularea tendinţei.

                  Tabel 13                        2002      2003       2004        PAR

                  Marjă de profit pre-taxă pe
                  vânzările din Comunitate        2,7 %     -1,8 %     -0,7 %      -3,2 %

                  Randamentul       activelor     2,0 %     -1,4 %     -0,6 %      -2,4 %
                  totale

                  Flux de lichidităţi(% din      18,1 %      5,5 %     10,1 %      -2,6 %
                  totalul vânzărilor)

     (178) După scăderea preţurilor, care a început în 2002 şi concomitent cu creşterea puternică
           a importurilor care fac obiectul unui dumping din ţările vizate, situaţia financiară a
           industriei comunitare s-a deteriorat şi a ajuns să înregistreze pierderi în 2003. După o
           uşoară redresare în 2004, datorată măsurilor impuse RPC şi Australiei, pierderile au
           crescut, ajungând la -3,2 % în PAR. Se constată în consecinţă o evidentă tendinţă
           descendentă.

     (179) Tendinţele privind randamentul activelor totale şi al fluxului de lichidităţi s-au
           dezvoltat în mod similar, având o situaţie relativ bună în 2002, o deteriorare în 2003, o
           uşoară redresare în 2004 şi o deteriorare ulterioară în timpul perioadei anchetei de
           reexaminare.

             1.13. Investiţiile şi capacitatea de mobilizare a capitalului

                  Tabel 14                      2002        2003       2004        PAR

                  Investiţii ('000 EUR)         31,779      42,302     63,986      50,397

                  Index                            100         133           201     159

     (180) Investiţiile au vizat, pe de o parte, creşterea capacităţii, iar, pe de altă parte,
           îmbunătăţirea procesului de producţie. Cea mai mare parte a cheltuielilor a fost
           realizată în 2004 şi pe durata PAR, concomitent cu creşterea capacităţii şi în scopul
           menţinerii cotei de piaţă având în vederea consumului sporit. Cu toate acestea, situaţia
           actuală a industriei comunitare şi evoluţia pieţelor comunitare şi mondiale pentru PET,
           descalificate prin lipsa de rentabilitate, nu au încurajat investiţiile excesive. Deşi, în
           unele cazuri, producătorii din Comunitate au putut strânge capital (mai ales de la
           societăţile asociate), lipsa rentabilităţii PET nu a încurajat investiţiile şi, în unele
           cazuri, decizia a fost amânată.

             2.    Concluzie privind situaţia industriei comunitare

     (181) Creşterea constantă a consumului, datorată în parte noilor întrebuinţări (bere, vin, inter
           alia) şi în parte creşterii consumului în ţările care au aderat la UE în 2004, a constrâns
           industria comunitară să îşi mărească capacitatea şi producţia, pentru a nu pierde cota
           de piaţă. Pentru a face acest lucru, în 2004 şi pe durata PAR a avut loc un important

RO                                                  38                                                  RO
 ---pagebreak---             proces de restructurare, însoţit de o schimbare frecventă a cotelor de participare la
            capitalul social a diferiţilor producători. În paralel, numărul liniilor de producţie a fost,
            în general, mărit pentru a urma tendinţa de creştere a consumului şi pentru a realiza, în
            acelaşi timp, economii de scară. Astfel, unii indicatori economici, precum consumul,
            capacitatea de producţie, producţia, vânzările comunitare şi ocuparea forţei de muncă,
            au avut, într-adevăr, o evoluţie pozitivă.

     (182) Cu toate acestea, toate aceste eforturi de restructure descrise anterior nu au reuşit să
           contrabalanseze impactul creşterii constante şi masive a preţurilor materiilor prime în
           perioada examinată. Costurile mai mari ale materiilor prime nu puteau fi transmise
           sectorului în aval până la suma la care ar fi fost necesară menţinerea unui anumit nivel
           de profitabilitate. Aceasta a coincis cu nivelul scăzut al preţului importurilor din ţările
           vizate, care a exercitat în mod evident o presiune de scădere a preţurilor în industria
           comunitară. Astfel, în ciuda aparentei evoluţii pozitive a producţiei, vânzărilor şi
           preţurilor de vânzare, situaţia financiară generală a industriei comunitare s-a deteriorat
           şi acest fapt se reflectă în evoluţia negativă a profitabilităţii (de la un profit de 2,7 % în
           2002 la pierderi de 3,2 % în PAR), a vânzărilor la export, a costului de producţie, a
           rentabilităţii investiţiilor şi a fluxului de lichidităţi.

