				|

		52011PC0811

			Propunere de DECIZIE A CONSILIULUI de instituire a programului specific de punere în aplicare a Programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020 (2014-2020) /* COM/2011/0811 final - 2011/0402 (CNS) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
1.           CONTEXTUL PROPUNERII
Setul de propuneri pentru Orizont 2020,
elaborat în deplină concordanță cu Comunicarea Comisiei
intitulată „Un buget pentru Europa 2020”[1],
sprijină pe deplin Strategia Europa 2020, care a identificat domeniul cercetării
și inovării drept esențial pentru realizarea obiectivelor de
creștere economică inteligentă, durabilă și
favorabilă incluziunii. Setul conține propuneri privind:
(1)
un program-cadru pentru Orizont 2020 (Tratatul
privind funcționarea Uniunii Europene – „TFUE”);
(2)
un set unic de norme privind participarea și
diseminarea (TFUE);
(3)
un program unic specific pentru punerea în aplicare
a Orizont 2020 (TFUE); precum și
(4)
o propunere unică pentru componentele Orizont 2020
corespunzătoare Tratatului Euratom.
Argumentația politică și
contextul global al propunerilor legislative sunt oferite de o comunicare a
Comisiei adoptată împreună cu acestea, care abordează o serie de
elemente transversale importante, precum simplificarea și modul în care a
fost consolidată abordarea în materie de inovare.
Orizont 2020 răspunde în mod direct
provocărilor societale majore identificate în Strategia Europa 2020
și în inițiativele sale emblematice. Acesta va contribui, de
asemenea, la crearea în Europa a unei poziții de lider în sectorul
industrial. Orizont 2020 va stimula, de asemenea, excelența bazei
științifice, esențială pentru durabilitatea, prosperitatea
și bunăstarea pe termen lung a Europei. Pentru a atinge aceste
obiective, propunerile includ o gamă completă de sprijin, care este
integrată în ciclul de cercetare și inovare. Prin urmare, Orizont 2020
reunește și consolidează activități finanțate în
prezent prin Al șaptelea program-cadru pentru cercetare, părțile
privind inovarea ale Programului-cadru pentru competitivitate și inovare,
precum și Institutul European de Inovare și Tehnologie. Astfel,
propunerile au, de asemenea, scopul de a realiza o simplificare
substanțială pentru participanți.
2.           REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU
PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII IMPACTULUI
Pregătirea celor patru propuneri a
ținut cont pe deplin de răspunsurile colectate în cadrul unei
consultări publice extinse bazate pe cartea verde „De la provocări la
oportunități: către crearea unui cadru strategic comun pentru
finanțarea cercetării și inovării în UE”, COM(2011)48.
Consiliul European, statele membre și o gamă largă de
părți interesate din industrie, mediul academic și societatea
civilă și-au exprimat punctele de vedere.
Propunerile se bazează, de asemenea, pe
două evaluări ale impactului aprofundate, utilizând consultări
ale părților interesate, evaluări interne și externe
și contribuții ale unor experți internaționali.
Evaluările au constatat că opțiunea Orizont 2020 ar determina o
concentrare mai clară, ar asigura cel mai bine masa critică de
eforturi necesară la nivel de program și de proiect și ar avea
cel mai puternic impact asupra obiectivelor politice, aducând beneficii
economice, competitive și sociale în aval, contribuind în același
timp la simplificare, de exemplu prin reducerea sarcinii administrative pentru
participanți, raționalizarea normelor și procedurilor
aplicabile, asigurarea coerenței între instrumente și marcarea unui
nou echilibru risc/încredere.
3.           ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII
3.1.        Temei juridic
Propunerea include în mod coerent
activități de cercetare și inovare în vederea realizării
obiectivelor politicii.
Ca atare, Orizont 2020 se va baza pe titlurile
„Industria” și „Cercetarea și dezvoltarea tehnologică și
spațiul” din TFUE (articolele 173 și 182). Normele privind
participarea și diseminarea se vor baza pe același titluri din TFUE
(articolele 173, 183 și 188). În ambele cazuri, temeiul corespunzător
titlului „Industria” se referă în principal la Institutul European de
Inovare și Tehnologie (EIT), care va fi finanțat cu o
contribuție financiară din Orizont 2020. EIT nu va apărea în
programul specific.
Se reamintește că
activitățile de inovare au fost introduse în mod explicit în cadrul
diferitelor programe-cadru bazate pe titlul privind cercetarea din Tratatul
privind funcționarea Uniunii Europene și că actualele
programe-cadru cuprind, de asemenea, o serie de activități de
inovare. În consecință, programul specific care va pune în aplicare
Orizont 2020 se va întemeia pe titlul „Cercetarea și dezvoltarea
tehnologică și spațiul” din TFUE (articolul 182), întrucât
activitățile prevăzute de acestea vor intra în domeniul de
aplicare al celor reglementate de titlul menționat.
Propunerea pentru programul Euratom de
cercetare și formare, care contribuie la Orizont 2020, se întemeiază
pe articolele 7 și 10 din Tratatul Euratom.
3.2.        Principiile
subsidiarității și proporționalității
Propunerile au fost concepute pentru a ridica
la maximum valoarea adăugată și impactul Uniunii,
concentrându-se asupra obiectivelor și activităților care nu pot
fi realizate eficient doar prin acțiunea individuală a statelor
membre. Intervenția la nivelul Uniunii poate să consolideze cadrul
general al cercetării și inovării și să coordoneze
eforturile statelor membre în domeniul cercetării, evitând dublarea
eforturilor, menținând masa critică în domeniile-cheie și
garantând că finanțarea publică este folosită în mod optim.
Intervenția la nivelul Uniunii favorizează concurența la scara
întregului continent pentru a selecta cele mai bune propuneri, ridicând astfel
nivelurile de excelență și oferind vizibilitate cercetării
și inovării de vârf. De asemenea, nivelul Uniunii este cel mai bine
plasat pentru a sprijini mobilitatea transnațională,
îmbunătățind astfel formarea și dezvoltarea carierei pentru
cercetători. Un program la nivelul Uniunii este mai adecvat pentru
cercetarea și dezvoltarea cu riscuri ridicate și pe termen lung,
permițând partajarea riscurilor, lărgirea sferei de acțiune
și realizarea de economii de scală care nu ar putea fi obținute
altfel. Intervenția la nivelul Uniunii poate să mobilizeze
investiții publice și private suplimentare în materie de cercetare
și inovare; să contribuie la Spațiul european de cercetare în
cadrul căruia cunoștințele, cercetătorii și tehnologia
circulă liber, precum și să accelereze comercializarea și
difuzarea inovațiilor în cadrul pieței unice. Programele la nivelul
Uniunii sunt necesare, de asemenea, pentru a sprijini elaborarea politicilor,
precum și obiectivele stabilite de o serie de politici. Datele complete se
găsesc în evaluările de impact însoțitoare.
4.           IMPLICAȚIILE BUGETARE
Bugetul tuturor propunerilor este prezentat în
prețuri curente. Fișa financiară legislativă anexată
la prezenta propunere stabilește implicațiile în ceea ce
privește resursele bugetare, precum și resursele umane și
administrative. Comisia poate utiliza, pe baza unei analize a raportului
costuri-beneficii, agențiile executive existente pentru punerea în
aplicare a Orizont 2020, astfel cum este prevăzut în Regulamentul (CE) nr.
58/2003 de stabilire a statutului agențiilor executive cărora
urmează să li se încredințeze anumite sarcini în gestionarea
programelor comunitare.
2011/0402 (CNS)
Propunere de
DECIZIE A CONSILIULUI
din XXX
de instituire a programului specific de
punere în aplicare a Programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont
2020 (2014-2020)
(Text cu relevanță pentru SEE)
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 182 alineatul (4),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectului de act
legislativ către parlamentele naționale,
având în vedere avizul Parlamentului European[2],
având în vedere avizul Comitetului Economic
și Social European[3],
având în vedere avizul Comitetului Regiunilor[4],
hotărând în conformitate cu o
procedură legislativă specială,
întrucât:
(1)
În conformitate cu articolul 182 alineatul (3) din
tratat, Regulamentul (UE) nr. […] al Parlamentului European și a
Consiliului din … privind Programul-cadru pentru cercetare și inovare
Orizont 2020 („Orizont 2020”)[5]
– urmează să fie pus în aplicare prin intermediul unui program
specific, care definește obiectivele și normele specifice pentru
punerea lor în aplicare, stabilește durata și prevede mijloacele
considerate necesare.
(2)
Orizont 2020 urmărește trei
priorități, și anume excelența științifică
(„Excelența științifică”), crearea unei poziții de
lider în sectorul industrial („Poziția de lider în sectorul industrial”)
și abordarea provocărilor societale („Provocări societale”).
Aceste priorități ar trebui puse în aplicare printr-un program
specific, constând în trei componente privind acțiuni indirecte și o
componentă privind acțiunile directe ale Centrului Comun de Cercetare
(JRC).
(3)
În timp ce Orizont 2020 stabilește obiectivul
general al programului-cadru menționat, prioritățile și
liniile generale ale obiectivelor specifice și ale activităților
care urmează să se realizeze, programul specific ar trebui să
definească obiectivele specifice și liniile generale ale activităților
specifice fiecăreia dintre componente. Dispozițiile privind punerea
în aplicare stabilite în Orizont 2020 se aplică pe deplin prezentului
program specific, inclusiv cele legate de principiile etice.
(4)
Fiecare componentă ar trebui să fie
complementară și pusă în aplicare în mod coerent cu celelalte
componente ale programului specific.
(5)
Este extrem de necesar să se consolideze
și să se extindă baza științifică a Uniunii
și să se garanteze existența unei cercetări și a unor
talente de nivel internațional, pentru a asigura competitivitatea pe termen
lung și bunăstarea Europei. Componenta I, „Excelență
științifică”, ar trebui să sprijine activitățile
Consiliului European pentru Cercetare privind cercetarea de frontieră,
tehnologiile viitoare și emergente, acțiunile Marie Curie și
infrastructurile europene de cercetare. Aceste activități trebuie
să aibă drept scop consolidarea competențelor pe termen lung,
acordând o importanță deosebită științei, sistemelor
și cercetătorilor de ultimă generație, precum și
susținerea noilor capacități din întreaga Uniune și din
țările asociate. Activitățile Uniunii de sprijinire a
excelenței științifice ar trebui să contribuie la
consolidarea Spațiului european de cercetare și să stimuleze
competitivitatea și atractivitatea sistemului științific al
Uniunii la nivel mondial.
(6)
Acțiunile de cercetare din cadrul componentei
I „Excelență științifică” ar trebui să fie
stabilite în funcție de necesitățile și
oportunitățile din domeniul științei, fără
priorități tematice predefinite. Agenda de cercetare ar trebui
să fie stabilită în strânsă colaborare cu comunitatea
științifică. Cercetarea ar trebui finanțată în
funcție de criteriul excelenței.
(7)
Consiliul European pentru Cercetare ar trebui
să înlocuiască Consiliul European pentru Cercetare instituit prin
Decizia 2007/134/CE a Comisiei[6]
și să îi succeadă acestuia. Acesta trebuie să
funcționeze conform principiilor consacrate privind excelența
științifică, autonomia, eficiența și
transparența.
(8)
Pentru a menține și consolida
poziția de lider în sectorul industrial a Uniunii, există o
necesitate urgentă de a stimula investițiile din sectorul privat în
cercetare și dezvoltare și în inovare, de a promova cercetarea
și inovarea printr-o agendă orientată către piață
și de a accelera dezvoltarea noilor tehnologii care vor susține
întreprinderile și creșterea economică din viitor. Componenta
II, „Poziția de lider în sectorul industrial”, ar trebui să sprijine
investițiile în cercetarea și inovarea de excelență în
domeniul tehnologiilor generice esențiale și al altor tehnologii
industriale, să faciliteze accesul întreprinderilor și proiectelor
inovatoare la finanțarea de risc și să sprijine inovarea în
cadrul întreprinderilor mici și mijlocii la nivelul întregii Uniuni.
(9)
Cercetarea și inovarea spațială, care
reprezintă o competență partajată a Uniunii, ar trebui
inclusă ca element coerent în cadrul componentei II „Poziția de lider
în sectorul industrial”, în scopul de a maximiza impactul științific,
economic și societal și de a garanta o punere în aplicare
eficientă și eficace din punctul de vedere al costurilor.
(10)
Abordarea provocărilor societale majore
identificate în Strategia Europa 2020[7]
necesită investiții importante în cercetare și inovare, pentru a
dezvolta și difuza soluții noi și inovatoare care au amploarea
și domeniul de aplicare necesare. Aceste provocări reprezintă,
de asemenea, oportunități economice majore pentru întreprinderile
inovatoare, contribuind astfel la competitivitatea și ocuparea forței
de muncă din Uniune.
(11)
Componenta III, „Provocări societale”, ar
trebui să mărească eficacitatea cercetării și
inovării răspunzând unor provocări societale majore, prin
sprijinirea activităților de cercetare și inovare de
excelență. Aceste activități ar trebui să fie
realizate utilizând o abordare bazată pe provocări, care să
reunească resursele și cunoștințele pentru diferite
domenii, tehnologii și discipline. Cercetarea în domeniul
științelor sociale și umaniste este un element important pentru abordarea
tuturor provocărilor. Activitățile ar trebui să acopere
întreaga gamă a cercetării și inovării, punând accentul pe
activitățile legate de inovare, cum sunt testarea,
activitățile demonstrative, bancurile de testare, sprijinul pentru
achizițiile publice, cercetarea prenormativă pentru stabilirea
standardelor și preluarea pe piață a inovațiilor.
Activitățile ar trebui să sprijine în mod direct
competențele corespunzătoare politicilor sectoriale la nivelul
Uniunii. Toate provocările ar trebui să contribuie la realizarea
obiectivului global al dezvoltării durabile.
(12)
Ca parte integrantă a Orizont 2020, Centrul
Comun de Cercetare (JRC) ar trebui să continue să asigure
asistență științifică și tehnică
independentă și orientată către client pentru elaborarea,
dezvoltarea, punerea în aplicare și monitorizarea politicilor Uniunii.
Pentru a-și îndeplini misiunea, Centrul Comun de Cercetare ar trebui
să efectueze activități de cercetare de cea mai înaltă
calitate. În desfășurarea acțiunilor directe în conformitate cu
misiunea care i-a fost încredințată, Centrul Comun de Cercetare ar
trebui să pună accentul pe domeniile care prezintă un interes
fundamental pentru Uniune, și anume creșterea inteligentă,
durabilă și favorabilă incluziunii, securitatea și
cetățenia și Europa globală.
(13)
Acțiunile directe ale Centrului Comun de
Cercetare ar trebui puse în aplicare în mod flexibil, eficient și
transparent, ținând seama de necesitățile relevante ale
utilizatorilor Centrului Comun de Cercetare și de politicile Uniunii,
precum și respectând obiectivul de a proteja interesele financiare ale
Uniunii. Activitățile de cercetare respective ar trebui adaptate,
dacă este cazul, la aceste nevoi și la evoluțiile
științifice și tehnologice și ar trebui să aibă
ca scop atingerea excelenței științifice.
(14)
Centrul Comun de Cercetare ar trebui să continue
să genereze resurse suplimentare prin activități competitive,
inclusiv participarea la acțiuni indirecte ale Orizont 2020,
activitățile pentru părți terțe și, într-o mai
mică măsură, exploatarea proprietății intelectuale.
