				|

		52013PC0243

			Propunere de DECIZIE A CONSILIULUI de stabilire a poziției care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în privința anumitor rezoluții ce vor fi votate în cadrul Organizației Internaționale a Viei și Vinului (OIV) /* COM/2013/0243 final - 2013/0129 (NLE) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
              CONTEXTUL PROPUNERII
Organizația Internațională a Viei
și Vinului (OIV) este o organizație interguvernamentală cu
caracter științific și tehnic activă în sectorul viței
de vie, vinului, băuturilor pe bază de vin, strugurilor de masă,
stafidelor și al altor produse derivate din vița de vie. Obiectivele
OIV sunt (i) să informeze prin intermediul publicațiilor și al
organizării de evenimente și simpozioane, (ii) să asiste alte
organizații internaționale implicate în activități de
standardizare și (iii) să contribuie la armonizarea la nivel
internațional a practicilor și a standardelor existente. În prezent,
un număr de 44 de state sunt membre ale OIV, dintre care 20 sunt state
membre ale Uniunii. La ora actuală, UE nu face parte dintre membrii OIV.
La nivelul UE, în temeiul Regulamentului (CE)
nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire
a unei organizări comune a piețelor agricole și privind
dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole
(„Regulamentul unic OCP”, JO L 299, p. 1), anumite rezoluții
adoptate și publicate de OIV au efect asupra legislației UE.
Regulamentul unic OCP prevede trimiteri la rezoluțiile OIV în
următoarele dispoziții:
- metodele de analiză pentru stabilirea
compoziției produselor din sectorul vitivinicol, precum și anumite
specificații de puritate și de identificare a substanțelor
utilizate în cadrul practicilor oenologice, astfel încât normele adoptate
și publicate de OIV în acest sens să devină ipso facto
obligatorii în Uniune [articolul 120g din Regulamentul unic OCP și
articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. 606/2009 al Comisiei din
10 iulie 2009 de stabilire a anumitor norme de aplicare a
Regulamentului (CE) nr. 479/2008 al Consiliului în privința
categoriilor de produse viticole, a practicilor oenologice și a
restricțiilor care se aplică acestora, JO L 193, p. 1];
- practicile oenologice adoptate și publicate
de OIV, pe care Comisia trebuie să se bazeze atunci când autorizează
astfel de practici (articolul 120f din Regulamentul unic OCP); precum și
- practicile oenologice în baza cărora UE
trebuie să accepte vinurile produse în țări terțe și
care, așadar, devin ipso facto obligatorii în Uniune (articolul
158a din Regulamentul unic OCP).
În mod similar, în conformitate cu Regulamentul
(CE) nr. 2870/2000 al Comisiei din 19 decembrie 2000 de stabilire a
metodelor comunitare de referință pentru analiza băuturilor
spirtoase (JO L 333, p. 20), anumite rezoluții adoptate și
publicate de OIV au efect asupra legislației UE. Articolul 3 din Regulamentul
nr. 2870/2000 trimite la rezoluțiile OIV în cazul în care nu sunt
stabilite metode de referință comunitare analitice pentru detectarea
și cuantificarea substanțelor conținute într-o anumită
băutură spirtoasă.
Pe baza discuțiilor care au avut loc în
cadrul grupurilor de experți pentru a pregăti Adunarea generală
a OIV, se poate preconiza că pe ordinea de zi a Adunării generale vor
fi incluse, spre adoptare, următoarele rezoluții care produc efecte
juridice asupra acquis-ului UE:
- Proiectele de rezoluții OENO-TECHNO 11-498
și 11-499, care stabilesc noi practici oenologice. În conformitate cu
articolele 120f și 158a din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007,
aceste rezoluții vor avea efect asupra acquis-ului.
- Proiectele de rezoluții OENO-SCMA 9-418, 10-440,
10-480, 11-477, 11-478, 12-510 și 12-511, care stabilesc metode de
analiză. În conformitate cu articolul 120g din Regulamentul (CE)
nr. 1234/2007, aceste rezoluții vor avea efect asupra acquis-ului.
- Proiectele de rezoluții OENO-MICRO 11-496
și 11-497, OENO-SPECIF 10-459, 11-481, 11-482, 11-487, 11-488 și
11-495 stabilesc specificații de puritate și de identificare a
substanțelor utilizate în cadrul practicilor oenologice. În conformitate
cu articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. 606/2009, aceste rezoluții
vor avea efect asupra acquis-ului.
- Proiectul de rezoluție OENO-SCMA 12-521
stabilește o metodă de analiză pentru anumite băuturi
spirtoase. În conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (CE)
nr. 2870/2000, această rezoluție va avea efect asupra acquis-ului.
Rezoluțiile menționate mai sus,
discutate pe larg de experții științifici și tehnici din
sectorul vitivinicol, contribuie la armonizarea la nivel internațional a
standardelor din sector și vor constitui un cadru care va garanta
concurența echitabilă în comerțul cu produse din sectorul
vitivinicol. Prin urmare, aceste rezoluții trebuie să fie sprijinite.
Ca și în trecut, este de așteptat ca
ordinea de zi a reuniunii Adunării generale a OIV să sufere în
continuare modificări și să fie adăugate pe ordinea de zi
și alte rezoluții care au efect asupra acquis-ului. Pentru a asigura
eficiența activității Adunării generale, respectând în
același timp dispozițiile tratatelor, Comisia va completa și/sau
va modifica în timp util prezenta propunere pentru a permite Consiliului
să adopte poziția care urmează să fie luată și în
cazul acestor rezoluții.
2013/0129 (NLE)
Propunere de
DECIZIE A CONSILIULUI
de stabilire a poziției care
urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în
privința anumitor rezoluții ce vor fi votate în cadrul
Organizației Internaționale a Viei și Vinului (OIV)
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 43, coroborat cu
articolul 218 alineatul (9),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
întrucât:
(1)       Organizația
Internațională a Viei și Vinului (OIV) este o organizație
interguvernamentală cu caracter științific și tehnic
activă în sectorul viței de vie, vinului, băuturilor pe
bază de vin, strugurilor de masă, stafidelor și al altor produse
derivate din vița de vie. Obiectivele OIV sunt (i) să informeze prin
intermediul publicațiilor și al organizării de evenimente
și simpozioane, (ii) să asiste alte organizații internaționale
implicate în activități de standardizare și (iii) să
contribuie la armonizarea la nivel internațional a practicilor și a
standardelor existente. În prezent, un număr de 44 de state sunt membre
ale OIV, dintre care 20 sunt state membre ale Uniunii. La ora actuală, UE
nu face parte dintre membrii OIV.
(2)       La nivelul UE, în temeiul
Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din
22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a
piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la
anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”, JO L 299, p. 1),
anumite rezoluții adoptate și publicate de OIV au efect asupra
legislației UE. Regulamentul unic OCP prevede trimiteri la
rezoluțiile OIV în următoarele dispoziții:
- metodele de analiză pentru stabilirea
compoziției produselor din sectorul vitivinicol, precum și anumite
specificații de puritate și de identificare a substanțelor
utilizate în cadrul practicilor oenologice, astfel încât normele adoptate
și publicate de OIV în acest sens să devină ipso facto
obligatorii în Uniune [articolul 120g din Regulamentul unic OCP și
articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. 606/2009 al Comisiei din