     (183) Drept urmare, în ciuda tendinţelor aparent pozitive înregistrate de indicatorii de
           prejudiciu, situaţia industriei comunitare este încă departe de nivelul la care s-ar putea
           aştepta dacă s-ar fi redresat cu succes în urma pierderilor înregistrate în anchetele
           iniţiale.

     (184) Astfel, se concluzionează că situaţia industriei comunitare s-a îmbunătăţit uşor
           comparativ cu perioada anterioară instituirii măsurilor, dar este încă foarte fragilă şi
           vulnerabilă. În plus, presiunea preţului din importuri nu a permis industriei comunitare
           să reflecte pe deplin creşterea preţurilor la materiile prime în propriile sale preţuri de
           vânzare.

              3.    Importuri din alte ţări

              3.1. Alte ţări vizate de măsurile antidumping

     (185) Astfel cum se prevede la motivul (2) de mai sus, reamintim faptul că, din august 2004,
           au existat şi măsuri antidumping definitive în vigoare pentru importurile de PET
           originare din Australia şi RPC.

     (186) Pe durata perioadei vizate, volumul total de importuri din aceste ţări a crescut cu 12 %
           (de la 65 000 de tone la 73 000 de tone). Deşi s-a înregistrat o creştere semnificativă a
           segmentului de piaţă (cu 4 procente) în anul 2003, această tendinţă crescătoare a fost
           răsturnată în 2004, când cota de piaţă a importurilor a scăzut la nivelul de 2,4 %. În
           PAR, s-a înregistrat o uşoară creştere de 0,6 % provenind din importurile chinezeşti.
           Efectul taxelor antidumping definitive se reflectă începând din 2004. În timp ce
           importurile din Australia au încetat complet, volumul de importuri din China a crescut
           în ritm constant cu 130 % în 2003, a scăzut în 2004 concomitent cu măsurile şi a
           crescut din nou cu 47 % pe durata PAR. Preţurile australiene au scăzut cu 7 % în 2003
           şi cu încă 6 % în 2004. Preţurile chinezeşti au crescut uşor în 2003 şi 2004 şi cu 24 %
           în PAR, respectiv de la 827 la 1022 EUR pe tonă. În concluzie, trebuie remarcat faptul
           că importurile semnificative din aceste două ţări au fost făcute la preţuri constant mai

RO                                                   39                                                     RO
 ---pagebreak---             scăzute decât preţurile Comunităţii, contribuind astfel la prejudiciul suferit de industria
            comunitară.

                 Tabel 15                        2002       2003        2004      PAR

                 Australia

                 Volum (tone)                   17 179       18 727      2 842          -

                 Preţ (EUR pe tonă)                 851           789     741           -

                 Parte de piaţă                  0,8 %       0,8 %      0,1 %           -

                 Republica Populară
                 Chineză
                                                47 875      131 343     49 678    72 814
                 Volum (tone)
                                                    804           806     827       1022
                 Preţ (EUR pe tonă)
                                                 2,3 %       5,9 %      2,2 %        3%
                 Cotă de piaţă

                 Total tone                     65 054      150 070     52 520    72 814

                 Cotă de piaţă totală            3,1 %       6,8 %      2,4 %        3%

             3.2. Alte ţări terţe nemenţionate mai sus

     (187) În aceste cifre trebuie incluse, în principiu, importurile coreene care nu fac obiectul
           unui dumping. Din motive de confidenţialitate, acestea au fost excluse în mod
           deliberat. Totuşi, evoluţia tendinţei ar fi în mare măsură aceeaşi dacă importurile
           coreene care nu fac obiectul unui dumping ar fi incluse.

     (188) Între 2002 şi PAR, importurile totale de PET originare din alte ţări au crescut cu 136
           %, atingând 174,000 de tone. Cota de piaţă a acestora în UE a crescut de la 3,6 la 7,1
           % în perioada vizată. Tabelul de mai jos ilustrează aceste tendinţe.