(15)
Programul specific ar trebui să completeze
acțiunile întreprinse în statele membre, precum și alte acțiuni
ale Uniunii necesare în cadrul efortului strategic global de punere în aplicare
a Strategiei Europa 2020, în special cu acțiuni în domeniile politicilor
coeziunii, agriculturii și dezvoltării rurale, educației și
formării profesionale, industriei, sănătății publice,
protecției consumatorilor, ocupării forței de muncă și
politicii sociale, energiei, transportului, mediului, acțiunilor
climatice, securității, mediului marin și pescuitului,
cooperării pentru dezvoltare și extindere și politicii de
vecinătate.
(16)
Pentru a garanta că evaluările Orizont 2020
reflectă în mod corespunzător stadiul actual al tehnicii, precum
și că condițiile specifice de utilizare a mecanismelor de
finanțare reflectă condițiile pieței, este necesar să
se confere Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu
articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene pentru a
adapta sau detalia indicatorii de performanță care corespund obiectivelor
specifice ale programului specific și condițiilor specifice de
utilizare a mecanismelor de finanțare. Este deosebit de importantă
realizarea unor consultări adecvate de către Comisie în cursul
activităților sale pregătitoare, inclusiv la nivel de experți.
Atunci când pregătește și
elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure transmiterea
la timp și adecvată a documentelor relevante către Consiliu.
(17)
Pentru a se asigura condiții uniforme pentru
punerea în aplicare a programului specific, este necesar să se confere
Comisiei competențe de executare pentru a adopta programe de lucru pentru
punerea în aplicare a programului specific.
(18)
Competențele de executare referitoare la
programele de lucru pentru componentele I, II și III, cu excepția
acțiunilor Consiliului European pentru Cercetare în cazul cărora
Comisia nu se distanțează de poziția Consiliului
științific, ar trebui să fie exercitate în conformitate cu
Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului
din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale
privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării
competențelor de executare de către Comisie[8].
(19)
Consiliul de administrație al Centrului Comun
de Cercetare, instituit prin Decizia 96/282/Euratom a Comisiei din 10 aprilie 1996
privind reorganizarea Centrului Comun de Cercetare[9], a fost consultat cu privire la
conținutul științific și tehnic al programului specific
privind acțiunile directe ale Centrului Comun de Cercetare.
(20)
Din motive de certitudine juridică și
claritate, este necesar să se abroge Decizia 2006/971/CE a Consiliului din
19 decembrie 2006 privind programul specific „Cooperare” de punere în aplicare
a celui de-al șaptelea Program-cadru al Comunității Europene
pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică
și demonstrative (2007-2013)[10],
Decizia 2006/972/CE a Consiliului din 19 decembrie 2006 privind programul
specific „Idei” de punere în aplicare a celui de Al șaptelea program-cadru
al Comunității Europene pentru activități de cercetare, de
dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013)[11], Decizia 2006/973/CE a
Consiliului din 19 decembrie 2006 privind programul specific „Oameni” de punere
în aplicare a celui de Al șaptelea program-cadru al Comunității
Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare
tehnologică și demonstrative (2007-2013)[12], Decizia 2006/974/CE a
Consiliului din 19 decembrie 2006 privind programul specific
„Capacități” de punere în aplicare a celui de-al șaptelea
Program-cadru al Comunității Europene pentru activități de
cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013)[13] și Decizia 2006/975/CE a
Consiliului din 19 decembrie 2006 privind programul specific de pus în
aplicare, prin acțiuni directe, de către Centrul Comun de Cercetare
în temeiul celui de Al șaptelea program-cadru al Comunității
Europene pentru activități de cercetare, de dezvoltare
tehnologică și demonstrative (2007-2013)[14],
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
TITLUL I
INSTITUIRE
Articolul 1
Obiect
Prezenta decizie instituie programul specific
de aplicare a Regulamentului (UE) nr. XX/2012 al Parlamentului European și
a Consiliului[15]
și stabilește obiectivele specifice pentru sprijinul acordat de
Uniune activităților de cercetare și inovare prevăzute la
articolul 1 din regulamentul menționat anterior, precum și normele de
punere în aplicare.
Articolul 2
Instituirea programului specific
1.           Se instituie programul
specific de punere în aplicare a Programului-cadru pentru cercetare și
inovare Orizont 2020 (2014-2020), („programul specific”), pentru perioada
cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2020.
2.           În conformitate cu articolul
5 alineatul (2) și cu articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr.
XX/2012 [Orizont 2020], programul specific cuprinde următoarele componente:
(a)
componenta I „Excelență
științifică”;
(b)
componenta II „Poziția de lider în sectorul
industrial”;
(c)
componenta III „Provocări societale”;
(d)
componenta IV „Acțiuni directe nenucleare ale
Centrului Comun de Cercetare (JRC)”.
Articolul 3
Obiective specifice
1.           Componenta I,
„Excelența științifică”, consolidează excelența
cercetării europene în conformitate cu prioritatea „excelență
științifică” stabilită la articolul 5 alineatul (2) litera
(a) din Regulamentul (UE) nr. XX/2012 [Orizont 2020] prin urmărirea următoarelor
obiective specifice:
(a)
consolidarea cercetării de frontieră,
prin activități ale Consiliului European pentru Cercetare (ERC);
(b)
consolidarea cercetării în domeniul
tehnologiilor viitoare și emergente;
(c)
consolidarea competențelor, formarea și
dezvoltarea carierei, prin acțiunile Marie Skłodowska-Curie
(„acțiunile Marie Curie”);
(d)
consolidarea infrastructurilor europene de
cercetare, inclusiv a e‑infrastructurilor.
Liniile generale ale activităților
pentru obiectivele specifice menționate sunt stabilite în anexa I partea
I.
2.           Componenta II, „Poziția
de lider în sectorul industrial”, consolidează poziția de lider în
sectorul industrial și competitivitatea în conformitate cu prioritatea
„poziția de lider în sectorul industrial” stabilită la articolul 5 alineatul
(2) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. XX/2012 [Orizont 2020], prin
urmărirea următoarelor obiective specifice:
(a)
consolidarea poziției de lider în sectorul
industrial a Europei prin cercetare, dezvoltare tehnologică,
demonstrație și inovare în ceea ce privește următoarele
tehnologii generice și tehnologii industriale:
(i)      tehnologiile informației și
comunicațiilor;
(ii)      nanotehnologiile;
(iii)     materialele avansate;
(iv)     biotehnologia;
(v)     sistemele avansate de fabricație
și prelucrare;
(vi)     spațiul;
(b)
îmbunătățirea accesului la
finanțarea de risc pentru investițiile în cercetare și inovare;
(c)
stimularea inovării în întreprinderile mici
și mijlocii.
Liniile generale ale activităților
pentru obiectivele specifice menționate sunt stabilite în anexa I partea II.
Vor exista condiții specifice privind utilizarea mecanismelor de
finanțare din cadrul obiectivului specific de la litera (b). Aceste
condiții sunt stabilite în anexa I partea II punctul 2.
Comisia trebuie împuternicită să adopte
acte delegate în conformitate cu articolul 10, în scopul de a adapta aceste
condiții specifice în cazul în care condițiile pieței impun
acest lucru sau în funcție de rezultatele obținute de mecanismul de
garantare a împrumuturilor al programului pentru competitivitate și inovare
și de instrumentul de partajare a riscurilor din cadrul mecanismului
financiar de partajare a riscului instituit de Al șaptelea program-cadru.
3.           Componenta III,
„Provocări societale”, contribuie la prioritatea „provocări
societale” prevăzută la articolul 5 alineatul (2) litera (c) din
Regulamentul (UE) nr. XX/2012 [Orizont 2020], prin desfășurarea de
activități de cercetare, dezvoltare tehnologică,
demonstrație și inovare, care contribuie la următoarele
obiective specifice:
(a)
îmbunătățirea
sănătății și bunăstării pe tot parcursul
vieții;
(b)
asigurarea unor cantități suficiente de
alimente sigure și de înaltă calitate, precum și de alte
bioproduse, prin dezvoltarea unor sisteme de producție primară
productive și eficiente din punctul de vedere al utilizării
resurselor, susținând serviciile ecosistemice relevante, precum și a
unor lanțuri de aprovizionare competitive și cu emisii reduse de
dioxid de carbon;
(c)
trecerea la un sistem energetic fiabil, durabil
și competitiv, în contextul diminuării constante a resurselor, al
creșterii nevoilor de energie și al schimbărilor climatice;
(d)
un sistem de transport european eficient din
punctul de vedere al resurselor, ecologic, sigur și fără
sincope, în beneficiul cetățenilor, al economiei și al
societății;
(e)
o utilizare eficientă a resurselor și o
economie rezistentă la schimbările climatice, precum și o
aprovizionare sustenabilă cu materii prime, pentru a satisface
necesitățile unei populații globale în creștere în limitele
sustenabile ale resurselor naturale ale planetei;
(f)
promovarea unor societăți europene
favorabile incluziunii, inovatoare și sigure în contextul unor
schimbări fără precedent și al unor interdependențele
globale din ce în ce mai accentuate.
Liniile generale ale activităților
pentru obiectivele specifice menționate sunt stabilite în anexa I
partea III.
4.           Componenta IV, „Acțiuni
directe nenucleare ale Centrului Comun de Cercetare”, contribuie la toate
prioritățile stabilite la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul
(UE) nr. XX/2012 [Orizont 2020] cu obiectivul specific de a furniza politicilor
Uniunii un sprijin științific și tehnic orientat către
client.
Liniile generale ale obiectivului specific
menționat anterior sunt stabilite în partea IV a anexei I.
5            Programul specific va fi
evaluat în funcție de rezultate și de impact în raport cu indicatori
de performanță, incluzând, după caz, publicații în reviste
cu un impact ridicat, circulația cercetătorilor, accesibilitatea
infrastructurilor de cercetare, investițiile mobilizate prin intermediul
finanțării datoriilor și al capitalului de risc, introducerea de
către IMM‑uri a unor inovații noi pentru întreprindere sau
pentru piață, referințe la activități de cercetare
relevante în documentele privind politici, precum și existența unor
impacturi specifice asupra politicilor.
Anexa II prezintă detalii suplimentare
privind principalii indicatori de performanță care corespund
obiectivelor specifice menționate la alineatele 1-4 din prezentul articol.
Comisia este împuternicită să adopte
acte delegate în conformitate cu articolul 10 pentru a adapta acești
indicatori în funcție de noile evoluții sau pentru a îi detalia.
Articolul 4
Bugetul
1.           În conformitate cu articolul
6 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. XX/2012 [Orizont 2020], pachetul
financiar pentru punerea în aplicare a programului specific este de 86 198
milioane EUR.
2.           Suma menționată la
alineatul (1) se distribuie între cele patru componente prevăzute la
articolul 2 alineatul (2) din prezenta decizie, în conformitate cu articolul 6
alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. XX/2012 [Orizont 2020]. Repartizarea
bugetară orientativă pentru obiectivele specifice stabilite la
articolul 3 din prezenta decizie și suma globală maximă a
contribuției pentru acțiunile Centrului Comun de Cercetare sunt
stabilite în anexa II la Regulamentul (UE) nr. XX/2012 [Orizont 2020].
3            O sumă maximă de 6%
din sumele menționate la articolul 6 alineatul (2) din Regulamentul (UE)
nr. XX/2012 [Orizont 2020] pentru componentele I, II și III din
programul specific se repartizează pentru cheltuielile administrative ale
Comisiei.
4.           În cazul în care este
necesar, creditele pot fi incluse în bugetul aferent perioadei de după 2020
pentru a acoperi cheltuieli tehnice și administrative, astfel încât
să se permită gestionarea activităților nefinalizate
până la 31 decembrie 2020.
TITLUL II
PUNEREA ÎN APLICARE
Articolul 5
Programele de lucru
1.           Programul specific se pune
în aplicare prin programe de lucru.
2.           Comisia adoptă programe
de lucru comune sau separate pentru punerea în aplicare a componentelor I, II
și III ale prezentului program specific menționate la articolul 2
alineatul (2) literele (a), (b) și (c), cu excepția punerii în
aplicare a acțiunilor din cadrul obiectivului specific „Consolidarea bazei
științifice a Europei în domeniul cercetării de frontieră”.
Actele de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de
examinare menționată la articolul 9 alineatul (2).
3.           Programele de lucru pentru
punerea în aplicare a acțiunilor din cadrul obiectivului specific
„Consolidarea bazei științifice a Europei în domeniul cercetării
de frontieră”, stabilite de Consiliul științific al Consiliului
European pentru Cercetare în temeiul articolului 7 alineatul (2) litera (b),
sunt adoptate de Comisie, prin intermediul unui act de punere în aplicare.
Comisia se distanțează de programul de lucru instituit de Consiliul
științific numai în cazul în care consideră că acesta nu
este în conformitate cu dispozițiile prezentei decizii. În acest caz,
Comisia adoptă programul de lucru prin intermediul unui act de punere în
aplicare în conformitate cu procedura de examinare menționată la
articolul 9 alineatul (2). Comisia justifică în mod corespunzător
această măsură.
4.           Comisia adoptă un
program de lucru multianual separat, prin intermediul unui act de punere în
aplicare, pentru componenta IV a programului specific privind acțiunile
directe nenucleare ale Centrului Comun de Cercetare menționat la articolul
2 alineatul (2) litera (d).
Programul de lucru menționat ia în
considerare avizul formulat de consiliul de administrație al Centrului
Comun de Cercetare menționat în Decizia 96/282/Euratom.
5.           Programele de lucru iau în
considerare nivelul științei, tehnologiei și inovării la
nivel național, al Uniunii și internațional, precum și
nivelul evoluției politicilor relevante, pieței și
societății. Ele conțin informații privind coordonarea cu
activitățile de cercetare și inovare desfășurate de
statele membre, inclusiv în domenii în care există inițiative de
programare comună. Programele de lucru se actualizează dacă este
cazul.
6.           Programele de lucru pentru
punerea în aplicare a componentelor I, II și III menționate la
articolul 2 alineatul (2) literele (a), (b) și (c) stabilesc obiectivele
urmărite, rezultatele preconizate, metoda de punere în aplicare și cuantumul
total, inclusiv informații orientative privind cuantumul cheltuielilor
legate de climă, după caz. Acestea conțin, de asemenea, o
descriere a acțiunilor care urmează să fie finanțate, o
indicație privind sumele alocate fiecărei acțiuni și un
calendar indicativ de punere în aplicare, precum și o abordare
multianuală și orientări strategice pentru următorii ani de
punere în aplicare. Acestea includ, pentru subvenții,
prioritățile, criteriile esențiale de evaluare și rata
maximă a cofinanțării. Programele de lucru permit abordări
ascendente, care să abordeze obiectivele în mod inovator.
În plus, ele conțin o secțiune care
identifică acțiunile transversale, menționate la articolul 13
din Regulamentul (UE) nr. XX/2012 [Orizont 2020], pentru două sau mai multe
obiective specifice atât din cadrul aceleiași priorități, cât
și din cadrul a două sau mai multe priorități.
Acțiunile sunt puse în aplicare în mod integrat.
Articolul 6
Consiliul European pentru Cercetare
1.           Comisia instituie Consiliul
European pentru Cercetare („ERC”), care constituie mijlocul de punere în
aplicare a acțiunilor componentei I „Excelență
științifică” legate de obiectivul specific „Consolidarea bazei
științifice a Europei în domeniul cercetării de frontieră”.
Consiliul European pentru Cercetare succedă Consiliului European pentru
Cercetare instituit prin Decizia 2007/134/CE.