10 iulie 2009 de stabilire a anumitor norme de aplicare a
Regulamentului (CE) nr. 479/2008 al Consiliului în privința
categoriilor de produse viticole, a practicilor oenologice și a
restricțiilor care se aplică acestora, JO L 193, p. 1];
- practicile oenologice adoptate și publicate
de OIV, pe care Comisia trebuie să se bazeze atunci când autorizează
astfel de practici (articolul 120f din Regulamentul unic OCP); precum și
- practicile oenologice în baza cărora UE
trebuie să accepte vinurile produse în țări terțe și
care, așadar, devin ipso facto obligatorii în Uniune (articolul
158a din Regulamentul unic OCP).
(3)       În mod similar, în
conformitate cu Regulamentul Comisiei (CE) nr. 2870/2000 din
19 decembrie 2000 de stabilire a metodelor comunitare de
referință pentru analiza băuturilor spirtoase (JO L 333, p.
20), anumite rezoluții adoptate și publicate de OIV au efect asupra
legislației UE. Articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 2870/2000
trimite la rezoluțiile OIV în cazul în care nu sunt stabilite metode de
referință comunitare analitice pentru detectarea și
cuantificarea substanțelor conținute într-o anumită băutură
spirtoasă.
(4)       Următoarea reuniune a
Adunării generale a OIV va avea loc la 8 iunie 2013. Cu
această ocazie, Adunarea generală va examina și, eventual, va
adopta rezoluții care vor produce efectele juridice menționate.
(5)       Prin urmare, este necesar
să se adopte, înainte de respectiva reuniune a Adunării generale a
OIV, pozițiile pe care statele membre care fac parte din OIV,
acționând împreună în interesul UE, trebuie să le ia în cadrul
Adunării generale a OIV în privința acestor rezoluții.
(6)       Proiectele de rezoluții
OENO-TECHNO 11-498 și 11-499 stabilesc noi practici oenologice. În
conformitate cu articolele 120f și 158a din Regulamentul (CE)
nr. 1234/2007, aceste rezoluții vor avea efect asupra acquis-ului.
(7)       Proiectele de rezoluții
OENO-SCMA 9-418, 10-440, 10-480, 11-477, 11-478, 12-510 și 12-511
stabilesc metode de analiză. În conformitate cu articolul 120g din
Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, aceste rezoluții vor avea efect
asupra acquis-ului.
(8)       Proiectele de rezoluții
OENO-MICRO 11-496 și 11-497, OENO-SPECIF 10-459, 11-481, 11-482, 11-487,
11-488 și 11-495 stabilesc specificații de puritate și de
identificare a substanțelor utilizate în cadrul practicilor oenologice. În
conformitate cu articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. 606/2009,
aceste rezoluții vor avea efect asupra acquis-ului.
(9)       Proiectul de rezoluție
OENO-SCMA 12-521 stabilește o metodă de analiză pentru anumite
băuturi spirtoase. În conformitate cu articolul 3 din
Regulamentul (CE) nr. 2870/2000, această rezoluție va avea
efect asupra acquis-ului.
(10)     Rezoluțiile menționate
mai sus, discutate pe larg de experții științifici și
tehnici din sectorul vitivinicol, contribuie la armonizarea la nivel
internațional a standardelor din sector și vor constitui un cadru
care va garanta concurența echitabilă în comerțul cu produse din
sectorul vitivinicol. Prin urmare, aceste rezoluții trebuie să fie
sprijinite.
(11)     Pentru a asigura
flexibilitatea necesară pe parcursul negocierilor dinaintea reuniunii
Adunării generale a OIV, statele membre care fac parte din OIV trebuie
să fie autorizate să convină asupra unor modificări ale
acestor rezoluții, cu condiția ca respectivele modificări
să nu afecteze fondul rezoluțiilor.
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Poziția Uniunii în cadrul Adunării
generale a OIV din 2013 este conformă cu anexa la prezenta decizie și
este exprimată de statele membre care fac parte din OIV, acționând
împreună în interesul Uniunii.
Articolul 2
1.           În cazul în care există
probabilitatea ca poziția menționată la articolul 1 să fie
afectată de informații științifice sau tehnice noi
prezentate înaintea sau în timpul reuniunilor OIV, statele membre care fac
parte din OIV solicită amânarea votului în cadrul Adunării generale a
OIV până la stabilirea poziției Uniunii pe baza noilor elemente.
2.           Prin coordonare, în special la
fața locului, și în lipsa unei decizii ulterioare a Consiliului de
stabilire a poziției Uniunii, statele membre care fac parte din OIV,
acționând împreună în interesul Uniunii, pot conveni asupra
modificărilor proiectelor de rezoluții menționate în anexa la
prezenta decizie, care nu afectează fondul acestora.
Articolul 3
Prezenta
decizie se adresează statelor membre.
Adoptată la Bruxelles,
                                                                       Pentru
Consiliu
                                                                       Preşedintele
ANEXĂ
Sub rezerva unei eventuale revizuiri
ulterioare în funcție de noile evoluții, statele membre,
acționând împreună în interesul Uniunii, sprijină numai
următoarele proiecte de rezoluții în cadrul etapei 7 referitoare la
metodele de analiză pentru stabilirea compoziției produselor din
sectorul vitivinicol, la specificațiile de puritate și de
identificare a substanțelor utilizate în cadrul practicilor oenologice
și la practicile oenologice:
OENO-TECHNO 11-498, modificarea a fișelor
de practici oenologice referitoare la enzime,
OENO-TECHNO 11-499, gestionarea gazelor
dizolvate din vin, utilizând contactori membranari
OENO-SCMA 9-418, ghid practic pentru
evaluarea, controlul calității și analiza incertitudinilor unei
metode de analiză oenologică
OENO-SCMA 10-440, orientări privind
evaluarea olfactivă și gustativă a defectelor vinului,
OENO-SCMA 10-480, determinarea metanolului
prin cromatografie în fază gazoasă,
OENO-SCMA 11-477, detectarea și
determinarea conținutului de ftalați din vinuri,
OENO-SCMA 11-478, analiza elementelor minerale
din vinuri și băuturi spirtoase folosind ICP-AES (spectrometrie cu
emisie atomică cu plasmă cuplată inductiv),
OENO-SCMA 12-510, determinarea raportului
izotopic 13C/12C al acidului acetic din oțetul de
vin prin spectrometrie de masă de raport izotopic,
OENO-SCMA 12-511, metoda de determinare a
raportului izotopic 18O/16O al apei din oțetul de
vin,
OENO-SCMA 12-521, detectarea și
determinarea conținutului de ftalați în băuturi spirtoase,
OENO-MICRO 11-496, monografie privind
autolizații de drojdie,
OENO-MICRO 11-497, învelișurile celulare
ale drojdiei - codex,
OENO-SPECIF 10-459, monografie privind
drojdiile inactivate,
OENO-SPECIF 11-481, monografie privind
membranele de ultrafiltrare,
OENO-SPECIF 11-482, monografie privind
membranele de nanofiltrare,
OENO-SPECIF 11-487, revizuirea monografiei
privind măsurarea activității cinnamoyl esterazei din
preparatele enzimatice (OIV-OENO 6-2007),
OENO-SPECIF 11-488, revizuire a monografiei
privind determinarea activității beta-glucanazei (ß 1-3, ß 1-6) din
preparatele enzimatice (OIV-OENO 340-2010),
OENO-SPECIF 11-495, monografie privind
proteinele de origine vegetală - modificarea fișei.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 19.10.2017
            COM(2017) 603 final
            2017/0263(NLE)
            Propunere de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, la cea de a douăzecea reuniune ordinară a părților contractante la Convenția privind protejarea mediului marin și a zonei de coastă a Mării Mediterane, cu privire la propunerea de modificare a anexei II la Protocolul privind ariile de protecție specială și diversitatea biologică în Marea Mediterană