            Tabel 16                         2002          2003         2004         PAR

            Volum total(tone) din care      73 549         119 973      182 687       173 597

            Pakistan                        28 558          83 208       55 125        73 426

            SUA                             20 570          16 105       49 763        50 393

            Mexic                             1 476               20     32 112        20 501

            Turcia                            7 208         17 001       24 032        15 374

            Altele                          15 737           3 639       21 655        13 903

RO                                                    40                                                  RO
 ---pagebreak---               Cotă de piaţă                  3,6 %          5,4 %       8,2 %          7,1 %

     (189) Importurile din Pakistan au crescut cu 157 % în perioada vizată, în special după
           încheierea procedurii înaintate împotriva lor în 2004. Importurile din Statele Unite au
           crescut în mod considerabil, adică cu 144 % atingând 50,000 de tone în PAR.
           Importurile din Mexic au trecut de la 1500 tone în 2002 la 20 000 de tone în PAR, o
           creştere de 1390 %. În ceea ce priveşte Turcia, importurile sale au înregistrat o creştere
           semnificativă între 2002 şi 2004 (cu 244 %), pentru a scădea apoi în PAR cu 36 %.
           Referitor la preţuri, este important de remarcat totuşi faptul că preţurile importurilor
           din Statele Unite, Mexic şi Turcia au crescut şi au fost mai mari decât preţurile altor
           importuri şi ale celor din industria comunitară. În plus, cel mai probabil, importurile
           din SUA sunt Pet G, o varietate specială de PET având cerinţe de viscozitate mai mare
           şi vândută în medie cu 50 % mai mult decât PET-ul normal. Preţurile importurilor din
           Pakistan au fost mai mici decât preţurile medii ale industriei comunitare din 2002 până
           în 2004. Pe durata PAR, preţurile de import din Pakistan au crescut la nivelul
           industriei comunitare. Astfel, se consideră că aceste importuri nu puteau afecta situaţia
           pieţei Comunităţii.

              3.3. Activitatea de export a industriei comunitare

     (190) Activitatea de export a industriei comunitare a marcat o tendinţă descendentă pe durata
           perioadei vizate, adică o scădere de la 7,9 % la 4,9 % din vânzările totale ale industriei
           comunitare. Numai în 2003, randamentul de export al industriei comunitare a crescut
           considerabil, probabil datorită preţurilor mici de vânzare din UE. Totuşi, pe durata
           PAR, acestea reprezintă mai puţin de 5 % din vânzările totale. Trebuie remarcat faptul
           că preţurile de export au fost în mod constant peste preţurile de vânzare din CE.

                  Tabel 17                   2002         2003         2004       PA

                 Vânzări la export(tone)      111 381      141 627     97 686    82 388

                 Index                            100            127       87          74

                 % din totalul vânzărilor       7,9 %        9,6 %      6,3 %     4,9 %

                 Preţ pe tonă                     959            942     1026      1096

                 Index                            100             98      107       114

         H.       CONCLUZIE CU PRIVIRE LA PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU
                              REAPARIŢIEI PREJUDICIULUI

     (191) Conform concluziilor anterioare, producătorii exportatori din India, Indonezia,
           Thailanda, Republica Coreea, Taiwan şi Malaezia au potenţialul de a mări volumurile
           lor de export către piaţa comunitară.

     (192) Preţurile de export CIF (cost, asigurare, navlu) pentru PET provenind din India,
           Thailanda şi Malaezia erau mai mari decât preţurile din industria comunitară.
           Diferenţa, totuşi, nu a fost semnificativă, fapt ce duce la concluzia că în absenţa
           taxelor antidumping aceste ţări ar putea exercita o şi mai mare presiune asupra

RO                                                   41                                                 RO
 ---pagebreak---             industriei comunitare. În plus, preţurile importurilor coreene, taiwaneze şi indoneziene
            în Comunitate erau mai mici decât preţul în Comunitate. Diferenţa a fost mică pentru
            Coreea şi Taiwan (3-4 %) şi semnificativă în cazul Indonezei (ajungând la 27 %). În
            consecinţă, există un indiciu clar al probabilităţii continuării sau reapariţiei
            prejudiciului.

     (193) După cum se indică mai sus, situaţia industriei comunitare a fost, de asemenea,
           afectată în mod considerabil de importurile din RPC. Preţurile acestor importuri erau
           sub preţul Comunităţii (1022 EUR/tonă comparativ cu 1058 în Comunitate. În plus, în
           ceea ce priveşte volumul, importurile din RPC au ajuns la 73,000 de tone,
           reprezentând o cotă de piaţă de 3 % în PAR.