2.           Consiliul European pentru
Cercetare este format din Consiliul științific independent
prevăzut la articolul 7 și structura specifică de punere în
aplicare prevăzută la articolul 8.
3.           ERC are un președinte
ales din rândul oamenilor de știință cu experiență
și recunoscuți la nivel internațional.
Președintele este numit de Comisie în urma
unui proces de recrutare realizat de un comitet instituit în acest scop, pentru
un mandat limitat la patru ani, reînnoibil o dată. Procesul de recrutare
și candidatul selecționat trebuie să aibă aprobarea
Consiliului științific.
Președintele prezidează Consiliul
științific, asigură conducerea sa și legătura cu
structura specifică de punere în aplicare și îl reprezintă în
lumea științifică.
4.           Consiliul European pentru
Cercetare funcționează conform principiilor excelenței
științifice, autonomiei, eficienței, eficacității,
transparenței și responsabilității. El asigură
continuitatea cu acțiunile Consiliului European pentru Cercetare
desfășurate în temeiul Deciziei 2006/972/CE a Consiliului.
5.           Activitățile
Consiliului European pentru Cercetare sprijină cercetarea realizată
în toate domeniile de echipe individuale și transnaționale aflate în
competiție la nivel european. Granturile pentru cercetarea de
frontieră ale Consiliului European pentru Cercetare se acordă pe baza
criteriului unic al excelenței.
6.           Comisia acționează
ca garant al autonomiei și integrității Consiliului European
pentru Cercetare și asigură îndeplinirea corespunzătoare a
sarcinilor care i-au fost încredințate.
Comisia se asigură că punerea în
aplicare a acțiunilor Consiliului European pentru Cercetare este în
conformitate cu principiile stabilite la alineatul (4) din prezentul articol,
precum și cu strategia generală a Consiliului științific
menționată la articolul 7 alineatul (2).
Articolul 7
Consiliul științific
1.           Consiliul
științific este format din oameni de știință, ingineri
și savanți de renume, având competențele corespunzătoare,
care garantează diversitatea domeniilor de cercetare și care
acționează în nume propriu, independent de orice interese externe.
Comisia desemnează membrii Consiliului
științific pe baza unui proces de selecție independent și
transparent convenit cu Consiliul științific, incluzând consultarea
comunității științifice și prezentarea unui raport
Parlamentului European și Consiliului.
Mandatul lor este limitat la patru ani, reînnoibil
o dată, pe baza unui sistem de rotație, asigurând astfel
continuitatea activității Consiliului științific.
2.           Consiliul
științific stabilește:
(a)
strategia globală a Consiliului European
pentru Cercetare;
(b)
programul de lucru pentru punerea în aplicare a
activităților Consiliului European pentru Cercetare;
(c)
metodele și procedurile privind evaluarea inter
pares și evaluarea propunerilor, pe baza cărora se
selectează propunerile care urmează a fi finanțate;
(d)
poziția sa cu privire la orice aspect care,
din punct de vedere științific, poate îmbunătăți
rezultatele și impactul Consiliului European pentru Cercetare, precum
și calitatea cercetării efectuate;
(e)
un cod de conduită care are ca scop, printre
altele, evitarea conflictelor de interese.
Comisia se distanțează de pozițiile
stabilite de Consiliul științific în conformitate cu primul paragraf
literele (a), (c), (d), și (e) doar atunci când consideră că
prevederile prezentei decizii nu au fost respectate. În acest caz, Comisia
adoptă măsuri pentru a menține continuitatea punerii în aplicare
a programului specific și pentru îndeplinirea obiectivelor sale, indicând
aspectele în legătură cu care se distanțează de
pozițiile Consiliului științific și prezentând
justificări corespunzătoare.
3.           Consiliul
științific acționează în conformitate cu mandatul
prevăzut în anexa I partea I punctul 1.1.
4.           Consiliul
științific urmărește exclusiv realizarea obiectivelor
părții programului specific privind obiectivul specific „Consolidarea
bazei științifice a Europei în domeniul cercetării de
frontieră” în conformitate cu principiile prevăzute la articolul 6
alineatul (4). Consiliul științific acționează cu
integritate și probitate și își desfășoară
activitatea în mod eficient și în condiții de maximă
transparență.
Articolul 8
Structura specifică de punere în aplicare
1.           Structura specifică de
punere în aplicare este responsabilă pentru punerea în aplicare
administrativă și pentru executarea programului, conform anexei I
partea I punctul 1.2, și sprijină Consiliul științific în
desfășurarea sarcinilor sale.
2.           Comisia se asigură
că structura specifică de punere în aplicare urmează cu
strictețe, cu eficiență și cu flexibilitatea necesară
exclusiv obiectivele și cerințele Consiliului European pentru
Cercetare.
TITLUL III
DISPOZIȚII FINALE
Articolul 9
Procedura comitetului
1.           Comisia este asistată
de un comitet. Comitetul respectiv este un comitet în sensul Regulamentului
(UE) nr. 182/2011[16].
2.           Atunci când se face
trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din
Regulamentul (UE) nr. 182/2011.
3.           În cazul în care avizul
comitetului menționat la alineatul (2) trebuie obținut prin
procedură scrisă, această procedură se încheie
fără rezultat dacă, înainte de expirarea termenului de formulare
a avizului, acest lucru este hotărât de președintele comitetului sau solicitat
de o majoritate simplă a membrilor comitetului.
Articolul 10
Exercitarea delegării
1.           Se conferă Comisiei
competența de a adopta acte delegate, cu respectarea condițiilor
prevăzute la prezentul articol.
2.           Delegarea de competențe
către Comisie se face pentru o perioadă nedeterminată, începând
de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
3.           Delegarea competențelor
poate fi revocată în orice moment de către Consiliu. O decizie de
revocare pune capăt delegării competențelor specificate în
decizia respectivă. Decizia intră în vigoare în ziua următoare
datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o
dată ulterioară specificată în aceasta. Decizia nu
afectează valabilitatea actelor delegate care sunt deja în vigoare.
4.           De îndată ce
adoptă un act delegat, Comisia îl notifică Consiliului.
5.           Un act delegat intră în
vigoare numai dacă Consiliul nu formulează obiecții în termen de
două luni de la notificarea actului către Consiliu sau dacă,
înainte de expirarea acestei perioade, Consiliul informează Comisia
că nu va formula obiecții. La inițiativa Consiliului, acest
termen se prelungește cu o lună.
6.           Parlamentul European este
informat cu privire la adoptarea de acte delegate de către Comisie, la
orice obiecții formulate la adresa acestor acte sau la revocarea
delegării de competențe de către Consiliu.
Articolul 11
Abrogare și dispoziții tranzitorii
1.           Deciziile 2006/971/CE, 2006/972/CE,
2006/973/CE, 2006/974/CE și 2006/975/CE se abrogă cu efect de la 1
ianuarie 2014.
2.           Cu toate acestea,
acțiunile inițiate în temeiul deciziilor menționate la alineatul
(1) și obligațiile financiare legate de acțiunile realizate în
temeiul deciziilor respective continuă să fie reglementate de
deciziile respective până la finalizarea lor. Dacă este necesar,
orice sarcini rămase ale comitetelor stabilite prin deciziile
menționate la alineatul (1) sunt preluate de comitetul menționat la
articolul 9 din prezenta decizie.
3.           Sumele alocate pentru
programul specific pot acoperi, de asemenea, cheltuielile de
asistență tehnică și administrativă necesare pentru
asigurarea tranziției între programul specific și măsurile
reglementate de Deciziile 2006/971/CE, 2006/972/CE, 2006/973/CE, 2006/974/CE
și 2006/975/CE.
Articolul 12
Intrarea în vigoare
Prezenta decizie intră în vigoare în a
treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Articolul 13
Prezenta decizie se adresează statelor
membre.
Adoptată la Bruxelles,
                                                                       Pentru
Consiliu
                                                                       Președintele
ANEXA I
Linii generale ale activităților
Elemente comune pentru acțiunile
indirecte
1.           Programare
1.1.        Aspecte generale
Regulamentul (UE) nr. XX/2012 („Orizont 2020”)
prevede o serie de principii pentru promovarea unei abordări programatice
în cadrul căreia activitățile contribuie în mod strategic
și integrat la realizarea obiectivelor sale și pentru asigurarea unei
complementarități puternice cu alte politici și programe
relevante ale Uniunii.
Acțiunile indirecte ale Orizont 2020 vor
fi puse în aplicare prin intermediul modalităților de finanțare
prevăzute în regulamentul financiar, în special granturi, premii,
achiziții și instrumente financiare. Toate formele de finanțare
vor fi folosite într-un mod flexibil pentru toate obiectivele generale și
specifice ale Orizont 2020, utilizarea acestora fiind stabilită în
funcție de nevoile și de particularitățile fiecărui
obiectiv specific.
Se va acorda o atenție deosebită
adoptării unei abordări deschise a inovării, care să nu se
limiteze la elaborarea unor noi produse și servicii pe baza progreselor
științifice și tehnologice, ci să includă și
aspecte precum utilizarea tehnologiilor existente în cadrul unor aplicații
noi, îmbunătățirea continuă, inovarea de ordin netehnologic
și social. Doar o abordare de ansamblu a inovării poate să răspundă
provocărilor societale și, în același timp, să dea
naștere unor întreprinderi și industrii competitive.
În special în ceea ce privește
provocările societale și tehnologiile generice și industriale,
se va pune un accent deosebit pe sprijinirea activităților apropiate
de utilizatorii finali și de piață, cum ar fi demonstrația,
realizarea de proiecte-pilot sau validarea conceptului. Se vor include,
după caz, activități care să sprijine inovarea socială
și asistență pentru măsurile referitoare la cerere, precum
prestandardizarea sau achizițiile înainte de comercializare,
achizițiile de soluții inovatoare, standardizarea și alte
măsuri vizând utilizatorii, în vederea accelerării utilizării
și a difuzării produselor și serviciilor inovatoare pe
piață. În plus, va exista suficient spațiu pentru
abordările ascendente și pentru sisteme deschise, ușoare și
rapide în ceea ce privește fiecare dintre provocări și
tehnologii pentru a oferi celor mai buni cercetători și antreprenori
și celor mai bune întreprinderi din Europa posibilitatea de a crea
soluții inovatoare în funcție de propriile alegeri.
Stabilirea detaliată a
priorităților în cursul punerii în aplicare a Orizont 2020 va impune
o abordare strategică a programării cercetării, utilizând modele
de guvernanță care să fie în strânsă concordanță
cu elaborarea politicilor și, în același timp, să
depășească limitele politicilor sectoriale tradiționale.
Acestea se vor baza pe elemente concrete, pe analize și previziuni,
progresele măsurându-se în raport cu un set solid de indicatori de
performanță. Această abordare transversală a
programării și a guvernanței va permite coordonarea eficace
între toate obiectivele specifice ale Orizont 2020 și va permite abordarea
provocărilor transversale precum durabilitatea, schimbările climatice
sau științele și tehnologiile marine.
Stabilirea priorităților va fi, de
asemenea, bazată pe o gamă largă de contribuții și
recomandări. Se vor include, după caz, grupuri de experți
independenți create special pentru a oferi consiliere în
legătură cu punerea în aplicare a Orizont 2020 sau a oricăruia
dintre obiectivele sale specifice. Aceste grupuri de experți trebuie
să demonstreze nivelul adecvat de competențe și de
cunoștințe în domeniile relevante și să reprezinte o
varietate de medii profesionale, incluzând implicarea industriei și a societății
civile.
Stabilirea priorităților poate
să aibă, de asemenea, în vedere agendele strategice de cercetare ale
platformelor tehnologice europene sau contribuțiile din partea
parteneriatelor europene pentru inovare. După caz, parteneriatele
public-public și public-privat sprijinite prin intermediul Orizont 2020
vor contribui, de asemenea, la procesul de stabilire a priorităților
și la implementare, în conformitate cu prevederile Orizont 2020.
Interacțiunile regulate cu utilizatorii finali, cetățenii
și cu organizațiile societății civile, utilizând metode
adecvate, precum conferințele de consens, evaluările participative
ale tehnologiilor sau implicarea directă în procesele de cercetare și
inovare, vor fi elemente fundamentale ale procesului de stabilire a
priorităților.
Întrucât programul Orizont 2020 este stabilit
pentru o perioadă de șapte ani, contextul economic, societal și
politic în care programul se va desfășura s-ar putea schimba în mod
semnificativ în acest timp. Este necesar ca Orizont 2020 să se poată
adapta la aceste schimbări. Prin urmare, în cadrul fiecărui obiectiv
specific, va exista posibilitatea de a include contribuții pentru
activități care să depășească ceea ce se
indică mai jos, atunci când acest lucru este justificat în mod corespunzător
pentru a răspunde unor evoluții majore, unor necesități ale
politicilor sau unor evenimente neprevăzute.
1.2.        Științele sociale
și umaniste
Cercetarea în domeniul științelor
sociale și umaniste va fi integrată pe deplin în cadrul
fiecăruia dintre obiectivele generale ale Orizont 2020. Vor exista
numeroase posibilități de a sprijini această cercetare prin
intermediul Consiliului European pentru Cercetare, al acțiunilor Marie
Curie sau al obiectivului specific privind infrastructurile de cercetare.
Științele sociale și umaniste
sunt de asemenea integrate ca element esențial al tuturor
activităților necesare pentru a răspunde fiecărei
provocări societale, în scopul de a mări impactul acestor
activități. Aceasta include: înțelegerea factorilor
determinanți ai sănătății și optimizarea
eficacității sistemelor de sănătate, sprijinirea
politicilor de consolidare a autonomiei zonelor rurale și de promovare a
unor alegeri în cunoștință de cauză ale consumatorilor, un
proces decizional solid în ceea ce privește politica energetică
și asigurarea unei rețele europene de energie electrică
accesibilă consumatorilor, o politică și previziuni în domeniul
transporturilor susținute de elemente concrete, sprijinirea strategiilor
de atenuare a schimbărilor climatice și de adaptare la acestea,
inițiative privind eficiența utilizării resurselor și
măsuri de trecere la o economie ecologică și durabilă.
În plus, obiectivul specific privind crearea
unor societăți favorabile incluziunii, inovatoare și sigure va
sprijini cercetarea în domeniul științelor sociale și umaniste
privind aspecte cu caracter orizontal precum creșterea inteligentă
și durabilă, transformările de natură socială din
Europa, inovarea socială, inovarea în sectorul public sau rolul Europei ca
actor global.
1.3.        Întreprinderile mici și
mijlocii (IMM-urile)
Orizont 2020 va
încuraja și va sprijini participarea IMM-urilor în mod integrat în cadrul
tuturor obiectivelor specifice.
În conformitate cu articolul 18 din Orizont 2020,
măsuri distincte, prevăzute de obiectivul specific „Inovarea în
cadrul IMM-urilor” (instrument specific pentru IMM-uri) se vor aplica în cadrul
obiectivului specific „Poziția de lider în ceea ce privește
tehnologiile generice și industriale” și al componentei III „Provocări
societale”. Se preconizează că prin această abordare
integrată circa 15% din totalul bugetelor lor combinate va fi alocat
IMM-urilor.
1.4.        Accesul la finanțarea de
risc
Orizont 2020 va ajuta întreprinderile și
alte tipuri de organizații să obțină acces la împrumuturi,
garanții și finanțare prin capitaluri proprii prin intermediul a
două mecanisme.