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.Obiectul propunerii

               Prezenta propunere se referă la decizia de stabilire a poziției care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii, la cea de a douăzecea reuniune ordinară a părților contractante la Convenția de la Barcelona cu privire la modificările anexei II la Protocolul privind ariile de protecție specială și diversitatea biologică în Marea Mediterană.

               2.Context

               2.1.Convenția de la Barcelona și protocoalele la aceasta

               Convenția privind protejarea mediului marin și a zonei de coastă a Mării Mediterane („Convenția de la Barcelona”) are drept obiectiv asigurarea gestionării durabile a resurselor marine și terestre naturale și protejarea mediului marin și a zonelor de coastă, prin prevenirea, reducerea și eliminarea poluării. Convenția de la Barcelona a intrat în vigoare la 9 iulie 2004.

               Convenția de la Barcelona este completată de șapte protocoale referitoare la aspecte specifice ale conservării mediului în spațiul mediteraneean, printre acestea numărându-se și Protocolul privind ariile de protecție specială și diversitatea biologică în Marea Mediterană (care a fost adoptat în 1995 și care înlocuiește protocolul corespunzător din 1982) și anexele la acesta.

               Uniunea Europeană este parte la Convenția de la Barcelona
                  1
                și la protocoalele la aceasta
                  2
               . Italia, Grecia, Spania, Franța, Slovenia, Malta, Cipru și Croația sunt, de asemenea, părți la Convenția de la Barcelona și la protocoalele la aceasta, împreună cu 13 țări mediteraneene care nu sunt membre ale UE.

               2.2.A douăzecea reuniune ordinară a părților contractante

               A douăzecea reuniune ordinară a părților contractante la Convenția de la Barcelona va avea loc în perioada 17-20 decembrie 2017 la Tirana, Albania.

               La reuniunea părților va trebui să se decidă, printre altele, cu privire la un act cu efecte juridice, și anume o propunere de modificare a anexei II (Lista speciilor pe cale de dispariție sau amenințate) la Protocolul privind ariile de protecție specială și diversitatea biologică în Marea Mediterană (denumit în continuare „protocolul”).

               Procedura descrisă la articolul 23 din Convenția de la Barcelona se aplică în cazul adoptării oricărei modificări a anexelor la protocol. Modificările respective se adoptă cu o majoritate de trei pătrimi din voturile părților contractante la protocol. În conformitate cu articolul 25 din Convenția de la Barcelona, „Comunitatea Economică Europeană [...] își exercită dreptul de vot cu un număr de voturi egal cu numărul statelor lor membre care sunt părți contractante la prezenta convenție și la unul sau mai multe protocoale; Comunitatea Economică Europeană […] nu își exercită dreptul de vot în cazul în care statele membre interesate îl exercită pe al lor și invers”.

               2.3.Modificările avute în vedere în privința anexei II la protocol

               La cea de a douăzecea reuniune ordinară a părților contractante la Convenția de la Barcelona, care va avea loc în perioada 17-20 decembrie 2017, părțile trebuie să adopte o serie de modificări la anexa II la protocol („actul avut în vedere”).

               Obiectivele actului avut în vedere sunt următoarele:

               - adăugarea pe lista speciilor din anexa II la protocol a patru specii noi de Anthozoa (clasă de nevertebrate marine care include și coralii), și anume Isidella elongata, Dendrophyllia cornigera, Dendrophyllia ramea și Desmophyllum dianthus;

               - actualizarea denumirii unui număr de specii de păsări marine și de coastă, având în vedere modificările taxonomice care au avut loc de la ultimele modificări ale anexelor la protocol.

               Actul avut în vedere devine obligatoriu pentru părți în conformitate cu articolul 29 din Convenția de la Barcelona, care prevede că „[o]rice protocol la prezenta convenție este obligatoriu [...] pentru părțile contractante la protocolul în cauză”, și cu articolul 23, care prevede că „[a]nexele la prezenta convenție sau la orice protocol fac parte integrantă din convenție sau din protocol, după caz”.

               3.Poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene

               Prin protocol se stabilește o listă a speciilor pe cale de dispariție sau amenințate și o listă a speciilor a căror exploatare este reglementată (articolul 12). Aceste două liste constituie anexa II și, respectiv, anexa III la protocol. Părțile contractante au obligația de a adopta măsuri concertate pentru a asigura protecția și conservarea speciilor de animale și de plante care figurează în aceste anexe.

               În actul avut în vedere se propune, în primul rând, actualizarea denumirii unui număr de specii de păsări marine și de coastă, având în vedere modificările taxonomice care au avut loc de la ultimele modificări ale anexelor la protocol. Nu este vorba de modificări substanțiale sau materiale, ci doar de actualizarea denumirilor speciilor aflate deja pe listă.

               În al doilea rând, prin actul avut în vedere se propune adăugarea pe lista speciilor din anexa II la protocol, a patru noi specii din clasa Anthozoa (Isidella elongata, Dendrophyllia cornigera, Dendrophyllia ramea și Desmophyllum dianthus).

               Această a doua propunere a fost dezbătută în cadrul organismului tehnic de resort al convenției, la cea de a 13-a reuniune a punctelor focale pentru protocol, la care UE a fost reprezentată.

               Cele patru specii de corali vizate sunt prezente în tipul de habitat de interes comunitar „recife”, a cărui conservare necesită desemnarea unor arii speciale de conservare
                  3
               , în conformitate cu anexa I la Directiva privind habitatele
                  4
               . În particular, Manualul de interpretare a habitatelor din Uniunea Europeană
                  5
                include printre speciile care formează recifele din Marea Mediterană comunitatea Dendrophyllia ramea, comunitatea Dendrophyllia cornigera, faciesurile de Isidella elongata și  comunitățile de corali albi, cum ar fi Lophelia pertusa și Madrepora oculata (cu care se știe că specia Desmophyllum dianthus este asociată). Cele patru specii sunt recunoscute ca fiind periclitate și sunt înscrise pe lista roșie a speciilor amenințate din Marea Mediterană
                  6
                (Dendrophyllia ramea este în prezent clasificată ca fiind vulnerabilă, Dendrophyllia cornigera și Desmophyllum dianthus sunt pe cale de dispariție, iar Isidella elongata  este critic periclitată și este considerată aproape endemică). Trei dintre speciile vizate (D. ramea, D. cornigera și D. dianthus ) aparțin unui grup de corali duri care figurează în anexa II la Convenția privind comerțul internațional cu specii ale faunei și florei sălbatice pe cale de dispariție și, prin urmare, în anexa B la Regulamentul (CE) nr. 338/97
                  7
                (Regulamentul privind speciile faunei și florei sălbatice). Cele patru specii din clasa Anthozoa sunt expuse la numeroase efecte antropice în Marea Mediterană, printre cauze numărându-se pescuitul cu traule de fund, pescuitul bentonic cu paragate, introducerea de poluanți, forajele, încălzirea globală sau acidificarea oceanelor. Capacitatea lor de recuperare poate fi foarte redusă, din cauza ritmului lor de creștere relativ lent, a capacității reduse de dispersie și a duratei de viață relativ lungi. Chiar dacă informațiile științifice legate de populația celor patru specii menționate nu sunt numeroase, evidențele disponibile privind populațiile și observațiile calitative indică o regresie îngrijorătoare a habitatelor și/sau o scădere a populației.