     (194) De asemenea, în ceea ce priveşte volumurile de importuri din ţările vizate, poate fi
           concluzionat că există probabilitatea ca aceste cantităţi să crească în mod semnificativ,
           datorită capacităţii totale de producţie şi a capacităţii disponibile din ţările vizate, după
           cum se specifică mai departe la motivul (199).

     (195) Pe baza celor menţionate anterior, se poate concluziona că preţurile de import ar fi, cel
           mai probabil, mai mici pe piaţa comunitară în absenţa măsurilor antidumping,
           deoarece este posibil ca producătorii din aceste ţări să încerce să recâştige cotele de
           piaţă pierdute sau să îşi extindă cotele de piaţă actuale. Un astfel de comportament de
           preţ, cuplat cu abilitatea producătorilor exportatori din aceste ţări de a vinde cantităţi
           semnificative de PET pe piaţa comunitară, ar avea, cel mai probabil, un efect de
           intensificare a presiunii preţului, cu un impact ulterior negativ asupra situaţiei
           industriei comunitare.

     (196) În acest context, trebuie reamintit faptul că în toate cele şase ţări vizate s-a stabilit o
           capacitate disponibilă de producţie semnificativă, începând de la 37,000 de tone în
           Malaezia la 400,000 de tone în Taiwan, şi totalizând în jur de 1 milion de tone,
           respectiv 45 % din capacitatea de producţie a industriei comunitare. În plus, preţurile
           actuale de import au oscilat în perioada vizată uşor peste sau sub preţurile Comunităţii.
           Preţurile importurilor originare din Taiwan, de exemplu, o ţară care are, de departe,
           cea mai mare capacitate disponibilă de producţie, au scăzut pe durata perioadei în care
           măsurile antidumping au fost în vigoare sub nivelul preţurilor Comunităţii. În plus,
           nivelul predominant al preţului din Comunitate face din UE o piaţă atractivă. Astfel, se
           poate concluziona că, dacă măsurile ar înceta să mai fie în vigoare, ar exista un
           stimulent puternic pentru producătorii din ţările vizate de a-şi redirecţiona vânzările
           către piaţa UE la preţuri scăzute.

     (197) Mai mult, informaţii date recent publicităţii indică faptul că au fost cumpărate cantităţi
           neobişnuite de PET de către operatori din Bulgaria şi România dintre ţările asiatice
           monitorizate. Transportarea mărfurilor ar fi trebuit să aibă loc în noiembrie şi
           decembrie 2006. Aceste informaţii sunt un indiciu al probabilităţii reapariţiei
           prejudiciului pentru industria comunitară, demonstrând în mod clar că, în absenţa
           măsurilor antidumping, ar exista pe piaţa comunitară mult mai multe importuri din
           ţările vizate.

     (198) După cum s-a arătat mai sus, deşi situaţia industriei comunitare s-a îmbunătăţit uşor
           comparativ cu cea anterioară impunerii măsurilor antidumping, aceasta rămâne
           vulnerabilă şi fragilă. Este posibil ca, în cazul expunerii industriei comunitare la
           volumuri crescute de importuri din ţările vizate la preţuri de dumping, să apară o

RO                                                   42                                                    RO
 ---pagebreak---             deteriorare a situaţiei sale financiare şi, cel mai probabil, o ulterioară pierdere a
            rentabilităţii. Pe această bază, se poate prin urmare concluziona că abrogarea măsurilor
            împotriva Indiei, Indoneziei, Thailandei, Coreei de Sud, Taiwanului şi Malaeziei ar da
            naştere, cel mai probabil, la reapariţia prejudiciului pentru industria comunitară.

                                  I.     INTERESUL COMUNITĂŢII

              1.    Introducere

     (199) În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă menţinerea
           măsurilor antidumping existente s-ar opune interesului Comunităţii per ansamblu.
           Determinarea interesului Comunităţii s-a bazat pe o apreciere a tuturor diferitelor
           interese implicate. Ancheta de faţă analizează o situaţie în care măsurile antidumping
           sunt deja în vigoare şi permite evaluarea oricărui impact negativ nedorit asupra părţilor
           vizate, rezultând de pe urma actualelor măsuri antidumping.