Mecanismul de împrumut va oferi împrumuturi
unor beneficiari individuali pentru investiții în cercetare și
inovare; garanții pentru intermediarii financiari care acordă
împrumuturi beneficiarilor; combinații de împrumuturi și
garanții, precum și garanții sau contragaranții pentru
sistemele naționale și regionale de finanțare a datoriilor. El
va include o fereastră pentru IMM-uri, vizând IMM-urile bazate pe C&I,
care va oferi împrumuturi care să completeze finanțarea IMM-urilor de
către mecanismul de garantare a împrumuturilor din cadrul Programului
pentru competitivitatea întreprinderilor și IMM-urilor.
Mecanismul de capitaluri proprii va furniza
capital de risc și/sau capital de tip mezanin unor întreprinderi
individuale în etapele inițiale (fereastra de lansare). Mecanismul va
avea, de asemenea, posibilitatea de a realiza investiții pentru extindere
și în faza de creștere împreună cu mecanismul de capitaluri proprii
pentru creștere din cadrul Programului pentru competitivitatea
întreprinderilor și IMM-urilor, inclusiv fondurile fondurilor.
Aceste mecanisme vor avea un rol esențial
pentru obiectivul specific „Acces la finanțarea de risc” dar, după
caz, vor putea fi folosite, de asemenea, în cadrul tuturor celorlalte obiective
specifice ale Orizont 2020.
Mecanismul de capitaluri proprii și
fereastra pentru IMM-uri din cadrul mecanismului de împrumut vor fi puse în
aplicare ca parte a celor două instrumente financiare ale UE care
furnizează capitaluri proprii și împrumuturi pentru a sprijini
C&I și creșterea IMM-urilor, împreună cu mecanismele de
capitaluri proprii și de împrumut din cadrul Programului pentru
competitivitatea întreprinderilor și IMM-urilor.
1.5.        Comunicarea și
diseminarea
O valoare adăugată
esențială a cercetării și inovării finanțate la
nivelul Uniunii este posibilitatea de a disemina și comunica rezultatele
la nivelul întregului continent pentru a mări impactul lor. Prin urmare,
Orizont 2020 va include, în cadrul tuturor obiectivelor sale specifice, un
sprijin specific pentru acțiunile de diseminare (inclusiv prin accesul
liber la rezultatele cercetării), comunicare și dialog, cu un accent
deosebit pe comunicarea rezultatelor către utilizatorii finali,
cetățeni, organizațiile societății civile, industrie
și factorii de decizie politică. Pentru aceasta, inițiativa
Orizont 2020 poate utiliza rețele pentru transferul de informații. De
asemenea, activitățile de comunicare realizate în contextul Orizont 2020
își vor propune să sensibilizeze publicul în legătură cu
importanța cercetării și inovării cu ajutorul unor
publicații, evenimente, arhive de cunoștințe, baze de date,
site-uri sau al unei utilizări bine direcționate a mijloacelor de
comunicare sociale.
2.           Cooperarea internațională
Cooperarea internațională cu
partenerii din țările terțe este necesară pentru a
răspunde cu eficacitate unui mare număr de obiective specifice
definite în Orizont 2020, în special celor legate de politica externă a
Uniunii și de angajamentele la nivel internațional. Acest lucru este
valabil pentru toate provocările societale abordate de Orizont 2020, care
au o natură globală. Cooperarea internațională este de
asemenea esențială pentru cercetarea de frontieră și
cercetarea fundamentală, pentru a valorifica noile posibilități
oferite de știință și tehnologie. Prin urmare, promovarea
mobilității internaționale a cercetătorilor și a
profesioniștilor din domeniul inovării este esențială
pentru a stimula cooperarea la nivel global. Activitățile la nivel
internațional sunt la fel de importante pentru a stimula competitivitatea
industriei europene, prin promovarea adoptării și
comercializării noilor tehnologii, de exemplu elaborând standarde și
orientări privind interoperabilitatea valabile la nivel internațional,
precum și prin promovarea acceptării și utilizării unor
soluții europene în afara Europei.
În Orizont 2020, cooperarea
internațională se va concentra asupra a trei mari categorii de
țări:
(1)
economiile industrializate și emergente;
(2)
țările vizate de politica de extindere
și de politica de vecinătate; și
(3)
țările în curs de dezvoltare.
Atunci când este cazul, Orizont 2020 va
promova cooperarea la nivel regional sau multilateral. Cooperarea
internațională în domeniul cercetării și inovării este
esențială pentru angajamentele Uniunii la nivel mondial și are
un rol important de jucat în parteneriatul Uniunii cu țările în curs
de dezvoltare, de exemplu în ceea ce privește progresele în vederea
atingerii Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului.
Articolul 21 din Orizont 2020 stabilește
principiile generale privind participarea organizațiilor din
țări terțe și a organizațiilor internaționale.
Întrucât deschiderea cercetării și inovării către
țări terțe aduce, în general, multe beneficii, Orizont 2020 va
continua să susțină principiul unei deschideri generale,
încurajând în același timp accesul reciproc la programele
țărilor terțe. Cu toate acestea, în anumite domenii este
recomandabilă o abordare mai prudentă, pentru a proteja interesele
europene.
În plus, o serie de acțiuni specifice vor
fi puse în aplicare utilizând o abordare strategică a cooperării
internaționale, pe baza intereselor comune și a avantajelor reciproce
și promovând coordonarea și sinergia cu activitățile
statelor membre. Se vor include un mecanism de susținere a cererilor de
propuneri comune și posibilitatea de a cofinanța programele
împreună cu țări terțe sau organizații
internaționale.
Printre domeniile de cooperare
internațională strategică ar putea fi incluse:
(a)
Continuarea Parteneriatului dintre țările
europene și țările în curs de dezvoltare privind testele clinice
(European and Developing Countries Clinical Trials Partnership – EDCTP),
în ceea ce privește testele clinice pentru tratamentele medicale împotriva
SIDA, a malariei și a tuberculozei;
(b)
Sprijin prin intermediul unei înscrieri anuale la Human
Frontier Science Programme (HFSP), pentru a permite statelor membre ale UE
care nu fac parte din G7 să beneficieze pe deplin de finanțarea
oferită de HFSP;
(c)
Un consorțiu internațional privind bolile
rare, cu participarea unor state membre ale Uniunii și a unor
țări terțe. Obiectivul acestei inițiative este de a
elabora, până în 2020, teste de diagnostic pentru majoritatea bolilor rare
și 200 de noi terapii pentru bolile rare;
(d)
Sprijinirea activităților Forumului
internațional privind bioeconomia bazată pe cunoaștere și
ale Grupului operativ UE-SUA privind cercetarea biotehnologică, precum
și legături de colaborare cu organizațiile și
inițiativele internaționale relevante (precum alianțele pentru
cercetare la nivel mondial în domeniul gazelor cu efect de seră generate
de agricultură și al sănătății animalelor);
(e)
Contribuții la procesele și
inițiativele multilaterale, precum Grupul interguvernamental privind
schimbările climatice (IPCC), Platforma interguvernamentală privind
biodiversitatea și serviciile ecosistemice (IPBES) și Grupul pentru
observarea Pământului (GEO);
(f)
Dialogurile privind spațiul ale Uniunii cu
Statele Unite ale Americii și Rusia, țările situate pe primele
două locuri în domeniul explorării spațiale, sunt extrem de
prețioase și stau la baza instituirii unei cooperări strategice
privind parteneriatele în domeniul spațial, precum Stația
Spațială Internațională sau lansatoarele, precum și a
colaborării în cadrul unor proiecte de cercetare și dezvoltare de
avangardă în domeniul spațiului.
3.           Complementarități și
acțiuni transversale
Orizont 2020 este structurat în jurul
obiectivelor definite pentru cele trei componente principale ale sale:
generarea excelenței științifice, crearea unei poziții de
lider în sectorul industrial și abordarea provocărilor societale. Se
va acorda o atenție deosebită asigurării unei coordonări
adecvate între aceste componente și exploatarea deplină a sinergiei
generate între toate obiectivele specifice, pentru a maximiza impactul lor
combinat asupra obiectivelor politice la nivel mai înalt ale Uniunii. Prin
urmare, obiectivele Orizont 2020 vor fi abordate acordând o
importanță deosebită necesității de a găsi
soluții eficiente, depășind o abordare bazată exclusiv pe disciplinele
științifice și tehnologice și sectoarele economice
tradiționale.
Vor fi promovate acțiuni transversale
între componenta I „Excelență științifică” și
provocările societale și tehnologiile generice și industriale,
pentru a crea noi cunoștințe, tehnologii viitoare și emergente,
infrastructuri de cercetare și competențe-cheie. Infrastructurile de
cercetare vor fi de asemenea favorizate, în vederea unei utilizări mai
ample în cadrul societății, de exemplu în serviciile publice,
promovarea științei, siguranța civilă și cultură.
Mai mult, stabilirea priorităților în cursul punerii în aplicare
pentru acțiunile directe ale Centrului Comun de Cercetare și
activitățile Institutul European de Inovare și Tehnologie (EIT)
va fi coordonată în mod adecvat cu celelalte componente ale Orizont 2020.
În plus, în multe cazuri, pentru a contribui
în mod eficace la îndeplinirea obiectivelor fixate de Europa 2020 și de
Uniunea inovării va fi necesară elaborarea de soluții care
să aibă un caracter interdisciplinar și, prin urmare, să
acopere mai multe obiective specifice ale Orizont 2020. Se va acorda o
atenție deosebită cercetării și inovării responsabile.
Egalitatea sexelor va fi abordată ca aspect transversal, pentru a corecta
dezechilibrele dintre femei și bărbați și pentru a integra
dimensiunea de gen în programarea și în conținutul cercetării
și inovării. Orizont 2020 include dispoziții specifice de
stimulare a unor astfel de acțiuni transversale, inclusiv printr-o punere
în comun eficientă a bugetelor. Aceasta include, de asemenea,
posibilitatea ca pentru provocările societale și tehnologiile
generice și industriale să se utilizeze dispozițiile privind
instrumentele financiare și instrumentul specific pentru IMM-uri.
O acțiune transversală va fi, de
asemenea, crucială pentru a stimula interacțiunile dintre
provocările societale și tehnologiile generice și industriale
necesare pentru a genera progrese tehnologice majore. Printre domeniile în care
se pot dezvolta astfel de interacțiuni se numără:
e-sănătatea, rețelele inteligente, sistemele de transport
inteligente, integrarea acțiunilor climatice, nanomedicina, materialele
avansate pentru vehicule ușoare sau dezvoltarea bioproceselor și
bioproduselor industriale. Prin urmare, se va urmări crearea unei sinergii
puternice între provocările societale și dezvoltarea tehnologiilor
generice și industriale. Acest lucru se va lua în considerare în mod
explicit în cadrul elaborării strategiilor multianuale și al
stabilirii priorităților pentru fiecare dintre aceste obiective specifice.
Va fi necesar ca părțile interesate reprezentând diferite perspective
să fie implicate pe deplin în punerea în aplicare și, în multe
cazuri, vor fi necesare și acțiuni care să reunească
finanțarea destinată tehnologiilor generice și industriale
și, respectiv, provocărilor societale relevante.
Se va acorda o atenție deosebită
și coordonării activităților finanțate prin
intermediul Orizont 2020 cu cele finanțate din alte programe de
finanțare ale Uniunii, precum politica agricolă comună, politica
comună în domeniul pescuitului sau „Erasmus pentru toți”: programul
Uniunii în domeniul educației, formării, culturii și sportului
sau programul Sănătate pentru creștere. Aceasta include o
articulare adecvată cu fondurile politicii de coeziune, unde sprijinirea
consolidării capacităților privind cercetarea și inovarea
la nivel regional ar putea reprezenta o „cale către excelență”,
instituirea de centre regionale de excelență poate contribui la
reducerea decalajului în domeniul inovării din Europa sau sprijinul
acordat proiectelor de demonstrație și proiectelor-pilot la
scară largă poate contribui la îndeplinirea obiectivului de a crea o
poziție de lider în sectorul industrial a Europei.
4.           Parteneriate
Pentru realizarea unei creșteri economice
durabile în Europa, este necesară optimizarea contribuției actorilor
publici și privați. Acest lucru este esențial pentru
consolidarea Spațiului european de cercetare și pentru realizarea
inițiativei „O Uniune a inovării”, a Agendei digitale și a altor
inițiative emblematice Europa 2020. În plus, o cercetare și o inovare
responsabilă necesită obținerea celor mai bune soluții prin
interacțiunea dintre parteneri având perspective diferite, dar interese
comune.
Orizont 2020 include posibilitatea și un
set clar de criterii pentru instituirea unor parteneriate public-public și
public-privat. Parteneriatele public-privat se pot baza pe un acord contractual
între actori privați și publici, iar în anumite situații se pot
crea parteneriate public-privat instituționalizate (precum inițiativele
comune în domeniul tehnologiei și alte întreprinderi comune).
Parteneriatele public-public și
public-privat existente pot primi sprijin din partea Orizont 2020 cu
condiția de a aborda obiective ale Orizont 2020, de a îndeplini criteriile
stabilite în Orizont 2020 și de a fi demonstrat că
realizează progrese semnificative în ceea ce privește Al
șaptelea program-cadru pentru activități de cercetare, de
dezvoltare tehnologică și demonstrative (PC7).
Inițiativele în temeiul articolului 185
din tratat sprijinite de PC6 și/sau PC7 pentru care se poate acorda
sprijin suplimentar în condițiile menționate anterior cuprind:
Parteneriatul dintre țările europene și țările în curs
de dezvoltare privind testele clinice (EDCTP), Asistența pentru autonomie
la domiciliu (Ambient Assisted Living – AAL), Programul de cercetare
și dezvoltare privind Marea Baltică (BONUS), Eurostars și
Programul european de cercetare metrologică. Sprijin suplimentar poate fi
acordat și de Alianța europeană de cercetare în domeniul energetic
(EERA) instituită în cadrul Planului strategic european pentru
tehnologiile energetice (Planul SET).
Întreprinderile comune instituite de PC7 în
temeiul articolului 187 din tratat, pentru care se poate acorda sprijin
suplimentar în condițiile de mai sus sunt: Inițiativa
tehnologică privind medicamentele inovatoare (IMI), Clean Sky, Programul
de cercetare privind managementul traficului aerian în cerul unic european
(SESAR), „Pile de combustie și hidrogen” (FCH) și „Sisteme informatice
integrate” (ARTEMIS) și nanoelectronica (ENIAC). Ultimele două pot fi
combinate în cadrul unei inițiative unice.
Alte parteneriate public-privat sprijinite de
PC7 pentru care se poate acorda sprijin suplimentar în condițiile
menționate anterior sunt: Fabricile viitorului, clădirile eficiente
din punct de vedere energetic, Inițiativa europeană pentru
autoturisme ecologice, Internetul viitorului. Se poate acorda, de asemenea,
sprijin suplimentar Inițiativelor industriale europene (EEI) instituite în
cadrul Planului SET.
Există posibilitatea de a lansa și
alte parteneriate public-public și public-privat în cadrul Orizont 2020,
cu condiția îndeplinirii anumitor criterii. Acestea pot fi parteneriate
privind tehnologiile informației și comunicațiilor în domeniul
fotonicii și roboticii, industriile prelucrătoare durabile,
bioindustriile și tehnologiile din domeniul securității pentru
supravegherea frontierelor maritime.
Partea I
Excelența științifică
1.           Consiliul European pentru Cercetare
Consiliul European
pentru Cercetare (ERC) va promova cercetarea de frontieră de nivel
internațional. Cercetarea la și dincolo de frontierele
înțelegerii actuale are o importanță decisivă pentru
bunăstarea economică și socială, dar, în același timp,
este o acțiune riscantă în sine, care constă în progresul în
domenii de cercetare noi și problematice și care se
caracterizează prin lipsa frontierelor dintre discipline.