               Susținând aceste propuneri, Uniunea asigură coerența dintre acțiunile sale interne și cele externe.

               Uniunea și-a asumat angajamente de cooperare internațională pentru protejarea biodiversității, în conformitate cu articolul 191 alineatul (1) din TFUE și cu articolul 5 din Convenția Națiunilor Unite privind diversitatea biologică (CBD), precum și cu deciziile luate în cadrul celei de a zecea, a douăsprezecea și a treisprezecea reuniuni a Conferinței părților la CBD, care au avut loc în Nagoya (2010)
                  8
               , Pyeongchang (2014)
                  9
                și, respectiv, Mexico (2016). În această privință, speciile propuse pentru a fi incluse sunt în special vizate în Decizia XIII/11
                  10
                a celei de a treisprezecea Conferințe a părților la CBD, care promovează punerea în aplicare a unui plan de lucru specific voluntar privind biodiversitatea în zonele de apă rece, având drept obiectiv, printre altele, menținerea și îmbunătățirea rezistenței ecosistemelor în zonele de apă rece.

               Prezenta propunere este, de asemenea, în concordanță cu îngrijorarea, exprimată la Conferința Organizației Națiunilor Unite privind dezvoltarea durabilă din 2012, în ceea ce privește „vulnerabilitatea semnificativă a recifelor de corali și a mangrovelor la o serie întreagă de efecte, inclusiv cele provocate de schimbările climatice, de acidificarea oceanelor, de pescuitul excesiv, de practicile de pescuit distructive și de poluare” și cu angajamentul de „a sprijini cooperarea internațională în vederea conservării ecosistemelor recifelor de corali și ale mangrovelor și în vederea valorificării beneficiilor sociale, economice și de mediu ale acestora, precum și în vederea facilitării colaborării tehnice și a schimbului voluntar de informații”, asumat la aceeași conferință.

               Propunerea contribuie, de asemenea, la realizarea obiectivului de dezvoltare durabilă 14.2, și anume, „până în 2020 gestionarea și protejarea în mod durabil a ecosistemelor marine și de coastă pentru a se evita efectele negative semnificative, inclusiv prin întărirea rezistenței acestora, și luarea de măsuri pentru reabilitarea acestora astfel încât oceanele să fie sănătoase și productive”.

               Având în vedere cele de mai sus, Uniunea ar trebui să sprijine propunerea de modificare a anexei II la protocol.

               4.Temei juridic

               4.1.Temeiul juridic procedural

               4.1.1.Principii

               Articolul 218 alineatul (9) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) prevede ca stabilirea „pozițiilor care trebuie adoptate în numele Uniunii în cadrul unui organism creat printr-un acord, în cazul în care acest organism trebuie să adopte acte cu efecte juridice, cu excepția actelor care modifică sau completează cadrul instituțional al acordului” să facă obiectul unei decizii.

               Noțiunea de „acte cu efecte juridice” include actele care au efecte juridice în temeiul normelor de drept internațional aplicabile organismului în cauză. Sunt, de asemenea, incluse instrumentele care nu au un caracter obligatoriu în temeiul dreptului internațional, dar care „au vocația de a influența în mod decisiv conținutul reglementării adoptate de legiuitorul Uniunii”
                  11
               .

               4.1.2.Aplicarea la cazul de față

               Actul pe care reuniunea părților contractante la Convenția de la Barcelona este invitată să îl adopte este un act cu efecte juridice. Actul avut în vedere va avea caracter obligatoriu în temeiul dreptului internațional, în conformitate cu articolele 23 și 29 din Convenția de la Barcelona. Temeiul juridic procedural al deciziei propuse este, prin urmare, articolul 218 alineatul (9) din TFUE.

               4.2.Temeiul juridic material

               4.2.1.Principii

               Temeiul juridic material al unei decizii adoptate în temeiul articolului 218 alineatul (9) din TFUE depinde în primul rând de obiectivul și de conținutul actului avut în vedere cu privire la care se adoptă o poziție în numele Uniunii.

               4.2.2.Aplicarea la cazul de față

               Obiectivul și conținutul actului avut în vedere se referă la mediu. Temeiul juridic material al deciziei propuse este, prin urmare, articolul 192 alineatul (1) din TFUE.

               4.3.Concluzie

               Temeiul juridic al deciziei propuse ar trebui să fie articolul 192 alineatul (1) din TFUE, coroborat cu articolul 218 alineatul (9) din TFUE.

               2017/0263 (NLE)

               Propunere de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, la cea de a douăzecea reuniune ordinară a părților contractante la Convenția privind protejarea mediului marin și a zonei de coastă a Mării Mediterane, cu privire la propunerea de modificare a anexei II la Protocolul privind ariile de protecție specială și diversitatea biologică în Marea Mediterană

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 192 alineatul (1), coroborat cu articolul 218 alineatul (9),

               având în vedere propunerea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)Convenția privind protejarea mediului marin și a zonei de coastă a Mării Mediterane („Convenția de la Barcelona”) a fost încheiată de către Comunitate în conformitate cu Decizia 1999/802/CE
                  12
                a Consiliului și a intrat în vigoare la 9 iulie 2004.

               (2)Uniunea este, de asemenea, parte la Protocolul privind ariile de protecție specială și diversitatea biologică în Marea Mediterană (denumit în continuare „protocolul”), care a fost încheiat de Comunitate în conformitate cu Decizia 1999/800/CE
                  13
                a Consiliului și a intrat în vigoare la 12 decembrie 1999.

               (3)În temeiul articolului 18 din Convenția de la Barcelona, una dintre funcțiile reuniunilor părților contractante este de a adopta, a revizui și eventual a modifica anexele la această convenție și la protocoalele adiționale.

               (4)Cea de a douăzecea reuniune ordinară a părților contractante la Convenția de la Barcelona este programată să aibă loc în perioada 17-20 decembrie 2017. Printre punctele de pe ordinea de zi a reuniunii se află adoptarea unor modificări la anexa II la protocol.