     (200) Pe această bază, s-a analizat dacă, în ciuda concluziilor cu privire la probabilitatea unei
           continuări sau reapariţii a dumpingului prejudiciabil, au existat motive puternice care
           să ducă la concluzia că nu este în interesul Comunităţii să menţină măsurile în cazul de
           faţă.

              2.    Interesul industriei comunitare

     (201) După cum s-a subliniat mai sus, există o probabilitate evidentă a reapariţiei
           dumpingului prejudiciabil, în cazul abrogării măsurilor. Toţi producătorii din
           Comunitate, exceptând doi, au cooperat în totalitate şi şi-au arătat sprijinul pentru
           actualele măsuri în vigoare. Un producător din Comunitate având legături cu unul
           dintre exportatorii coreeni şi-a exprimat, de asemenea, spijinul pentru măsuri. Trebuie
           totuşi luat în considerare faptul că respectiva companie-mamă exportă cu 0 % taxă.

     (202) Continuarea măsurilor antidumping pentru importurile din ţările vizate ar creşte
           şansele ca industria comunitară să atingă un nivel rezonabil de profitabilitate. Mai
           mult, s-ar evita ca industria comunitară să fie scoasă de pe piaţă. Într-adevăr, există o
           probabilitate evidentă de dumping prejudiciabil în volumuri substanţiale la care
           industria comunitară nu ar putea face faţă. Astfel, industria comunitară ar continua să
           beneficize de pe urma menţinerii actualelor măsuri antidumping, mai ales dată fiind şi
           existenţa unor măsuri împotriva importurilor originare din Australia şi RPC.

              3.    Interesul importatorilor

     (203) Comisia a trimis chestionarele la 18 importatori/comercianţi ai produsului vizat.
           Totuşi, cooperarea importatorilor/comercianţilor care cumpără în principal de la ţările
           vizate şi care reprezintă în jur de 5 % din consumul UE a fost foarte scăzută. Un singur
           importator/comerciant a furnizat date şi cea mai mare parte a achiziţiilor sale a fost
           constituită din industria comunitară. Numai cantităţi marginale au provenit din ţările
           vizate, sau din alte ţări exportatoare. Acest importator/comerciant ar prefera o piaţă cu
           taxe zero, deşi se bucură în prezent de rezultate financiare sănătoase. Ţinând cont de
           faptul că măsurile în vigoare nu au afectat în mod considerabil importatorii, poate fi
           concluzionat că menţinerea măsurilor antidumping existente împotriva importurilor
           originare din India, Indonezia, Thailanda, Malaezia, Coreea de Sud şi Taiwan nu ar
           avea un efect negativ semnificativ asupra situaţiei importatorilor din Comunitate.

RO                                                    43                                                 RO
 ---pagebreak---               4.    Interesul fabricanţilor/consumatorilor

     (204) Comisia a trimis chestionare la 47 de convertizori/utilizatori cunoscuţi. Numai zece
           convertizori/utilizatori, cu o reprezentativitate globală scăzută au răspuns la chestionar.

     (205) Conform informaţiilor despre cumpărare furnizate în răspunsurile lor la chestionar,
           fabricanţii/consumatorii care au cooperat pe durata PAR reprezintă aproximativ 20 %
           din totalul consumului de PET din Comunitate. Ei au cumpărat pe durata PAR 95 %
           din PET-ul lor de la producătorii din Comunitate şi restul din importurile provenind
           din alte ţări decât cele supuse acestor reexaminări. S-a prezentat un număr de
           argumente împotriva impunerii de drepturi.

     (206) Cinci fabricanţi (care transformă bucăţile de PET în pre-forme şi sticle, reprezentând
           10 % din consum) au răspuns la chestionar. Costul bucăţilor de PET reprezintă 55 %
           din produsul final (în principal pre-forme). S-a stabilit că aceştia importă cantităţi
           neglijabile din ţările vizate şi alte ţări terţe. Totuşi, ei se opun impunerii de taxe,
           pretinzând că prelungirea măsurilor ar putea avea ca efect creşterea artificială a
           preţurilor în Europa.

     (207) Cinci consumatori reprezentând aproximativ 10 % din consum au furnizat mai degrabă
           date incomplete. Nivelul scăzut de cooperare din partea utilizatorilor importanţi se
           datorează, probabil, faptului că ultima anchetă privind importurile din RPC, Australia
           şi Pakistan a avut loc cu doar doi ani în urmă. Costurile pentru PET reprezintă
           aproximativ 6/7 % din costul total şi sunt, în consecinţă, destul de limitate. Deşi nu au
           declarat nici un import din ţările vizate, ei s-au opus impunerii de taxe, pretinzând că
           măsurile ar putea avea ca efect creşterea artificială a preţurilor în Europa.