Pentru a stimula
realizarea unor progrese substanțiale la frontierele cunoașterii, ERC
va sprijini cercetarea realizată de echipe individuale în orice domeniu al
cercetării științifice și tehnologice de bază care
intră sub incidența Orizont 2020, inclusiv ingineria,
științele sociale și umaniste. Dacă este cazul, se pot lua
în considerare teme de cercetare sau grupuri-țintă specifice (de
exemplu, noua generație de cercetători/echipele emergente), în
conformitate cu obiectivele ERC și cu necesitatea unei puneri în aplicare
eficiente. O atenție deosebită va fi acordată domeniilor
emergente care au o evoluție rapidă, la frontiera cunoașterii
și la interfața dintre discipline.
Cercetători
independenți de orice vârstă, inclusiv cercetători
debutanți pe cale de a deveni lideri ai cercetării independente, din
orice țară a lumii, vor beneficia de sprijin pentru a-și
desfășura activitatea în Europa.
Se va adopta o
abordare „la inițiativa cercetătorilor”. Aceasta înseamnă
că ERC va sprijini proiecte realizate de cercetători pe teme la
alegerea lor, care intră în domeniul de aplicare al cererilor de
propuneri. Propunerile vor fi evaluate exclusiv pe criteriul excelenței,
în urma unei evaluări inter pares, ținând seama de
excelența noilor grupuri, a cercetătorilor din noile generații,
dar și a echipelor consacrate, acordându-se o atenție deosebită
propunerilor care sunt de pionierat și care prezintă astfel riscuri
științifice ridicate.
ERC va funcționa ca organism de
finanțare sub direcție științifică, fiind condus de un
Consiliu științific independent asistat de o structură de punere
în aplicare simplificată și eficientă din punctul de vedere al
costurilor.
Consiliul științific ERC va stabili
strategia științifică generală și va avea autoritate
deplină asupra deciziilor privind tipul de cercetare pentru care se va
acorda finanțare.
Consiliul științific va stabili
programul de lucru pentru îndeplinirea obiectivelor ERC pe baza strategiei
științifice descrise mai jos. Acesta va stabili inițiativele de
cooperare internațională necesare în conformitate cu strategiei sa
științifică, incluzând activități de informare care
să mărească vizibilitatea ERC pentru cei mai buni
cercetători din restul lumii.
Consiliul științific va monitoriza
permanent activitatea ERC și va examina cel mai bun mod de a realiza
obiectivele sale mai ample. El va defini gama de măsuri de sprijin a ERC
pentru a răspunde în mod adecvat necesităților nou apărute.
ERC își va propune atingerea
excelenței în propriile activități. Cheltuielile administrative
și cheltuielile de personal ale ERC cu privire la Consiliul
științific independent și la structura specifică de punere
în aplicare vor fi conforme cu principiile unei gestionări simplificate
și eficiente din punctul de vedere al costurilor. Cheltuielile
administrative vor fi limitate la strictul necesar, asigurând în același
timp resursele necesare pentru o punere în aplicare de nivel internațional,
astfel încât finanțarea pentru cercetarea de frontieră să fie
maximizată.
Finanțarea și granturile acordate de
ERC vor funcționa conform unor proceduri simple care să continue
să pună accentul pe excelență, să încurajeze spiritul
de inițiativă și să combine flexibilitatea cu o atitudine
responsabilă. ERC va continua să caute noi modalități de
a-și simplifica și îmbunătăți procedurile, pentru a se
asigura că aceste principii sunt respectate.
Având în vedere structura unică și
rolul ERC de organism de finanțare sub direcție
științifică, punerea în aplicare și gestionarea
activităților ERC vor fi examinate și evaluate în mod continuu
cu participarea deplină a Consiliului științific, pentru a
evalua rezultatele obținute și pentru a adapta și
îmbunătăți procedurile și structurile pe baza
experienței acumulate.
1.1.        Consiliul
științific
Pentru a-și îndeplini sarcinile, astfel
cum se prevede la articolul 7, Consiliul științific:
(1)          Strategia
științifică:
–      va stabili strategia științifică globală a ERC,
ținând seama de posibilitățile și de necesitățile
științifice ale Europei;
–      va asigura în mod continuu, în conformitate cu strategia
științifică, elaborarea programului de lucru și a
modificărilor necesare ale acestuia, inclusiv a cererilor de propuneri
și a criteriilor și, în funcție de necesități,
definirea temelor specifice sau a grupurilor-țintă (de exemplu,
echipe tinere/emergente);
(2)          Gestionarea
științifică, monitorizarea și controlul
calității:
–      atunci când va fi necesar, va stabili, dintr-o perspectivă
științifică, pozițiile cu privire la punerea în aplicare
și la gestionarea cererilor de propuneri, la criteriile de evaluare, la
procedurile de evaluare inter pares, inclusiv selectarea
experților, metodele de evaluare inter pares și evaluarea
propunerilor, precum și regulile și orientările necesare privind
punerea în aplicare, pe baza cărora vor fi stabilite propunerile care vor
fi finanțate, sub supravegherea Consiliului științific; precum
și orice alte aspecte care afectează realizările și
impactul activităților ERC și calitatea cercetării
efectuate, inclusiv principalele dispoziții din modelul de acord de grant
al ERC;
–      va monitoriza calitatea operațiunilor, va evalua punerea în
aplicare și rezultatele și va formula recomandări cu privire la
măsurile corective sau acțiunile viitoare.
(3)          Comunicare
și diseminare:
–      va asigura comunicarea cu comunitatea științifică
și cu principalele părți interesate în legătură cu
activitățile și realizările ERC;
–      va prezenta rapoarte periodice Comisiei cu privire la activitățile
sale.
Consiliul științific este pe deplin
responsabil pentru deciziile privind tipul de cercetări care vor fi
finanțate și acționează ca garant al calității
activității din punct de vedere științific.
Dacă este cazul, Consiliul
științific consultă comunitatea științifică,
tehnologică și academică.
Membrii Consiliului științific sunt
compensați pentru sarcinile pe care le îndeplinesc prin intermediul unui
onorariu și, după caz, rambursarea cheltuielilor de deplasare și
de ședere.
Președintele
ERC va locui la Bruxelles pe durata mandatului său și va consacra cea
mai mare parte a timpului său[17]
activității ERC. El/ea va fi remunerat(ă) la un nivel echivalent
cu cel al funcțiilor de conducere de nivel superior din cadrul Comisiei.
Consiliul științific alege dintre
membrii săi trei vicepreședinți care asistă
președintele în ceea ce privește reprezentarea și organizarea
activității sale. Ei pot cumula și titlul de vicepreședinte
al Consiliului European pentru Cercetare.
Se va oferi sprijin celor trei vicepreședinți,
astfel încât să se asigure o asistență administrativă
adecvată la nivel local în cadrul institutelor lor de origine.
1.2.        Structura specifică de
punere în aplicare
Structura specifică de punere în aplicare
va fi responsabilă pentru toate aspectele legate de punerea în aplicare
administrativă și de realizarea programului, în conformitate cu
programul de lucru. Ea va pune în aplicare, în special, procedurile de
evaluare, procesul de evaluare inter pares și de selecție, în
conformitate cu strategia stabilită de Consiliul științific,
și va asigura gestionarea financiară și
științifică a granturilor.
Structura specifică de punere în aplicare
va sprijini Consiliul științific în desfășurarea sarcinilor
sale, descrise mai sus, va oferi accesul la documentele și datele necesare
pe care le deține și va informa în mod constant Consiliul
științific în legătură cu activitățile sale.
Pentru a asigura o coordonare eficace cu
structura specifică de punere în aplicare în ceea ce privește
strategia și aspectele operaționale, conducerea Consiliului
științific și directorul structurii specifice de punere în
aplicare vor participa la reuniuni periodice de coordonare.
Gestionarea ERC va fi realizată de
personalul recrutat în acest scop, inclusiv de funcționarii instituțiilor
Uniunii, dacă acest lucru va fi necesar, și va acoperi numai nevoile
administrative reale, pentru a asigura stabilitatea și continuitatea
necesare unei administrări eficiente.
1.3.        Rolul Comisiei
Pentru a-și îndeplini sarcinile, astfel
cum se prevede la articolele 6, 7 și 8, Comisia:
–
va asigura continuitatea și reînnoirea
Consiliului științific și va asista un comitet de identificare
permanent, pentru identificarea viitorilor membri ai Consiliului
științific;
–
va asigura continuitatea structurii specifice de
punere în aplicare și delegarea de sarcini și
responsabilități acesteia, ținând cont de punctele de vedere ale
Consiliului științific;
–
va numi directorul și personalul de conducere
pentru structura specifică de punere în aplicare, ținând seama de avizul
Consiliului științific;
–
va asigura adoptarea la timp a programului de
lucru, va formula pozițiile privind metodologia de aplicare și
normele necesare pentru punerea în aplicare, în conformitate cu normele ERC
privind depunerea și cu modelul de acord de grant al ERC, ținând cont
de poziția Consiliului științific;
–
va informa în mod regulat comitetul programului cu
privire la realizarea activităților ERC.
2.           Tehnologii viitoare și emergente
Activitățile privind tehnologiile
viitoare și emergente (Future and Emerging Technologies – FET) vor
concretiza diferite logici de intervenție, de la deschiderea totală
la diferite grade de structurare a subiectelor, a comunităților
și a finanțării, structurate în jurul a trei piloni:
2.1.        FET Open: promovarea ideilor
noi
Sprijinirea unui număr mare de proiecte
de colaborare în domeniul cercetării științifice și
tehnologice vizionare și cu grad ridicat de risc, aflate în stadii
incipiente, este necesară pentru explorarea cu succes a unor noi baze
pentru tehnologiile complet noi ale viitorului. Fiind în mod explicit
netematică și neprescriptivă, această activitate
sprijină ideile noi, indiferent când apar și de unde provin,
acoperind cea mai amplă gamă de teme și discipline. Susținerea
acestor idei fragile necesită o abordare suplă, adaptată
proiectelor riscante și puternic interdisciplinară în domeniul
cercetării, care să depășească frontierele tehnologiei
propriu‑zise. Atragerea și stimularea participării noilor
actori cu potențial ridicat în domeniul cercetării și inovării,
precum tinerii cercetători și IMM-urile de înaltă tehnologie,
este de asemenea importantă pentru susținerea viitorilor lideri în
domeniul științific și industrial.
2.2.        FET Proactive: încurajarea
unor teme și comunități emergente
Pentru ca ideile și temele noi să
ajungă la maturitate este necesar să se depună eforturi pentru a
structura comunitățile emergente și a susține crearea
și dezvoltarea temelor de cercetare transformațională.
Principalele avantaje oferite de această abordare structurantă
și exploratorie în același timp vizează domeniile emergente care
nu pot fi încă incluse în foile de parcurs ale cercetării
industriale, precum și crearea și structurarea unor
comunități de cercetare în jurul acestor teme. Ea permite trecerea de
la colaborările dintre un număr mic de cercetători la un cluster
de proiecte care abordează aspecte diferite ale unei teme de cercetare,
rezultatele obținute fiind comunicate reciproc.
2.3.        Inițiative emblematice
în domeniul FET: abordarea marilor provocări interdisciplinare din
domeniul științei și tehnologiei
Inițiativele de cercetare legate de
această provocare sunt orientate de știință, realizate pe
scară largă, multidisciplinare și articulate în jurul unui
obiectiv vizionar unificator. Acestea abordează marile provocări
științifice și tehnologice care necesită cooperarea între o
serie de discipline, comunități și programe. Progresul
științific ar trebui să furnizeze o bază solidă
și amplă pentru viitoarele inovații tehnologice și
aplicații în economie, precum și noi avantaje pentru societate. Ca
urmare a caracterul global și a amplorii lor, aceste inițiative pot
fi realizate numai printr-un efort comun și susținut (cu o
durată de ordinul a 10 ani).
Activitățile celor trei piloni FET
sunt completate de o gamă largă de activități de colaborare
în rețea și de activități la nivelul
comunităților, pentru a crea în Europa o bază fertilă
și vibrantă pentru cercetarea orientată de
știință în domeniul tehnologiilor viitorului. Acestea vor
sprijini progresele viitoare ale activităților FET, vor stimula
dezbaterile privind implicațiile noilor tehnologii și vor accelera
impactul.
2.4.        Aspecte specifice privind
punerea în aplicare
Un comitet consultativ în domeniul FET va
oferi contribuții din partea părților interesate privind strategia
științifică generală, inclusiv definirea programului de
lucru.
FET vor continua să fie fondate pe
știință și susținute de o structură de punere în
aplicare suplă și eficientă. Vor fi adoptate proceduri
administrative simple, pentru a menține importanța acordată
excelenței în domeniul inovării tehnologice fondate pe
știință, a încuraja spiritul de inițiativă și a
combina flexibilitatea cu o atitudine responsabilă. Se vor adopta cele mai
adecvate abordări pentru sondarea peisajului cercetării în domeniul
FET (de exemplu, pentru analiza portofoliilor) și pentru implicarea
comunităților de părți interesate (de exemplu, pentru
consultări). Se va urmări ameliorarea continuă și
găsirea unor noi modalități de a simplifica și
îmbunătăți procedurile, pentru a garanta respectarea
principiilor. Se vor efectua evaluări ale eficacității și
impactului activităților FET, care să le completeze pe cele
realizate la nivelul programelor.
Având în vedere misiunea de a favoriza
cercetarea fondată pe știință în domeniul viitoarelor
tehnologii, se urmărește ca FET să reunească actori din
domeniul științei, tehnologiei și inovării. Prin
urmare, FET ar trebui să joace un rol activ, de catalizator, în ceea ce
privește încurajarea unor noi perspective, a unor noi practici și noi
colaborări.
„FET Open” reunește activități
în cadrul unei abordări ascendente, în căutarea unor idei noi și
promițătoare. Gradul ridicat de risc implicat de fiecare idee în
parte este compensat prin explorarea unui număr mare de idei. Principalele
caracteristici ale acestor activități sunt eficiența în ceea ce
privește timpul și resursele, costul de oportunitate scăzut
pentru promotorii proiectelor și deschiderea indiscutabilă către
ideile neconvenționale și interdisciplinare. Se vor institui
mecanisme permanente, simple și rapide, de primire a propunerilor, prin
care să se identifice noi idei promițătoare în domeniul
cercetării, incluzând formule care să vizeze actorii noi cu
potențial ridicat, precum tinerii cercetători și IMM-urile de
înaltă tehnologie. Acestea vor fi completate de activități de
stimulare a gândirii creative și neconvenționale.
„FET proactive”: în cadrul acestei
activități se lansează în mod regulat cereri de proiecte pentru
diferite teme inovatoare cu potențial ridicat și cu grad mare de risc,
finanțate într-o măsură care să permită selectarea mai
multor proiecte. Aceste proiecte vor fi sprijinite prin acțiuni de creare
a comunităților, care susțin activități precum
organizarea unor evenimente comune, dezvoltarea unor noi programe de studii
și unor foi de parcurs în cercetare. Selectarea temelor va lua în
considerare excelența cercetării fondate pe știință
privind tehnologiile viitoare, posibilitatea de a crea o masă critică
și impactul asupra științei și tehnologiei.