               (5)Scopul modificărilor respective este de a se adăuga patru noi specii din clasa Anthozoa (Isidella elongata, Dendrophyllia cornigera, Dendrophyllia ramea și Desmophyllum dianthus) pe lista speciilor care figurează în anexa II la protocol și de a se actualiza denumirea unui număr de specii de păsări marine și de coastă de pe lista respectivă, având în vedere anumite modificări taxonomice care au avut loc de la ultimele modificări ale anexelor la protocol.

               (6)Este indicat să se stabilească poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii, în cadrul celei de a douăzecea reuniuni ordinare a părților contractante la Convenția de la Barcelona, având în vedere faptul că modificările la anexa II la protocol vor fi obligatorii pentru Uniune.

               (7)Cele patru specii din clasa Anthozoa propuse pentru a fi incluse în anexa II la protocol sunt prezente în tipuri de habitate naturale de interes comunitar a căror conservare necesită desemnarea unor arii speciale de conservare, astfel cum este prevăzut în anexa I la Directiva 92/43/CEE a Consiliului
                  14
               . Trei dintre aceste specii sunt, de asemenea, incluse în anexa II la Convenția privind comerțul internațional cu specii ale faunei și florei sălbatice pe cale de dispariție, care este pusă în aplicare în Uniune prin anexa B la Regulamentul (CE) nr. 338/97 al Consiliului
                  15
               . Toate speciile propuse pentru a fi incluse sunt amenințate în Marea Mediterană și, prin urmare, au nevoie de protecția sporită împotriva activităților umane care este prevăzută în protocol.

               (8)Întrucât propunerea de decizie care trebuie adoptată la cea de a douăzecea reuniune ordinară a părților contractante la Convenția de la Barcelona se referă la modificarea anexei II la protocol, este necesară publicarea acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene după adoptare.

               (9)La cea de a douăzecea reuniune ordinară a părților contractante la Convenția de la Barcelona, Uniunea urmează să fie reprezentată de Comisie, în conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE). Statele membre trebuie să sprijine poziția Uniunii în conformitate cu articolul 4 alineatul (3) din TUE,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, la cea de a douăzecea reuniune ordinară a părților contractante la Convenția privind protejarea mediului marin și a zonei de coastă a Mării Mediterane („Convenția de la Barcelona”) este de a susține propunerea de decizie de modificare a anexei II la Protocolul privind ariile de protecție specială și diversitatea biologică în Marea Mediterană („protocolul”) în ceea ce privește:

               (1)adăugarea următoarelor specii:

               –Dendrophyllia cornigera;

               –Dendrophyllia ramea;

               –Desmophyllum dianthus;

               –Isidella elongata;

               (2)modificările prevăzute în anexă ale denumirilor speciilor de păsări marine și de coastă, necesare ca urmare a unor modificări taxonomice.

               Articolul 2

               După adoptare, decizia la care face referire articolul 1 se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

               Articolul 3

               Prezenta decizie se adresează Comisiei și statelor membre.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)
                  Decizia 77/585/CEE a Consiliului din 25 iulie 1977 de încheiere a Convenției privind protecția Mării Mediterane împotriva poluării și a Protocolului privind prevenirea poluării Mării Mediterane prin operațiunile de descărcare efectuate de nave și aeronave (JO L 240, 19.9.1977, p. 1) și Decizia 1999/802/CE a Consiliului din 22 octombrie 1999 privind acceptarea modificărilor la Convenția privind protecția Mării Mediterane împotriva poluării și la Protocolul privind prevenirea poluării prin operațiunile de descărcare efectuate de nave și aeronave (Convenția de la Barcelona) (JO L 322, 14.12.1999, p. 32).

                     (2)
                  Decizia 1999/800/CE a Consiliului din 22 octombrie 1999 privind încheierea Protocolului privind ariile de protecție specială și diversitatea biologică în Marea Mediterană și privind acceptarea anexelor la protocolul respectiv (Convenția de la Barcelona) (JO L 322, 14.12.1999, p. 1).

                     (3)
                  Conform definiției de la articolul 1 litera (l) din Directiva privind habitatele, aria specială de conservare înseamnă un sit de importanță comunitară desemnat de către un stat membru prin acte administrative sau clauze contractuale, în care se aplică măsurile de conservare necesare pentru menținerea sau readucerea la un stadiu corespunzător de conservare a habitatelor naturale și/sau a populațiilor din speciile pentru care a fost desemnat respectivul sit.

                     (4)
                  Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (JO L 206, 22.7.1992, p. 7).

                     (5)
                  Manual de interpretare a habitatelor din Uniunea Europeană – EUR 28, adoptat de Comitetul privind habitatele la 4 octombrie 1999 (versiunea EUR 15) și modificat ultima dată în aprilie 2013,
                  http://ec.europa.eu/environment/nature/legislation/habitatsdirective/docs/Int_Manual_EU28.pdf.

                     (6)

                  http://www.iucnredlist.org/initiatives/mediterranean

                     (7)
                  Regulamentul (CE) nr. 338/97 al Consiliului din 9 decembrie 1996 privind protecția speciilor faunei și florei sălbatice prin controlul comerțului cu acestea (JO L 61, 3.3.1997, p. 1).

                     (8)
                  Dec. X/2, Strategic Plan for Biodiversity 2011-2020 and the Aichi Biodiversity Targets (Planul strategic în domeniul biodiversității pentru perioada 2011-2020 și obiectivele stabilite la Aichi pentru biodiversitate), inclusiv obiectivul nr. 10 pentru biodiversitate stabilit la Aichi, potrivit căruia „până în 2015, multiplele presiuni antropice asupra recifelor de corali și a altor ecosisteme vulnerabile afectate de schimbările climatice sau de acidificarea oceanelor trebuie să fie reduse la minimum, astfel încât să se mențină integritatea și funcționarea acestora”.

                     (9)
                  Dec. XII/23, anexa, Priority actions to achieve Aichi Biodiversity Target 10 for coral reefs and closely associated ecosystems (Acțiunile prioritare pentru atingerea obiectivului nr. 10 pentru biodiversitate stabilit la Aichi în ceea ce privește recifele de corali și ecosistemele strâns legate de acestea).

                     (10)
                  Dec. XIII/11, Voluntary specific workplan on biodiversity in cold-water areas within the jurisdictional scope of the convention (Plan de lucru specific voluntar privind biodiversitatea în zonele de apă rece din jurisdicția convenției).

                     (11)
                  Cauza C-399/12, Germania/Consiliul (OIV), ECLI:EU:C:2014:2258, punctele 61-64.

                     (12)
                  Decizia 1999/802/CE a Consiliului din 22 octombrie 1999 privind acceptarea modificărilor la Convenția privind protecția Mării Mediterane împotriva poluării și la Protocolul privind prevenirea poluării prin operațiunile de descărcare efectuate de nave și aeronave (Convenția de la Barcelona) (JO L 322, 14.12.1999, p. 32).

                     (13)
                  Decizia 1999/800/CE a Consiliului din 22 octombrie 1999 privind încheierea Protocolului privind ariile de protecție specială și diversitatea biologică în Marea Mediterană și privind acceptarea anexelor la protocolul respectiv (Convenția de la Barcelona) (JO L 322, 14.12.1999, p. 1).