     (208) Luând în considerare situaţia finaciară destul de bună a industriei în aval, în contrast
           cu cea a industriei comunitare, nici un fabricant/consumator nu a susţinut că
           menţinerea actualelor taxe ar putea conduce la o pierdere a locurilor de muncă sau la
           mutarea facilităţilor de producţie peste ocean.

     (209) În plus, în ceea ce priveşte producţia, industria comunitară şi-a adaptat dimensiunea
           pentru a corespunde consumului ridicat şi, în consecinţă, capacitatea neutilizată a
           industriei comunitare va putea probabil să acopere în întregime volumul importurilor.

     (210) Ţinând cont de faptul că există încă surse alternative de aprovizionare fără măsuri
           antidumping, cum ar fi Mexic, Turcia, SUA, Brazilia, Pakistan, Iran, Arabia Saudită,
           consumatorii din Comunitate vor putea să se bazeze (sau să se reorienteze) pe furnizori
           diverşi ai produsului vizat.

     (211) În ceea ce priveşte randamentul industriei consumatorului, ancheta a arătat că pe
           durata perioadei vizate, consumatorii cooperanţi au mărit cifra de afaceri, au menţinut
           stabilă situaţia locurilor de muncă şi au îmbunătăţit oarecum profitabilitatea per
           ansamblu. În consecinţă, s-a constatat că nu au fost afectaţi negativ de măsurile
           antidumping.

     (212) Pe baza celor de mai sus, se concluzionează că menţinerea măsurilor anti-dumping
           existente împotriva importurilor originare din India, Indonezia, Thailanda, Malaezia,
           Coreea de Sud şi Taiwan nu ar avea un efect negativ semnificativ asupra situaţiei
           consumatorilor din Comunitate.

RO                                                  44                                                   RO
 ---pagebreak---               5.    Interesul furnizorilor

     (213) Furnizorii de materie primă (mono etilen glicol (MEG) şi acid tereftalic purificat
           (PTA), DMT şi isoftalic acid (IPA), toate produsele petrochimice derivate din ţiţei, şi-
           au arătat în mod clar sprijinul pentru măsuri. Ei ar beneficia de faptul că industria
           comunitară s-ar redresa, foarte probabil, în urma efectelor de dumping şi şi-ar
           îmbunătăţi, astfel, randamentul.

              6.    Concluzie privind interesul Comunităţii

     (214) Luând în considerare toţi factorii de mai sus, se concluzionează că nu există motive
           serioase împotriva menţinerii actualelor măsuri antidumping.

              J.      RELAŢIA DINTRE MĂSURILE ANTIDUMPING ŞI MĂSURILE
                                    COMPENSATORII

     (215) Pentru o ţară de export, mai precis India, s-a realizat o anchetă paralelă cu privire la
           expirarea măsurilor cu caracter protecţionist (a se vedea motivul (10). Ancheta a
           confirmat necesitatea de a continua aplicarea unor astfel de măsuri la aceleaşi nivele.
           Ancheta de faţă a condus, de asemenea, la concluzia că măsurile antidumping pentru
           exporturile din India trebuie menţinute în vigoare la aceleaşi nivele. În acest sens, se
           face trimitere la motivul (125) din regulamentul de bază care a condus la impunerea
           iniţială a măsurilor antidumping.15 Cum măsurile propuse în prezent pentru exporturile
           de PET din India rămân neschimbate, înseamnă că articolul 14 alineatul (1) din
           regulamentul antidumping de bază şi articolul 24 alineatul (1) din regulamentul (CE)
           nr. 2026/9716 al Consiliului sunt respectate.