Se vor realiza o serie de inițiative pe
scară largă („Inițiative emblematice în domeniul FET”). Aceste
inițiative se vor baza pe parteneriate în cadrul cărora să se
poată combina contribuțiile realizate de Uniune și cele naționale
și private, cu o guvernanță echilibrată care să
permită responsabililor cu programele să exercite o
influență corespunzătoare, precum și un grad ridicat de
autonomie și flexibilitate a punerii în aplicare, astfel încât
inițiativele emblematice să urmeze îndeaproape o foaie de parcurs
pentru cercetare care beneficiază de un sprijin larg. Selecția
va lua în considerare obiectivul unificator, impactul, integrarea
părților interesate și a resurselor în funcție de o foaie
de parcurs pentru cercetare coerentă și de sprijinul din partea
părților interesate și a programelor de cercetare
naționale/regionale.
3.           Acțiunile Marie Curie
3.1.        Stimularea de noi
competențe prin formarea inițială de nivel excelent a
cercetătorilor
Europa are nevoie de o bază solidă
și creativă de resurse umane, caracterizară de mobilitate între
țări și sectoare, deținând combinația adecvată de
competențe necesare pentru a inova și a transforma
cunoștințele și ideile în produse și servicii în beneficiul
economic și social al Uniunii.
Acest lucru va fi realizat în special prin
structurarea și consolidarea excelenței într-o mare parte a
formării inițiale a cercetătorilor debutanți și a
candidaților la doctorat din statele membre și din țările
asociate. Prin înzestrarea cercetători debutanți cu o diversitate de
competențe care să le permită să facă față
provocărilor prezente și viitoare, următoarea generație de
cercetători va beneficia de îmbunătățirea perspectivelor de
carieră în sectorul public și în cel privat, ceea ce va contribui, de
asemenea, la creșterea interesului tinerilor pentru carierele de
cercetare.
Acțiunea va fi pusă în aplicare prin
intermediul sprijinului acordat programelor de formare în domeniul
cercetării selectate prin concurs la nivelul Uniunii, realizate de
parteneriate între universități, institute de cercetare, întreprinderi,
IMM-uri și alți agenți socioeconomici din diferite
țări din Europa și din afara acesteia. Instituțiile
individuale în măsură să furnizeze un mediu la fel de fertil vor
fi, de asemenea, sprijinite. Flexibilitatea în ceea ce privește
îndeplinirea obiectivelor va fi necesară pentru a răspunde unor
necesități diferite. Frecvent, parteneriatele de succes vor lua forma
unor rețele de formare în domeniul cercetării sau a unor doctorate
industriale, în timp ce instituțiile individuale se vor implica în programe
de doctorat inovatoare. În acest cadru, se preconizează să se acorde
sprijin celor mai buni cercetători debutanți, pentru a le permite
să participe la aceste programe de excelență.
Aceste programe de formare vor viza
dezvoltarea și extinderea unor competențe-cheie din domeniul
cercetării, cultivând creativitatea, perspectiva antreprenorială
și competențele inovatoare necesare care să răspundă
necesităților viitoare ale pieței muncii. De asemenea,
programele vor oferi formare în ceea ce privește competențele
transferabile, precum munca de echipă, asumarea de riscuri, gestionarea
proiectelor, standardizarea, spiritul antreprenorial, etica, DPI, comunicarea
și activitățile de informare a societății, care sunt
esențiale pentru generarea, dezvoltarea, comercializarea și difuzarea
inovațiilor.
3.2.        Cultivarea excelenței
prin intermediul mobilității transfrontaliere și intersectoriale
Este necesar ca Europa să fie
atractivă pentru cei mai buni cercetători din Europa și din
afara acesteia. Acest lucru se va realiza în special sprijinind crearea unor
perspective profesionale atractive pentru cercetătorii cu
experiență, atât în sectorul public, cât și în cel privat,
și încurajându-le mobilitatea între țări, sectoare și discipline,
pentru a stimula potențialul lor creativ și inovator.
Se va acorda finanțare celor mai buni sau
mai promițători cercetători cu experiență, indiferent
de naționalitatea lor, care doresc să-și dezvolte
competențele printr-o experiență de mobilitate transnațională
sau internațională. Cercetătorii pot beneficia de sprijin în
orice etapă a carierei, fiind vizați inclusiv cei mai tineri
cercetători, imediat după finalizarea doctoratului sau după o
încheierea unei experiențe echivalente. Acești cercetători vor
beneficia de finanțare cu condiția de a se muta dintr-o
țară în alta pentru a-și extinde sau a-și aprofunda
competențele în cadrul unor universități, institute de
cercetare, întreprinderi, IMM‑uri sau al altor agenți socioeconomici
la alegerea lor, lucrând la proiecte de cercetare și inovare care
corespund propriilor lor necesități și interese Ei vor fi, de
asemenea, încurajați să treacă de la sectorul public la cel
privat sau invers, prin efectuarea unor perioade de detașare. Se va acorda
sprijin și pentru activități cu normă redusă, pentru a
putea lucra în același timp în sectorul public și în cel privat, cu
scopul de a încuraja transferul de cunoștințe între sectoare și
crearea de întreprinderi. Astfel de oportunități de cercetare vor
ajuta cercetătorii promițători să devină pe deplin independenți
și vor facilita mobilitatea profesională între sectoarele public
și privat.
În scopul de a valorifica pe deplin
potențialul existent al cercetătorilor, vor fi sprijinite și
posibilitățile de a-și relua cariera după o pauză.
3.3.        Stimularea inovării prin
intermediul schimburilor transversale de cunoștințe
Provocările societale au din ce în ce mai
frecvent un caracter mondial, iar colaborările transfrontaliere și
intersectoriale sunt esențiale pentru a le face față cu succes.
Prin urmare, este deosebit de important să se realizeze schimburi de
cunoștințe și idei între cercetare și piață, care
nu pot avea loc decât creând legături între persoane. Pentru aceasta, se
vor sprijini sisteme flexibile de schimb de personal înalt calificat în
domeniul cercetării și inovării între sectoare, țări
și discipline.
Se va acorda finanțare europeană
pentru schimburi pe termen scurt de personal din domeniul cercetării
și inovării în cadrul parteneriatelor dintre universități,
institute de cercetare, întreprinderi, IMM-uri și alți agenți
socioeconomici din Europa, precum și dintre Europa și
țările terțe, pentru a încuraja cooperarea
internațională. Finanțarea va fi accesibilă pentru
personalul din domeniul cercetării și inovării la orice nivel al
carierei, de la nivelul inițial (postuniversitar) la cel mai înalt
(conducere), inclusiv pentru personalul administrativ și tehnic.
3.4.        Creșterea impactului
structural prin cofinanțarea activităților
Sprijinul acordat programelor regionale,
naționale sau internaționale pentru ca acestea să promoveze
excelența și să difuzeze bunele practici ale acțiunilor
Marie Curie în ceea ce privește posibilitățile de mobilitate la
nivelul întregii Europe pentru formarea cercetătorilor, dezvoltarea
carierei și schimburile de personal vor mări impactul numeric și
structural al acțiunilor Marie Curie. Astfel, va crește și
atractivitatea centrelor de excelență europene.
Pentru aceasta, se vor cofinanța programe
regionale, naționale, private și internaționale, nou create sau
existente, pentru a pentru a oferi acces la formare internațională,
intersectorială și interdisciplinară în domeniul
cercetării, precum și posibilități de mobilitate între
sectoare pentru cercetători și personalul din domeniul inovării,
la orice nivel al carierei.
Acest lucru va permite exploatarea sinergiei
dintre acțiunile Uniunii și cele realizate la nivel regional și
național, reducând fragmentarea în ceea ce privește obiectivele,
metodele de evaluare și condițiile de muncă ale cercetătorilor.
3.5.        Sprijin specific și
acțiuni de politică
Monitorizarea progreselor este
esențială pentru a face față acestei provocări.
Programul va sprijini elaborarea unor indicatori și analiza datelor
referitoare la mobilitatea, competențele și carierele cercetătorilor,
pentru a identifica lacunele acțiunilor Marie Curie și a mări
impactul acestor acțiuni. Aceste activități vor fi realizate
căutând sinergii și asigurând coordonarea strânsă cu
acțiunile de sprijin al politicilor privind cercetătorii, angajatorii
și finanțatorii acestora, desfășurate în temeiul
obiectivului „Societăți favorabile incluziunii, inovatoare și
sigure”. Vor fi finanțate acțiuni specifice pentru a sprijini
inițiativele de sensibilizare cu privire la importanța carierei de
cercetător și pentru a disemina rezultatele cercetării și
inovării susținute prin acțiuni Marie Curie.
Pentru a mări în continuare impactul
acțiunilor Marie Curie, se va stimula colaborarea în rețea dintre
cercetătorii Marie Curie (foști și actuali) prin intermediul
unei strategii de servicii pentru foștii participanți. Acestea vor
merge de la susținerea unui forum pentru crearea de contacte și
schimburile de informații între cercetători, care să
permită explorarea posibilităților de colaborare și de angajare,
până la organizarea unor evenimente comune și implicarea bursierilor
în activități de informare ca ambasadori ai acțiunilor Marie
Curie și ai Spațiului european de cercetare.
3.6.        Aspecte specifice privind
punerea în aplicare
Acțiunile Marie Curie vor fi deschise
pentru activitățile de formare și dezvoltare a carierei din
toate domeniile cercetării și inovării menționate în
tratat, de la cercetarea de bază până la preluarea pe piață
și serviciile pentru inovare. Domeniile de cercetare și inovare, precum
și sectoarele vor fi alese în mod liber de candidați.
Pentru a beneficia de baza de
cunoștințe din întreaga lume, acțiunile Marie Curie vor fi
deschise participării cercetătorilor și personalului de inovare,
precum și universităților, institutelor de cercetare, întreprinderilor
și altor agenți socioeconomici din toate țările, inclusiv
din țările terțe, în condițiile definite în Regulamentul
(UE) nr. XX/2012 (regulile de participare).
În toate activitățile descrise mai
sus, se va acorda o atenție deosebită încurajării
participării întreprinderilor, în special a IMM-urilor, precum și a
altor actori socioeconomici, pentru reușita și impactul
acțiunilor Marie Curie. Toate acțiunile Marie Curie promovează
colaborarea pe termen lung între instituțiile de învățământ
superior, organizațiile de cercetare și sectorul privat, ținând
cont de respectarea drepturilor de proprietate intelectuală.
Există posibilitatea, în cazul
apariției unor necesități specifice, de a include în program
activități specifice unor provocări societale, tipuri de
instituții de cercetare și inovare sau zone geografice, pentru a
răspunde evoluției cerințelor din Europa în ceea ce
privește competențele, formarea în domeniul cercetării,
dezvoltarea carierei și schimbul de cunoștințe.
Pentru a asigura deschiderea către toate
sursele de talent, se vor introduce măsuri pentru a depăși orice
distorsiuni ale accesului la granturi, de exemplu prin încurajarea
egalității de șanse în cadrul tuturor acțiunilor Marie
Curie și prin evaluarea comparativă a participării ambelor sexe.
În plus, acțiunile Marie Curie vor ajuta cercetătorii să-și
construiască o carieră mai stabilă și să
reușească să atingă un echilibru între viața
profesională și cea personală, ținând cont de situația
lor familială, și vor contribui la facilitarea reluării carierei
de cercetare după o pauză. Principiile Cartei europene a
cercetătorilor și ale Codului de conduită pentru recrutarea
cercetătorilor, care promovează recrutarea deschisă și
condițiile de lucru atractive, vor trebui să fie aprobate și
aplicate de către toți participanții care beneficiază de
finanțare.
Pentru a îmbunătăți difuzarea
și angajamentul public, beneficiarilor acțiunilor Marie Curie li se
va cere să planifice activități adecvate de informare a
publicului general. Acest plan va fi examinat în timpul procesului de evaluare,
precum și în cadrul activităților subsecvente proiectului.
4.           Infrastructurile de cercetare
Activitățile vor avea ca obiectiv
dezvoltarea infrastructurilor europene de cercetare în perspectiva anului 2020
și ulterior, promovarea potențialului lor de inovare și a
capitalului uman și consolidarea politicilor europene. Se va urmări
coordonarea cu sursele de finanțare pentru coeziune, pentru a asigura
coordonarea și o abordare coerentă a dezvoltării
infrastructurilor de cercetare.
4.1.        Dezvoltarea infrastructurilor
europene de cercetare în perspectiva anului 2020 și ulterior
4.1.1.     Crearea unor noi
infrastructuri de cercetare de nivel internațional[18]
Scopul este de a asigura realizarea,
durabilitatea pe termen lung și funcționarea eficientă a
infrastructurilor de cercetare identificate de Forumul pentru o strategie
europeană privind infrastructurile în domeniul cercetării (ESFRI)
și a altor infrastructuri de cercetare de nivel internațional, care
vor ajuta Europa să răspundă marilor provocări ale
științei, industriei și societății. Acest obiectiv va
aborda în mod specific infrastructurile care își stabilesc sau care
și-au stabilit principiile de guvernanță, de exemplu pe baza
Consorțiului pentru o infrastructură europeană de cercetare
(ERIC) sau a oricărei structuri echivalente la nivel european sau
internațional.
Finanțarea din partea Uniunii va
contribui la, după caz, la:
(a)
etapa pregătitoare
pentru viitoarele infrastructuri (de exemplu planuri de construcție
detaliate, dispoziții juridice, planificare multianuală);
(b)
etapa de punere în aplicare (de exemplu activități de C&D și de inginerie în
colaborare cu industria și utilizatorii, dezvoltarea unor structuri pentru
parteneri regionali, în vederea unei dezvoltări mai echilibrate a
Spațiului european de cercetare); și/sau
(c)
etapa operațională (de exemplu accesul, prelucrarea datelor, acțiuni de informare,
formare și activități de cooperare internațională).
Această activitate va sprijini, de
asemenea, studii privind concepția de noi infrastructuri de cercetare,
utilizând o abordare ascendentă.
4.1.2.     Integrarea și deschiderea
infrastructurilor de cercetare naționale existente de interes paneuropean
Scopul este de a deschide cele mai importante
infrastructuri naționale de cercetare tuturor cercetătorilor europeni,
atât din mediul universitar, cât și din industrie, și de a garanta
utilizarea lor optimă și dezvoltarea în comun.
Uniunea va sprijini rețelele care reunesc
și integrează, la nivel european, cele mai importante infrastructuri
de cercetare naționale. Se va oferi finanțare pentru a susține,
în special, accesul transnațional și virtual al cercetătorilor
și armonizarea și îmbunătățirea serviciilor oferite de
infrastructuri. Aproximativ o sută de rețele de infrastructuri în
toate domeniile științei și tehnologiei ar necesita un astfel de
sprijin, până la douăzeci de mii de cercetători pe an
beneficiind de acces la aceste facilități.
4.1.3.     Dezvoltarea, utilizarea
și funcționarea e-infrastructurilor bazate pe TIC[19]
Scopul este acela de a realiza până în 2020
un spațiu european unic și deschis pentru cercetarea online, care
să ofere cercetătorilor servicii de vârf, accesibile de oriunde
și fiabile pentru colaborarea în rețea și calcul, precum și
un acces deschis și fără sincope la medii de e‑știință
și la resurse mondiale de date.
Pentru a realiza acest obiectiv, se va acorda
sprijin: rețelelor de cercetare și educație mondiale, oferind
servicii inter-domenii la cerere avansate, standardizate și scalabile;
infrastructurilor de rețea și infrastructurilor „cloud”,
permițând o capacitate informatică și de prelucrare a datelor
practic nelimitată; unui ecosistem de instalații de calcul intensiv,
progresând spre atingerea nivelului scării extra; unei infrastructuri de
software și servicii, de exemplu pentru simulare și vizualizare;
instrumentelor de colaborare în timp real; unei infrastructuri interoperabile,
deschise și sigure pentru datele științifice.