                     (14)
                  Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (JO L 206, 22.7.1992, p. 7).

                     (15)
                  Regulamentul (CE) nr. 338/97 al Consiliului din 9 decembrie 1996 privind protecția speciilor faunei și florei sălbatice prin controlul comerțului cu acestea (JO L 61, 3.3.1997, p. 1).

    ---documentbreak---

               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 19.10.2017
            COM(2017) 603 final
            ANEXĂ
            la
            Decizia Consiliului
            privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, la cea de a douăzecea reuniune ordinară a părților contractante la Convenția privind protejarea mediului marin și a zonei de coastă a Mării Mediterane, cu privire la propunerea de modificare a anexei II la Protocolul privind ariile de protecție specială și diversitatea biologică în Marea Mediterană

               ANEXĂ

               la

               Decizia Consiliului

               privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, la cea de a douăzecea reuniune ordinară a părților contractante la Convenția privind protejarea mediului marin și a zonei de coastă a Mării Mediterane, cu privire la propunerea de modificare a anexei II la Protocolul privind ariile de protecție specială și diversitatea biologică în Marea Mediterană

               Anexă

               Lista modificărilor taxonomice aduse speciilor marine și de coastă din anexa II la Protocolul privind ariile de protecție specială și diversitatea biologică în Marea Mediterană

               Se propune efectuarea următoarelor actualizări taxonomice referitoare la denumirea sau clasificarea unor specii marine și de coastă în anexa II la Protocolul privind ariile de protecție specială și diversitatea biologică în Marea Mediterană („protocolul”):

               (1)Următoarele specii au fost legate de un grup taxonomic diferit:

               –„Fucus virsoides J. Agardh” a fost mutată din încrengătura „Rhodophyta” în încrengătura „Heterokontophyta”;

               –„Kallymenia spathulata (J. Agardh) P.G. Parkinson” a fost mutată din încrengătura „Heterokontophyta” în încrengătura „Rhodophyta”;

               (2)Următoarele specii din clasa „Aves” au fost eliminate:

               –„Hydrobates pelagicus (Linnaeus, 1758)”

               –„Phalacrocorax aristotelis (Linnaeus, 1761)”

               –„Phalacrocorax pygmeus (Pallas, 1773)”

               –„Phoenicopterus ruber (Linnaeus, 1758)”

               –„Sterna albifrons (Pallas, 1764)”

               –„Sterna bengalensis (Lesson, 1831)”

               –„Sterna caspia (Pallas, 1770)”

               –„Sterna nilotica (Gmelin, JF, 1789)”

               –„Sterna sandvicensis (Latham, 1878)”

               Au fost adăugate următoarele specii din aceeași clasă:

               –„Hydrobates pelagicus ssp. melitensis (Schembri, 1843)”

               –„Phalacrocorax aristotelis ssp. desmarestii (Payraudeau, 1826)”

               –„Microcarbo pygmaeus (Pallas, 1773)”

               –„Phoenicopterus roseus (Pallas, 1811)”

               –„Sternula albifrons (Pallas, 1764)”

               –„Thalasseus bengalensis (Lesson, 1831)”

               –„Hydroprogne caspia (Pallas, 1770)”

               –„Gelochelidon nilotica (Gmelin, JF, 1789)”

               –„Thalasseus sandvicensis (Latham, 1878)”


|

52010PC0298

Propunere de decizie a Consiliului de prelungire a autorizației de continuare a comercializării produselor care conțin, constau din sau sunt produse din porumb modificat genetic Bt11 (SYN-BTØ11-1), de autorizare a alimentelor și a ingredientelor alimentare care conțin sau constau din porumb dinte-de-cal Bt11 (SYN-BTØ11-1) în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 și de abrogare a Deciziei 2004/657/CE a Comisiei (Numai textul în limba franceză este autentic) (Text cu relevanță pentru SEE)  /* COM/2010/0298 final - NLE 2010/0156 */