                                        K.       DISPOZIŢII FINALE

     (216) Toate părţile au fost informate cu privire la faptele şi consideraţiile esenţiale, pe baza
           cărora s-a urmărit să se recomande ca măsurile existente să fie menţinute şi, respectiv,
           nivelurile acestora să fie modificate unde este cazul. Li s-a acordat şi o perioadă pentru
           a prezenta comentarii şi reclamaţii în urma divulgării. Mai mult, un exportator indian a
           afirmat că, în lipsa unor măsuri, India nu îşi va mai redirecţiona probabil vânzările
           spre Comunitate. Acest exportator a pretins că pieţele în curs de apariţie sunt mai
           atractive decât Comunitatea, cererea indiană este în creştere rapidă şi, drepr urmare, nu
           mai există capacităţi neutilizate. Cu toate acestea, trebuie luat în considerare faptul că,
           fără a aduce atingere creşterii cererii pe piaţa indiană, ancheta a indicat existenţa unor
           capacităţi neutilizate la nivelul societăţilor, care depăşesc creşterea cererii, aspect
           confirmat şi de informaţiile din raportul privind piaţa indiană, menţionat la motivul
           (74). În concluzie, nici una dintre observaţiile primite în urma informaţiilor
           comunicate nu a fost în măsură să modifice concluziile astfel cum au fost formulate în
           prezentul regulament.

     (217) Rezultă de mai sus că taxele antidumping se menţin şi, respectiv, nivelurile lor sunt
           modificate unde este cazul,

     15
            Regulamentul (CE) nr. 2604/2000 al Consiliului, 30.11.2000, p. 36.
     16
            Regulamentul (CE) nr. 2026/97 al Consiliului (JO L 288, 21.10.1997, p. 1) privind protecţia împotriva
            importurilor subvenţionate din ţări care nu sunt membre ale Comunităţii Europene, astfel cum a fost
            modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 461/2004 al Consiliului (JO L 77, 13.3.2004, p. 12).

RO                                                      45                                                          RO
 ---pagebreak---      ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

                                             Articolul 1

     1.      Se impune o taxă definitivă antidumping pe importurile de polietilen tereftalat având
             un număr de viscozitate de 78 ml/g sau mai mare, în conformitate cu Standardul ISO
             1628-5, intrând sub incidenţa codului NC 3907 60 20 şi originare din India,
             Indonezia, Malaezia, Republica Coreea, Taiwan şi Thailanda.

     2.      Exceptând prevederile de la articolul 2, rata taxei antidumping aplicabile la preţul
             net, de la frontiera Comunităţii, înaintea taxei pentru produsele fabricate de
             companiile enumerate mai jos, este după cum urmează:

             Ţară                     Companie                Taxă anti-    Cod adiţional TARIC
                                                              dumping

                                                             (EUR/tonă)

     India                  Pearl Engineering Polymers 130,8                A182
                            Ltd

     India                  Reliance Industries Ltd          181,7          A181

     India                  SENPET Ltd                       200,9          A183

     India                  Futura Polyesters Ltd            161,2          A184

     India                  South Asian Petrochem Ltd        88,9           A585

     India                  Toate celelalte companii         181,7          A999

     Indonezia              P.T. Mitsubishi      Chemical 187,7             A191
                            Indonezia

     Indonezia              P.T. Indorama Synthetics Tbk     92,1           A192

     Indonezia              P.T. Polypet Karyapersada        178,9          A193

     Indonezia              Toate celelalte companii         187,7          A999

     Malaezia               Hualon Corp. (M) Sdn. Bhd.       36,0           A186

     Malaezia               MpI Polyester Industries Sdn. 160,1             A185
                            Bhd.

     Malaezia               Toate celelalte companii         160,1          A999

RO                                                  46                                               RO
 ---pagebreak---      Republica Coreea         SK Chemicals Group:

                              SK Chemicals Co., Ltd                 0                 A196

                              Huvis Corp.                           0                 A196

     Republica Coreea         KP Chemicals Group:

                              Honam Petrochemicals Corp.            0                 A195

                              KP Chemicals Corp.                    0                 A195

     Republica Coreea         Toate celelalte companii              148,3             A999

     Taiwan                   Far Eastern Textile Ltd               36,3              A808

     Taiwan                   Shinkong      Synthetic       Fibers 67,0               A809
                              Corp.