4.2.        Promovarea potențialului
de inovare și a capitalului uman al infrastructurilor de cercetare
4.2.1.     Exploatarea potențialului
de inovare al infrastructurilor de cercetare
Obiectivul este de a stimula inovarea atât în
ceea ce privește infrastructurile în sine, cât și furnizorii și
utilizatorii acestora.
În acest scop, se va acorda sprijin pentru:
(a)
parteneriatele în domeniul C&D cu industria,
pentru a dezvolta capacitățile Uniunii și aprovizionarea
industrială în domenii de înaltă tehnologie precum aparatura
științifică sau TIC;
(b)
achizițiile înainte de comercializare de
către infrastructurile de cercetare, pentru a stimula inovarea și a
acționa ca primi utilizatori ai tehnologiilor;
(c)
stimularea utilizării infrastructurilor de
cercetare de către industrie, de exemplu ca instalații de testare
experimentală sau ca centre fondate pe cunoaștere; și
(d)
încurajarea integrării infrastructurilor de
cercetare în ecosisteme de inovare la nivel local, regional și
internațional.
De asemenea, acțiunile Uniunii vor
încuraja utilizarea infrastructurilor de cercetare, în special a
e-infrastructurilor, pentru serviciile publice, inovarea socială,
cultură și educație.
4.2.2.     Consolidarea capitalului uman
al infrastructurilor de cercetare
Complexitatea infrastructurilor de cercetare
și valorificarea întregului lor potențial determină necesitatea
ca personalul de conducere, inginerii și tehnicienii, precum și
utilizatorii, să posede competențele adecvate.
Finanțarea acordată de Uniune va
sprijini formarea personalului care gestionează și exploatează
infrastructurile de cercetare de interes paneuropean, schimbul de personal
și al celor mai bune practici între infrastructuri și crearea unor
resurse umane adecvate în disciplinele-cheie, inclusiv elaborarea unor programe
de studii specifice.
4.3.        Consolidarea politicii
europene privind infrastructura de cercetare și a cooperării
internaționale
4.3.1.     Consolidarea politicii
europene privind infrastructurile de cercetare
Obiectivele sunt de a utiliza sinergia dintre
inițiativele naționale și inițiativele Uniunii, prin
crearea de parteneriate între responsabilii politici și organismele de
finanțare relevante [de exemplu, ESFRI, Grupul de reflecție asupra
e-infrastructurii (e-IRG), organizațiile EIROforum, autoritățile
publice naționale], de a dezvolta elementele de complementaritate și
cooperarea între infrastructurile de cercetare și activitățile
de punere în aplicare a altor politici ale Uniunii (precum politicile
regională, de coeziune, industrială, privind sănătatea,
privind ocuparea forței de muncă sau de dezvoltare) și de a
asigura coordonarea între diferite surse de finanțare ale Uniunii. De asemenea,
acțiunile Uniunii vor sprijini analiza, monitorizarea și evaluarea
infrastructurilor de cercetare la nivelul Uniunii, precum și studiile
relevante pentru politici și sarcinile de comunicare.
4.3.2.     Facilitarea cooperării
internaționale strategice
Scopul este de a facilita crearea unor
infrastructuri de cercetare la nivel mondial, și anume a unor
infrastructuri de cercetare care necesită finanțare și acorduri
la scară mondială. Obiectivul este, de asemenea, de a facilita
cooperarea infrastructurilor europene de cercetare cu infrastructuri
echivalente din afara Europei, asigurând interoperabilitatea și accesul la
nivel mondial, și de a urmări stabilirea unor acorduri
internaționale privind utilizarea reciprocă, deschiderea sau
cofinanțarea infrastructurilor. În această privință se va
ține cont în mod corespunzător de recomandările din Grupului
Carnegie de înalți funcționari privind infrastructurile de cercetare
de nivel mondial. Se va acorda atenție și necesității de a
asigura o participare corespunzătoare a Uniunii în coordonare cu organisme
internaționale precum ONU sau OCDE.
4.4.        Aspecte specifice privind
punerea în aplicare
În cursul punerii în aplicare vor fi
consultate grupuri de experți independenți, precum și
părți interesate și organisme consultative precum ESFRI și
e-IRG.
Punerea în aplicare va urmări o abordare
orientată pe trei axe: ascendentă, atunci când conținutul exact
și parteneriatul proiectelor nu sunt cunoscute; precis orientată,
atunci când infrastructurile specifice de cercetare și/sau
comunitățile vizate sunt bine definite; privind beneficiari
desemnați, de exemplu atunci când se oferă o contribuție
operațională (unui consorțiu de) unui (unor) operator(i) de
infrastructură.
Obiectivele din cadrul ultimelor două
activități vor fi urmărite prin intermediul propriilor lor
acțiuni specifice și, ori de câte ori este necesar, prin acțiuni
în cadrul primei activități.
Componenta II
Poziția de lider în sectorul
industrial
1.           Poziția de lider în ceea ce
privește tehnologiile generice și industriale
Aspecte generale
Deținerea și utilizarea cu succes a
tehnologiilor de bază de către industria europeană
reprezintă un factor indispensabil pentru consolidarea
productivității și a capacității de inovare ale
Europei și pentru a garanta că Europa dispune de o economie
avansată, durabilă și competitivă, că deține o
poziție de lider în sectoarele aplicării tehnologiilor înalte și
că are capacitatea de a dezvolta soluții eficiente pentru provocările
societale. Activitățile de inovare vor fi combinate cu C&D, ca
parte integrantă a finanțării.
O abordare
integrată a tehnologiilor generice esențiale
O
componentă majoră a „poziției de lider în ceea ce privește tehnologiile
generice și industriale” o reprezintă tehnologiile generice
esențiale (TGE), incluzând micro- și nanoelectronica, fotonica,
nanotehnologiile, biotehnologiile, materialele avansate și sistemele de
producție avansate[20].
Multe produse inovatoare încorporează mai multe dintre aceste tehnologii
simultan, sub forma unei componente sau a unor componente integrate. Deși
fiecare tehnologie oferă inovații tehnologice, beneficiul acumulat
care rezultă din combinarea mai multor tehnologii generice poate, de
asemenea, aduce cu sine salturi tehnologice. Utilizarea unor tehnologii generice
esențiale transversale va spori competitivitatea și impactul
produselor. Prin urmare, se vor exploata numeroasele interacțiuni dintre
aceste tehnologii. Se va oferi un sprijin specific proiectelor-pilot și
proiectelor demonstrative pe scară mai mare.
Se vor include
activitățile transversale care reunesc și integrează
diferite tehnologii, realizând astfel validarea tehnologică într-un mediu
industrial, pentru a obține un sistem complet și calificat, gata
pentru comercializare. O condiție prealabilă va fi puternica
implicare a sectorului privat în astfel de activități, prin urmare
punerea în aplicare va avea loc mai ales prin intermediul unor parteneriate
public‑privat. În acest context, se va elabora, prin intermediul unei
structuri specifice de guvernanță, un program de lucru comun pentru
activitățile TGE. Ținând cont de necesitățile
pieței și de cerințele legate de provocările societale, se
va urmări furnizarea unor elemente de bază în materie de TGE pentru
diferite domenii de aplicare, inclusiv provocările societale.
Aspecte specifice privind punerea în
aplicare
Activitățile de inovare vor include
integrarea tehnologiilor individuale, demonstrații ale
capacității de a realiza și pune la dispoziție produse
și servicii inovatoare, utilizatori și clienți pilot care să
testeze fezabilitatea și valoarea adăugată, precum și
demonstrații pe scară largă pentru a facilita preluarea pe
piață a rezultatelor cercetării.
Vor fi integrate diferite tehnologii, ceea ce
va duce la validarea tehnologiei într-un mediu industrial, pentru a obține
un sistem complet și calificat, gata pentru comercializare. O
condiție prealabilă va fi puternica implicare a sectorului privat în
astfel de activități, mai ales prin intermediul unor parteneriate
public‑privat.
Adoptarea de măsuri centrate asupra cererii
va completa impulsionarea tehnologiei de către inițiativele din
domeniul cercetării și inovării. Acestea includ optimizarea
utilizării achizițiilor publice în domeniul inovării, elaborarea
unor standarde tehnice adecvate, încurajarea cererii din sectorul privat
și implicarea utilizatorilor pentru a crea piețe mai favorabile
inovării.
În special în ceea ce privește
nanotehnologia și biotehnologia, implicarea părților interesate
și a publicului general va avea obiectivul de a informa în
legătură cu beneficiile și riscurile. Evaluarea siguranței
și gestionarea riscurilor globale în utilizarea acestor tehnologii vor fi
abordate în mod sistematic.
Aceste activități vor completa
sprijinul acordat cercetării și inovării în domeniul
tehnologiilor generice, care ar putea fi acordat de autoritățile
naționale sau regionale din fondurile pentru politica de coeziune, în
cadrul unor strategii de specializare inteligentă.
Se vor lansa inițiative de cooperare
strategică internațională în domenii de interes comun și cu
beneficii comune cu principalele țări partenere. Printre domeniile
care prezintă un interes deosebit pentru tehnologiile generice și
industriale se numără (lista nu este exhaustivă):
–
elaborarea unor standarde mondiale;
–
înlăturarea blocajelor în ceea ce privește
exploatarea industrială și condițiile comerciale;
–
siguranța produselor bazate pe nanotehnologie
și biotehnologie;
–
crearea de materiale și metode pentru a reduce
consumul de energie și de resurse;
–
inițiative internaționale,
direcționate de știință, în cadrul sectorului
producției; și
–
interoperabilitatea sistemelor.
1.1.        Tehnologiile informației
și comunicațiilor (TIC)
O serie de linii de activitate vor viza
problemele legate de poziția de lider industrial și tehnologic în
domeniul TIC și vor acoperi strategiile generale în materie de cercetare
și inovare în acest domeniu, în special:
1.1.1.     O nouă generație de
componente și sisteme: ingineria unor componente și sisteme integrate
inteligente avansate
Obiectivul este de a menține și
consolida poziția de lider a Europei în sectorul tehnologiilor legate de
componentele și sistemele integrate inteligente. Sunt incluse și
micro-nano-bio sistemele, electronica organică, integrarea pe scară
largă, tehnologiile aflate la baza internetului obiectelor (Internet of
Things – IoT)[21],
inclusiv platforme care să sprijine furnizarea de servicii avansate,
sistemele integrate inteligente, sistemele de sisteme și ingineria
sistemelor complexe.
1.1.2.     Următoarea generație
de sisteme și tehnologii de calcul electronic: sistemele și
tehnologiile de calcul electronic avansate
Obiectivul este de a susține crearea de
active europene în arhitectura procesoarelor și sistemelor, tehnologiile
de interconectare și localizare a datelor, cloud computing, calcul paralel
și software de simulare pentru toate segmentele de piață ale
calculului.
1.1.3.     Internetul viitorului:
infrastructuri, tehnologii și servicii
Obiectivul este de a consolida
competitivitatea industriei europene în ceea ce privește elaborarea,
deținerea și conturarea internetului de nouă generație,
care va înlocui treptat web‑ul actual, rețelele fixe și mobile
și infrastructurile de servicii și va permite interconectarea a
trilioane de dispozitive (IoT) prin intermediul unor operatori și domenii
multiple, schimbând astfel modul de a comunica, consulta și utiliza
cunoștințele. Aceasta include C&D în materie de rețele,
software și servicii, securitate cibernetică, confidențialitate
și încredere, comunicații fără fir[22] și toate rețelele
optice, tehnologii multimedia interactive prin imersiune și
întreprinderile conectate ale viitorului.
1.1.4.     Tehnologii ale
conținutului și gestionarea informațiilor: TIC pentru
conținut digital și creativitate
Obiectivul este acela de a oferi
profesioniștilor și cetățenilor noi instrumente pentru a crea,
exploata și păstra toate formele de conținut digital în orice
limbă și de a modeliza, analiza și vizualiza cantități
mari de date, inclusiv date corelate. Aceasta include noile tehnologii privind
limbile, învățarea, interacțiunea, conservarea digitală,
accesul la conținut și analiza acestuia; sistemele inteligente de
gestionare a informațiilor bazate pe explorarea de date avansată,
învățarea automatizată, analiza statistică și
informatica vizuală.
1.1.5.     Interfețe avansate
și roboți: robotică și spații inteligente
Obiectivul este de a consolida poziția de
lider în sectorul industrial și științific a Europei în ceea ce
privește robotica industrială și de asistență,
sistemele cognitive, interfețele avansate și spațiile
inteligente și mașinile sensibile, valorificând creșterea
performanței sistemelor de calcul și rețelelor, precum și
progresele privind capacitatea de a crea sisteme care pot să învețe,
să se adapteze și să reacționeze.
1.1.6.     Micro și
nanoelectronică și fotonică
Obiectivul este de a profita de excelența
Europei în ceea ce privește această tehnologie generică
esențială și de a sprijini competitivitatea și poziția
de lider de piață în acest sector. Activitățile vor include
cercetarea și inovarea în materie de concepție, procesele avansate,
liniile pilot de fabricație, tehnologiile de producție și
acțiunile demonstrative relevante pentru validarea evoluțiilor
tehnologice și a modelelor de afaceri inovatoare.
Se preconizează că aceste șase
linii majore de activitate vor acoperi întreaga gamă de nevoi. Acestea ar
include poziția de lider în sectorul industrial în ceea ce privește
soluțiile generice bazate pe TIC, produsele și serviciile necesare
pentru a aborda provocările societale majore precum și strategiile de
cercetare și inovare în domeniul TIC axate pe aplicații care vor fi
sprijinite împreună cu provocările societale relevante.
În cadrul celor șase mari linii de
activitate sunt incluse, de asemenea, infrastructuri TIC de cercetare
specifice, cum ar fi laboratoarele vii pentru experimentarea pe scară
largă și infrastructuri pentru tehnologiile generice esențiale
și integrarea lor în produse avansate și sisteme inteligente
inovatoare, inclusiv echipamente, instrumente, servicii de sprijin, camere
curate și accesul la turnătorii pentru crearea de prototipuri.
1.2.        Nanotehnologiile
1.2.1.     Dezvoltarea de noi
generații de nanomateriale, nanodispozitive și nanosisteme
Crearea și integrarea
cunoștințelor la punctele de convergență dintre diferite
discipline științifice, în scopul de a obține produse complet
noi care să aducă soluții durabile într-un număr mare de
sectoare.
1.2.2.     Asigurarea unei
dezvoltări și aplicări a nanotehnologiilor, în condiții de
siguranță
Promovarea cunoștințelor
științifice privind impactul potențial al nanotehnologiilor asupra
sănătății sau asupra mediului, pentru o
guvernanță proactivă și fundamentată
științific în acest domeniu și furnizarea unor instrumente
și platforme validate științific pentru evaluarea și
gestionarea pericolelor, a expunerii și riscurilor, de-a lungul întregului
ciclu de viață al nanomaterialelor și nanosistemelor.
1.2.3.     Dezvoltarea dimensiunii
societale a nanotehnologiei
Abordarea necesităților de
infrastructură umană și fizică pentru utilizarea
nanotehnologiilor și axarea pe guvernanța în domeniul
nanotehnologiilor în beneficiul societății.