	[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |Bruxelles, 4.6.2010COM(2010)298 final2010/0156 (NLE)Propunere deDECIZIE A CONSILIULUIde prelungire a autorizației de continuare a comercializării produselor care conțin, constau din sau sunt produse din porumb modificat genetic Bt11 (SYN-BTØ11-1), de autorizare a alimentelor și a ingredientelor alimentare care conțin sau constau din porumb dinte-de-cal Bt11 (SYN-BTØ11-1) în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 și de abrogare a Deciziei 2004/657/CE a Comisiei(Numai textul în limba franceză este autentic) (Text cu relevanță pentru SEE)EXPUNERE DE MOTIVEPropunerea de decizie a Consiliului anexată se referă la prelungirea autorizației de continuare a comercializării alimentelor și ingredientelor alimentare existente produse din porumbul modificat genetic Bt11, la prelungirea autorizației de continuare a comercializării furajelor existente care conțin, constau din sau sunt produse din porumb Bt11 și a produselor, altele decât alimentele sau furajele, care conțin sau constau din porumb Bt11, cu excepția porumbului destinat cultivării, care fac obiectul unei cereri adresate Comisiei la 17 aprilie 2007 de Syngenta Seeds S.A.S., în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 privind produsele alimentare și furajele modificate genetic.Propunerea anexată se referă și la prelungirea autorizației de introducere pe piață a alimentelor și a ingredientelor alimentare care conțin sau constau din porumb dulce Bt11 și care sunt autorizate prin Decizia 2004/657/CE a Comisiei, precum și la autorizarea alimentelor și ingredientelor alimentare care conțin sau constau din porumb dinte-de-cal, care nu au fost niciodată autorizate în UE.La 17 februarie 2009, Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară a emis un aviz favorabil, în conformitate cu articolele 6 și 18 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003. Aceasta a considerat că porumbul Bt11 este la fel de sigur ca și omologul său nemodificat genetic în ceea ce privește efectele sale potențiale asupra sănătății umane și animale sau asupra mediului. Prin urmare, aceasta a concluzionat că este puțin probabil ca introducerea pe piață a produselor care conțin, constau din sau sunt produse din porumb Bt11, astfel cum sunt descrise în cerere, să determine efecte adverse asupra sănătății umane sau animale sau asupra mediului în cadrul utilizărilor prevăzute.În acest context, la 19 aprilie 2010, a fost înaintat spre votare Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală un proiect de decizie a Comisiei de prelungire a autorizației de continuare a comercializării produselor care conțin, constau din sau sunt produse din porumb modificat genetic Bt11, de autorizare a alimentelor și a ingredientelor alimentare care conțin sau constau din porumb dinte-de-cal Bt11 și de abrogare a Deciziei 2004/657/CE a Comisiei. Comitetul nu a emis niciun aviz: 12 state membre (167 voturi) au votat pentru, 9 state membre (84 voturi) au votat împotrivă, 3 state membre (46 voturi) s-au abținut, iar 3 state membre (48 voturi) nu au fost reprezentate.Prin urmare, în temeiul articolului 35 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 și în conformitate cu articolul 5 din Decizia 1999/468/CE a Consiliului, modificată prin Decizia 2006/512/CE a Consiliului, Comisia trebuie să prezinte Consiliului o propunere cu privire la măsurile care urmează să fie adoptate, Consiliul având la dispoziție trei luni în care să decidă cu majoritate calificată și să informeze Parlamentul.2010/0156 (NLE)Propunere deDECIZIE A CONSILIULUIde prelungire a autorizației de continuare a comercializării produselor care conțin, constau din sau sunt produse din porumb modificat genetic Bt11 (SYN-BTØ11-1), de autorizare a alimentelor și a ingredientelor alimentare care conțin sau constau din porumb dinte-de-cal Bt11 (SYN-BTØ11-1) în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 și de abrogare a Deciziei 2004/657/CE a Comisiei(Numai textul în limba franceză este autentic) (Text cu relevanță pentru SEE)CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind produsele alimentare și furajele modificate genetic[1], în special articolul 7 alineatul (3), articolul 11 alineatul (3), articolul 19 alineatul (3) și articolul 23 alineatul (3),având în vedere propunerea Comisiei Europene,întrucât:1.  La 17 aprilie 2007, Syngenta Seeds S.A.S., în numele Syngenta Crop Protection AG, a adresat Comisiei o cerere, în conformitate cu articolele 5, 11, 17 și 23 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, de prelungire a autorizației de continuare a comercializării alimentelor și ingredientelor alimentare existente produse din porumb Bt11 (inclusiv aditivi alimentari), de prelungire a autorizației de continuare a comercializării furajelor existente care conțin, constau din sau sunt produse din porumb Bt11 (inclusiv aditivi furajeri și materii prime furajere) și a produselor, altele decât alimentele sau furajele, care conțin sau constau din porumb Bt11, cu excepția porumbului destinat cultivării („cererea”) care au fost notificate în prealabil în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) literele (a) și (b) și cu articolul 20 alineatul (1) literele (a) și (b) din regulamentul respectiv. Cererea se referă și la prelungirea autorizației de introducere pe piață a alimentelor și a ingredientelor alimentare autorizate prin Decizia 2004/657/EC a Comisiei din 19 mai 2004 de autorizare a introducerii pe piață a porumbului dulce din porumb modificat genetic linia Bt11 ca aliment nou sau ingredient alimentar nou în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 258/97 al Parlamentului European și al Consiliului[2]. În cererea sa, Syngenta Seeds SA.S a cerut, de asemenea, autorizarea alimentelor și ingredientelor alimentare care conțin sau constau din porumb dinte-de-cal Bt11, care nu au fost niciodată autorizate în Uniune.2.  La 17 februarie 2009, Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară („EFSA”) a emis un aviz favorabil[3], în conformitate cu articolele 6 și 18 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, a concluzionat că informațiile noi furnizate în cerere și recenzia datelor din literatura de specialitate publicată după avizul științific anterior al EFSA referitor la porumbul Bt11[4] nu aduc schimbări și a confirmat concluzia anterioară conform căreia porumbul Bt11 este la fel de sigur ca și omologul său nemodificat genetic, fiind puțin probabil ca acesta să cauzeze efecte adverse asupra sănătății umane și animale sau asupra mediului în contextul utilizărilor prevăzute, acest lucru fiind valabil și pentru produsele care fac obiectul cererii.3.  În avizul său, EFSA a luat în considerare toate întrebările și problemele specifice semnalate de statele membre în cadrul consultării autorităților naționale competente, astfel cum se prevede la articolul 6 alineatul (4) și la articolul 18 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003.4.  În avizul său, EFSA a concluzionat, de asemenea, că planul de monitorizare a mediului, constând într-un plan general de supraveghere prezentat de solicitant, este în conformitate cu utilizarea prevăzută a produselor.5.  Având în vedere cele de mai sus, faptul că societatea Syngenta Crop Protection AG, Elveția, care a preluat Syngenta Seeds AG, destinatara Deciziei 2004/657/CE, este aceeași persoană juridică în numele căreia solicitantul a cerut prelungirea autorizației, că aceasta a confirmat că domeniul de aplicare a cererii sale include într-adevăr și cererea de autorizare a alimentelor și ingredientelor alimentare care conțin sau constau din porumb dinte-de-cal Bt11, precum și că intenționează să solicite prelungirea autorizației pentru produsele care fac obiectul Deciziei 2004/657/CE înainte de expirarea autorizației menționate în decizia respectivă, astfel încât să poată fi adoptată o singură decizie care să cuprindă aceste produse și care să între în vigoare la aceeași dată, ar trebui acordate prelungirea autorizației de continuare a comercializării produselor existente, prelungirea autorizației pentru alimentele și ingredientele alimentare care conțin, constau din sau sunt produse din porumb dulce Bt11 (porumb dulce proaspăt sau în conservă), precum și autorizația pentru alimentele și ingredientele alimentare care conțin sau constau din porumb dinte-de-cal Bt11. Prin urmare, Decizia 2004/657/CE a Comisiei ar trebui abrogată.6.  Ar trebui alocat un identificator unic fiecărui OMG, în conformitate cu dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 65/2004 al Comisiei din 14 ianuarie 2004 de stabilire a unui sistem de elaborare și alocare a unor identificatori unici pentru organismele modificate genetic[5].7.  