     Taiwan                   Toate celelalte companii              143,4             A999

     Thailanda                Thai Shingkong            Industry 83,2                 A190
                              Corp. Ltd

     Thailanda                Indo Pet (Thailanda) Ltd              83,2              A468

     Thailanda                Toate celelalte companii              83,2              A999

     3.       În cazurile în care bunurile au fost deteriorate înainte de intrarea în liberă circulaţie
              şi, în consecinţă, preţul efectiv plătit sau plătibil este împărţit pentru determinarea
              valorii taxelor vamale, în temeiul articolului 145 din Regulamentul (CEE) nr.
              2454/93 al Comisiei din 2 iulie 1993 formulând prevederi pentru implementarea
              Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de instituire a Codului Vamal
              Comunitar,17 valoarea taxei antidumping, calculată pe baza valorilor de mai sus, este
              redusă cu un procent care corespunde împărţirii preţului plătit efectiv sau care
              urmează să fie plătit.

     4.       Exceptând paragrafele 1 şi 2, taxa definitivă antidumping nu se aplică importurilor de
              produse care au fost puse în liberă circulaţie în conformitate cu articolul 2.

     5.       Sub rezerva unor dispoziţii contrare, se aplică prevederile în vigoare cu privire la
              taxele vamale.

     17
           JO L 253, 11.10.1993, p. 1. Regulament astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE)
           nr. 883/2005 al Comisiei din 10 iunie 2005 (JO L 148, 11.6.2005, p. 5).

RO                                                     47                                                          RO
 ---pagebreak---                                                Articol 2

     1.      Importurile sunt scutite de taxele antidumping impuse de articolul 1 în cazul în care
             sunt produse şi exportate direct (facturate şi expediate) către o companie acţionând ca
             importator în Comunitate de către companiile menţionate la paragraful 3, declarate
             sub codul adiţional TARIC adecvat şi dacă se respectă condiţiile precizate la
             paragraful 2.

     2.      Când se prezintă cererea de autorizare pentru liberă circulaţie, scutirea de taxe este
             condiţionată de prezentarea la serviciul vamal al statului membru vizat a unei
             ‘Facturi de Preluare’ valide eliberată de companiile exportatoare menţionate la
             paragraful 3, conţinând elementele esenţiale enumerate în anexă. Scutirea de taxă
             este, în plus, condiţionată de bunurile declarate şi prezentate la vamă, corespunzând
             în mod exact descrierii din „Factura de conformitate”.

     3.      Importurile însoţite de o ‘Factură de Preluare’ sunt declarate sub următoarele coduri
             adiţionale TARIC:

             Ţară                      Companie                   Codul adiţional
                                                                     TARIC

     India                  Pearl Engineering Polymers A182
                            Ltd

     India                  Reliance Industries Ltd           A181

     India                  Futura Polyesters Ltd             A184

     India                  South Asian Petrochem Ltd         A585

     Indonezia              P.T. Polypet Karyapersada         A193

                                               Articol 3

     Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare publicării în Jurnalul Oficial al
     Uniunii Europene.

     Prezentul Regulament este obligatoriu în toate elementele sale şi se aplică direct în toate
     statele membre.

     Adoptat la Bruxelles, […]

                                                Pentru Consiliu
                                                Preşedintele
                                                […]

RO                                                  48                                                 RO
 ---pagebreak---                                                    ANEXĂ

     Elemente ce trebuie indicate în „factura de conformitate”, menţionată la articolul 2 alineatul
     (2):

     1.      Numărul facturii de conformitate.

     2.      Codul adiţional TARIC sub care bunurile de pe factură pot fi scoase din vamă la
             frontierele Comunităţii (astfel cum se specifică în Regulament).

     3.      Descrierea exactă a bunurilor, incluzând:

             –     numărul de cod raportat al produsului (CRP) (aşa cum este stabilit în preluarea
                   oferită de exportatorul producător în chestiune),

             –     codul NC,

             –     cantitatea (în unităţi).

     4.      Descrierea termenilor vânzării, incluzând:

             –     preţul pe unitate,

             –     termenii de plată aplicabili,

             –     termenii de livrare aplicabili,

             –     totalul reducerilor şi rabaturilor.

     5.      Numele companiei acţionând ca importator, pentru care factura este eliberată direct
             de companie.

     6.      Numele funcţionarului companiei care a eliberat factura de conformitate şi
             următoarea declaraţie semnată:

             ‘Subsemnatul, certific faptul că vânzarea pentru export direct către Comunitatea
             Europeană a bunurilor acoperite de această factură intră sub incidenţa şi respectă
             termenii preluării oferite de …… [companie], şi aprobată de Comisia Europeană prin
             Decizia 2000/745/CE. Declar că informaţiile furnizate în această factură sunt
             complete şi corecte.’

RO                                                   49                                               RO