Pe baza avizului emis de EFSA, pentru alimentele, ingredientele alimentare și furajele care conțin, constau din sau sunt produse din porumb Bt11, nu sunt necesare alte cerințe specifice de etichetare decât cele prevăzute la articolul 13 alineatul (1) și la articolul 25 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003. Cu toate acestea, pentru a asigura utilizarea produselor în limitele autorizației acordate prin prezenta decizie, etichetarea furajelor care conțin sau constau din OMG-uri și a altor produse decât cele alimentare și furajele, care conțin sau constau din OMG-uri pentru care se solicită prelungirea autorizației, trebuie completată cu o indicație clară care să specifice că este interzisă folosirea produselor în cauză pentru cultivare. Titularul autorizației ar trebui să prezinte rapoarte anuale cu privire la punerea în aplicare și la rezultatele activităților stabilite în planul de monitorizare privind efectele asupra mediului. Rezultatele respective ar trebui să fie prezentate în conformitate cu Decizia 2009/770/CE a Comisiei din 13 octombrie 2009 de stabilire a formularelor standard de raportare pentru prezentarea rezultatelor monitorizării privind diseminarea deliberată în mediu a organismelor modificate genetic, ca produse sau ca și componente ale produselor, în vederea introducerii pe piață, în temeiul Directivei 2001/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului[6].8.  În mod similar, avizul EFSA nu justifică impunerea unor condiții sau restricții specifice pentru introducerea pe piață și/sau a unor condiții sau restricții specifice pentru utilizare și manipulare, inclusiv a unor cerințe de monitorizare după introducerea pe piață pentru utilizarea alimentelor și furajelor sau a unor condiții specifice pentru protejarea anumitor ecosisteme/a mediului și/sau a anumitor zone geografice, astfel cum se prevede la articolul 6 alineatul (5) litera (e) și articolul 18 alineatul (5) litera (e) din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003.9.  Toate informațiile relevante privind autorizarea sau prelungirea autorizării produselor trebuie introduse în registrul comunitar al produselor alimentare și al furajelor modificate genetic, în conformitate cu dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1829/2003.10.  Articolul 4 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1830/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind trasabilitatea și etichetarea organismelor modificate genetic și trasabilitatea produselor destinate alimentației umane sau animale, produse din organisme modificate genetic, și de modificare a Directivei 2001/18/CE[7] stabilește cerințele de etichetare a produselor care conțin sau constau din OMG-uri.11.  Prezenta decizie se notifică prin Mecanismul internațional de schimb de informații în domeniul biosecurității părților semnatare ale Protocolului de la Cartagena privind biosecuritatea la Convenția privind diversitatea biologică, în conformitate cu articolul 9 alineatul (1) și articolul 15 alineatul (2) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 1946/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 iulie 2003 privind deplasările transfrontaliere de organisme modificate genetic[8].12.  Solicitantul a fost consultat cu privire la măsurile prevăzute în prezenta decizie.13.  Comitetul permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală nu a emis un aviz în termenul stabilit de președinte,ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:Articolul 1 Organism modificat genetic și identificator unicÎn conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 65/2004, identificatorul unic SYN-BTØ11-1 este alocat porumbului modificat genetic Bt11 ( Zea mays L. ), astfel cum se specifică la litera (b) din anexa la prezenta decizie.Articolul 2AutorizareUrmătoarele produse sunt autorizate în sensul articolului 4 alineatul (2) și al articolului 16 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, în conformitate cu condițiile stabilite în prezenta decizie:(a) alimente și ingrediente alimentare care conțin, constau din sau sunt produse din porumb SYN-BTØ11-1;(b) furaje care conțin, constau din sau sunt produse din porumb SYN-BTØ11-1;(c) produse, altele decât alimentele și furajele, care conțin sau constau din porumb SYN-BTØ11-1, pentru aceleași utilizări ca orice alt soi de porumb, cu excepția cultivării.Articolul 3Etichetare1. În sensul cerințelor de etichetare stabilite la articolul 13 alineatul (1) și articolul 25 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, precum și la articolul 4 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1830/2003, „denumirea organismului” este „porumb”.2. Mențiunea „nu este destinat cultivării” trebuie să figureze pe eticheta și în documentele însoțitoare ale produselor care conțin sau constau din porumb SYN-BTØ11-1, menționate la articolul 2 literele (b) și (c).Articolul 4Monitorizarea efectelor asupra mediului1. Titularul autorizației se asigură că planul de monitorizare a efectelor asupra mediului există și este pus în aplicare, astfel cum este stabilit la litera (h) din anexă.2. Titularul autorizației prezintă Comisiei rapoarte anuale cu privire la punerea în aplicare și rezultatele activităților stabilite în planul de monitorizare, în conformitate cu Decizia 2009/770/CE.Articolul 5Registrul comunitarInformațiile din anexa la prezenta decizie se introduc în registrul comunitar al produselor alimentare și furajelor modificate genetic, în conformitate cu dispozițiile articolului 28 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003.Articolul 6Titularul autorizațieiTitularul autorizației este Syngenta Seeds S.A.S., Franța, reprezentând Syngenta Crop Protection AG, Elveția.Articolul 7ValabilitatePrezenta decizie se aplică pentru o perioadă de zece ani de la data notificării sale.Articolul 8AbrogareDecizia 2004/657/CE se abrogă.Articolul 9DestinatarPrezenta decizie se adresează Syngenta Seeds S.A.S., Chemin de l'Hobit 12, BP 27 – F-31790 Saint-Sauveur – Franța, reprezentând Syngenta Crop Protection AG, Elveția.Adoptată la Bruxelles,Pentru Consiliu,PreşedinteleANEXĂ(a) Solicitantul și titularul autorizației:Denumire: Syngenta Seeds S.A.S.Adresă: Chemin de l'Hobit 12, BP 27 – F-31790 Saint-Sauveur – FranțaÎn numele Syngenta Crop Protection AG - Schwarzwaldallee 215 - CH 4058 Basel - Elveția(b) Denumirea și specificarea produselor:(1) Alimente și ingrediente alimentare care conțin, constau din sau sunt produse din porumb SYN-BTØ11-1;(2) Furaje care conțin, constau din sau sunt produse din porumb SYN-BTØ11-1;(3) Produse, altele decât alimentele și furajele, care conțin sau constau din porumb SYN-BTØ11-1, pentru aceleași utilizări ca orice alt soi de porumb, cu excepția cultivării.Porumbul modificat genetic SYN-BTØ11-1, astfel cum este descris în cerere, exprimă proteina Cry1Ab, care conferă protecție împotriva anumitor lepidoptere dăunătoare, precum și proteina PAT, care conferă toleranță la erbicidul glufosinat de amoniu.(c) Etichetare:(1) în sensul cerințelor de etichetare specifice stabilite la articolul 13 alineatul (1) și articolul 25 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, precum și la articolul 4 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1830/2003, „denumirea organismului” este „porumb”.(2) Mențiunea „nu este destinat cultivării” trebuie să figureze pe eticheta și în documentele însoțitoare ale produselor care conțin sau constau din porumb SYN-BTØ11-1, menționate la articolul 2 literele (b) și (c).(d) Metoda de detecție:-  Metoda bazată pe PCR în timp real și specifică evenimentului, pentru cuantificarea porumbului SYN-BTØ11-1.-  Validată de către laboratorul comunitar de referință, înființat în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003, publicată la adresa http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm-  Material de referință: ERM®-BF412 disponibil prin intermediul Centrului Comun de Cercetare (CCC) al Comisiei Europene, Institutul pentru Materiale de Referință și Măsurători (IRMM), la adresa https://irmm.jrc.ec.europa.eu/rmcatalogue(e) Identificator unic:SYN-BTØ11-1(f) Informații necesare în conformitate cu anexa II la Protocolul de la Cartagena privind biosecuritatea la Convenția privind diversitatea biologică:Mecanismul internațional de schimb de informații în domeniul biosecurității, înregistrare ID: a se vedea [ a se completa după notificare ](g) Condiții sau restricții privind introducerea pe piață, utilizarea sau manipularea produselor:Nu sunt necesare.(h) Planul de monitorizarePlan de monitorizare a efectelor asupra mediului în conformitate cu anexa VII la Directiva 2001/18/CE[Link: plan publicat pe internet ](i) Cerințe de monitorizare după introducerea pe piață a utilizării alimentelor destinate consumului umanNu sunt necesare.Notă: linkurile către documentele aferente pot necesita modificări ulterioare. Modificările respective vor fi puse la dispoziția publicului prin actualizarea registrului comunitar al produselor alimentare și al furajelor modificate genetic. [1] JO L 268, 18.10.2003, p. 1.[2] JO L 300, 25.9.2004, p. 48.[3] http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2007-146[4] Avizul EFSA publicat la 19 mai 2005, privind introducerea pe piață a Bt11 pentru cultivare, furaje și prelucrare industrială (EFSA opinion published on 19 May 2005, for the placing on the market of Bt11 for cultivation, feed and industrial processing ) –http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2004-12[5] JO L 10, 16.1.2004, p. 5.[6] JO L 275, 21.10.2009, p. 9.[7] JO L 268, 18.10.2003, p. 24.[8] JO L 287, 5.11.2003, p. 1.