1.2.4.     Sinteza și producția
eficientă a nanomaterialelor, componentelor și sistemelor
Axarea pe noi operațiuni unitare
flexibile, scalabile și repetabile, pe integrarea inteligentă a
proceselor noi și a celor existente, precum și aplicarea lor pe
scară largă pentru a se ajunge la o producție de masă
și unități de producție polivalente care să asigure
transferul eficient de cunoștințe în inovarea industrială.
1.2.5.     Dezvoltarea unor tehnici de
consolidare a capacității, a unor metode și echipamente de
măsurare
Axarea pe tehnologiile de susținere,
stimularea elaborării și introducerii pe piață a
nanomaterialelor și nanosistemelor complexe, inclusiv pe caracterizarea
și manipularea materiei la scară nanometrică, modelizare,
designul computațional și ingineria avansată la nivel atomic.
1.3.        Materiale avansate
1.3.1      Tehnologii ale materialelor
transversale și generice
Cercetarea privind materialele
funcționale, materialele multifuncționale precum materialele cu proprietăți
de autoreparare sau biocompatibile și materialele structurale, pentru
inovarea din toate sectoarele industriale, în special pentru piețele cu
valoare ridicată.
1.3.2.     Dezvoltarea și
transformarea materialelor
Cercetare și dezvoltare în scopul de a
asigura o valorizare eficientă și durabilă pentru a permite
fabricarea la scară industrială a produselor viitoare, de exemplu în
metalurgie sau industria chimică.
1.3.3.     Gestionarea componentelor
materialelor
Cercetare și dezvoltare privind tehnici
și sisteme noi și inovatoare în ceea ce privește unirea,
lipirea, separarea, asamblarea, autoasamblarea și dezasamblarea,
descompunerea și deconstrucția.
1.3.4.     Materiale pentru o industrie
durabilă
Elaborarea de noi produse și
aplicații și instaurarea unor obiceiuri de consum care contribuie la
reducerea cererii de energie, precum și facilitarea unei producții cu
emisii scăzute de dioxid de carbon, precum și intensificarea
proceselor, reciclarea, depoluarea și materialele cu o valoare
adăugată mare obținute din deșeuri și prin
refabricare.
1.3.5.     Materiale pentru industriile
creative
Aplicarea design-ului și dezvoltării
de tehnologii convergente pentru a crea noi oportunități de afaceri,
inclusiv conservarea materialelor cu valoare istorică sau culturală
ale Europei.
1.3.6.     Metrologie, caracterizare,
standardizare și controlul calității
Promovarea unor tehnologii precum
caracterizarea, evaluarea nedistructivă și modelizarea
predictivă a performanțelor în vederea obținerii de progrese în
domeniul științei și ingineriei materialelor.
1.3.7.     Optimizarea utilizării
materialelor
Cercetare și dezvoltare în vederea
explorării unor alternative la utilizarea anumitor materiale și a
unor abordări inovatoare ale modelelor de afaceri.
1.4.        Biotehnologiile
1.4.1.     Promovarea biotehnologiilor de
vârf în calitate de catalizatori ai inovării viitoare
Obiectivul este de a crea condițiile
pentru ca industria europeană să-și păstreze poziția
de lider în domeniul inovării, pe termen mediu și lung. Sunt incluse
elaborarea de noi instrumente precum biologia sintetică, bioinformatica,
biologia sistemelor și exploatarea convergenței cu alte tehnologii
generice precum nanotehnologia (de exemplu bionanotehnologia) și TIC (de
exemplu bioelectronica). Aceste domenii, precum și alte domenii de vârf,
necesită măsuri adecvate în ceea ce privește cercetarea și
dezvoltarea, pentru a facilita transferul lor eficace și utilizarea în
cadrul altor aplicații (sisteme de administrare a medicamentelor,
biosenzori, biocipuri etc.).
1.4.2.     Procese industriale bazate pe
biotehnologii
Obiectivul este dublu: pe de o parte, de a
permite industriei europene (de exemplu industria chimică,
sănătate, minerit, energie, celuloză și hârtie, materiale
textile, amidon, prelucrarea alimentelor) să elaboreze noi produse și
procese corespunzătoare necesităților industriale și
societale, precum și alternative competitive și
îmbunătățite bazate pe biotehnologie care să le
înlocuiască pe cele utilizate în general; pe de altă parte,
valorificarea întregului potențial al biotehnologiei pentru detectarea,
monitorizarea, prevenirea și eliminarea poluării. Sunt incluse
C&I privind căile enzimatice și metabolice, concepția
bioproceselor, fermentarea avansată, prelucrarea în amonte și în aval,
aprofundarea dinamicii comunităților microbiene. Se va aborda, de
asemenea, realizarea de prototipuri pentru evaluarea fezabilității
tehnico‑economice a produselor și proceselor elaborate.
1.4.3.     Tehnologii-platformă
inovatoare și competitive
Obiectivul este dezvoltarea de
tehnologii-platformă (de exemplu, genomică, metagenomică,
proteomică, instrumente moleculare) care să contribuie la crearea
unei poziții de lider și a unui avantaj competitiv al unui număr
mare de sectoare economice. Sunt incluse aspecte precum promovarea creării
de bioresurse cu proprietăți optimizate și cu aplicații
care să depășească alternativele convenționale,
modalitățile de explorare, înțelegere și exploatare
durabilă a biodiversității terestre și marine pentru noi
aplicații, precum și susținerea elaborării unor soluții
bazate pe biotehnologie în domeniul asistenței medicale (diagnosticare,
preparate biologice, dispozitive biomedicale etc.).
1.5.        Fabricare și prelucrare
avansată
1.5.1.     Tehnologii pentru fabricile
viitorului
Promovarea creșterii industriale durabile
prin facilitarea unei schimbări strategice în Europa de la producția
orientată în funcție de costuri la o abordare ce urmărește
să creeze o valoare adăugată mare. Pentru aceasta, este necesar
să se răspundă provocării de a produce mai mult consumând
mai puține materiale, utilizând mai puțină energie și
creând mai puține deșeuri și poluare. Se va pune accentul pe
realizarea și integrarea sistemelor de producție adaptabile ale
viitorului, acordând o atenție specială necesităților
IMM-urilor europene, pentru a obține sisteme și procese de
producție avansate și durabile.
1.5.2.     Tehnologii care
facilitează construcția de clădiri eficiente din punct de vedere
energetic
Reducerea consumului de energie și a
emisiilor de CO2 prin elaborarea și punerea în aplicare a unor
tehnologii de construcție durabile, punerea în aplicare și repetarea
unor măsuri de mărire a preluării sistemelor și
materialelor eficiente din punct de vedere energetic în clădiri noi,
renovate și modernizate. Considerațiile legate de ciclul de viață
și importanța tot mai mare a conceptelor
concepție-construcție-utilizare vor fi esențiale pentru a
răspunde provocării privind trecerea către clădiri cu
consum de energie aproape egal cu zero în Europa până în 2020 și
realizarea unor cartiere eficiente din punct de vedere al consumului energetic
prin implicarea comunității extinse de părți interesate.
1.5.3.     Tehnologii durabile cu emisii
reduse de dioxid de carbon în industriile de prelucrare mari consumatoare de
energie
Creșterea competitivității
industriilor de prelucrare, precum cea chimică, a celulozei și
hârtiei, a sticlei, a metalelor neferoase și a oțelului,
îmbunătățind în mod radical eficiența utilizării
resurselor și eficiența energetică și reducând impactul
asupra mediului al industriilor respective. Se va pune accent pe elaborarea
și validarea tehnologiilor generice pentru substanțele, materialele
și soluțiile tehnologice inovatoare pentru a obține produse cu
consum scăzut de dioxid de carbon și procese și servicii cu o
intensitate energetică redusă, de-a lungul întregului lanț
valoric, precum și pe adoptarea de tehnologii și tehnici de
producție cu emisii ultra‑scăzute de dioxid de carbon, pentru a
obține reduceri specifice ale intensității emisiilor de gaze cu
efect de seră.
1.5.4.     Modele de afaceri noi și
durabile
Cooperarea intersectorială pentru
elaborarea de concepte și metodologii de producție bazate pe
cunoaștere și specializate poate stimula creativitatea și
inovarea, cu un accent special asupra modelelor de afaceri pe baza unor
abordări personalizate, care să se poată adapta la
cerințele unor lanțuri valorice și rețele globalizate, unor
piețe în schimbare și ale unor industrii emergente și în
schimbare.
1.6.        Spațiu
1.6.1.     Facilitarea
competitivității europene, autonomiei și inovării în
activitățile spațiale
Obiectivul este de a menține un rol de
lider la nivel mondial în domeniul spațiului, prin menținerea și
dezvoltarea unei industrii spațiale și a unei comunități de
cercetare competitive, precum și prin stimularea inovării fondate pe
cunoștințele spațiale.
1.6.1.1.  Menținerea unei industrii
spațiale și a unei comunități de cercetare competitive
Europa joacă un rol esențial în
cercetarea spațială și în dezvoltarea tehnologiilor
spațiale și a elaborat propriile infrastructuri spațiale (de
exemplu, Galileo). Industria europeană s-a impus ca exportator de
sateliți de calitate foarte ridicată. Cu toate acestea, există
provocări majore legate de menținerea acestei poziții, și
anume fragmentarea piețelor și institutelor de cercetare europene,
concurența din partea principalelor puteri în domeniul spațial, care
beneficiază de piețe interne mari, precum și insuficiența
investițiilor sistematice în cercetarea și dezvoltarea
tehnologică spațială și în consolidarea competențelor
din Europa în acest domeniu. Dezvoltarea unei baze de cercetare prin asigurarea
continuității programelor de cercetare spațială, de exemplu
printr-o serie de proiecte de demonstrație la scară mai mică
și mai frecvente. Acest lucru va permite Europei să-și dezvolte
baza industrială și comunitatea de C&D în domeniul
spațiului, contribuind astfel la autonomia față de importul de
tehnologii critice.
1.6.1.2.  Stimularea inovării între
sectorul spațial și sectoarele non-spațiale
Pentru o serie de provocări privind
tehnologiile spațiale există paralele cu provocări privind
tehnologiile terestre, de exemplu în ceea ce privește energia,
telecomunicațiile, explorarea resurselor naturale, robotica, securitatea
și sănătatea. Aceste puncte comune oferă
oportunități pentru inițiativele de elaborare în comun în
stadiile inițiale, în special de către IMM-uri, pentru
comunitățile din sectorul spațiului și sectoarele
non-spațiale, ceea ce ar putea genera inovări deschizătoare de
noi perspective mai rapid decât în cazul unor efecte pozitive „colaterale”
apărute în stadii mai avansate. Exploatarea infrastructurii spațiale
europene existente ar trebui să fie stimulată prin promovarea
elaborării de produse și servicii inovatoare bazate pe
teledetecție și geolocalizare. Europa ar trebui să consolideze
dezvoltarea incipientă a unui sector antreprenorial al spațiului prin
măsuri precis orientate.
1.6.2.     Facilitarea progreselor în
domeniul tehnologiilor spațiale
Obiectivul este de a garanta accesul la
spațiu și capacitatea de a exploata sisteme spațiale în
beneficiul societății europene, în următoarele decenii.
Accesul la spațiu și menținerea
și exploatarea sistemelor spațiale europene sau internaționale
în orbita terestră și dincolo de aceasta sunt vitale pentru viitorul
societății europene. Capacitățile necesare necesită
investiții constante într-o multitudine de tehnologii spațiale (de
exemplu lansatoare, sateliți, robotică, instrumente și senzori)
și în concepte operaționale de la idee la demonstrația în spațiu.
Europa este în prezent una dintre cele trei principale puteri în domeniul
spațiului, însă, față de nivelul investițiilor în
C&D spațială ale Statelor Unite ale Americii (ex. circa 20% din
bugetul total al NASA), nivelul european al investițiilor în tehnologiile
spațiale ale viitorului este insuficient (mai puțin de 10% din
cheltuielile totale din domeniul spațial) și trebuie amplificate de-a
lungul întregului lanț:
(a)
cercetarea tehnologică fundamentală, care
frecvent depinde foarte mult de tehnologiile generice esențiale, cu
potențialul de a genera tehnologii deschizătoare de drumuri cu
aplicații terestre;
(b)
îmbunătățirea tehnologiilor
existente, de exemplu prin miniaturizare, îmbunătățirea
eficienței energetice și a eficacității senzorilor;
(c)
demonstrarea și validarea unor noi tehnologii
și concepte în spațiu și în medii terestre analoge;
(d)
contextul misiunilor, de exemplu analiza mediului
spațial, stații terestre, protejarea sistemelor spațiale de
coliziunea cu fragmente și de efectele exploziilor solare
(cunoașterea situației spațiale - Space Situational Awareness,
SSA), stimulând infrastructurile inovatoare de arhivare a datelor și a
eșantioanelor;
(e)
tehnologii avansate de navigație și
teledetecție, care să acopere cercetarea esențială pentru
generațiile viitoare de sisteme spațiale ale Uniunii (de exemplu,
Galileo).
1.6.3.     Facilitarea exploatării
datelor spațiale
Obiectivul este de a asigura utilizarea mai
amplă a datelor spațiale obținute de misiunile europene actuale
și viitoare în domeniul științific, public și comercial.
Sistemele spațiale produc informații
care frecvent nu pot fi obținute în niciun alt mod. Deși misiunile
europene sunt de rang mondial, cifrele privind publicațiile arată
că utilizarea datelor obținute de misiunile europene este mai
puțin probabilă decât cea a datelor obținute de misiunile SUA.
S-ar putea obține o intensificare considerabilă a utilizării
datelor printr-un efort concertat de coordonare și organizare a
prelucrării, validării și standardizării datelor
spațiale obținute de misiunile europene. Inovațiile privind
obținerea și prelucrarea datelor, fuziunea datelor și
diseminarea datelor, utilizând, de asemenea, forme de colaborare bazate pe TIC,
pot mări rentabilitatea investițiilor în infrastructura
spațială. Calibrarea și validarea datelor spațiale (pentru
instrumente individuale, între instrumente și misiuni, precum și în
raport cu obiectele in situ) sunt esențiale pentru utilizarea
eficientă a datelor spațiale în toate domeniile, dar realizarea lor a
fost îngreunată de lipsa unor organisme sau institute împuternicite la nivel
european să asigure standardizarea datelor și a cadrelor de
referință de origine spațială. Accesul la date și
exploatarea misiunilor spațiale necesită o coordonare la nivel
mondial. Pentru datele de observare a Pământului, abordările
armonizate și cele mai bune practici rezultă în parte din coordonarea
cu organizația internațională Grupul privind observarea
pământului, care are obiectivul de a susține un sistem global al
sistemelor de observare a Pământului, la care Uniunea participă.
1.6.4.     Facilitarea cercetării
europene în sprijinul parteneriatelor internaționale în domeniul
spațial
Obiectivul este de a sprijini contribuția
cercetării și inovării europene la parteneriatele spațiale
internaționale pe termen lung.
Deși informațiile spațiale aduc
beneficii locale importante, inițiativele spațiale au un caracter
esențialmente mondial. Acest lucru este deosebit de evident în ceea ce
privește amenințările de natură cosmică la adresa
sistemelor terestre și spațiale. Pierderea de sateliți din cauza
fenomenelor meteorologice spațiale și a deșeurilor spațiale
este estimată la aproximativ 100 de milioane EUR pe an. Activitățile
precum Stația Spațială Internațională (ISS),
construită și exploatată de Europa, Statele Unite, Canada,
Japonia și Rusia, și activitățile privind robotica
spațială și explorarea spațială au în egală
măsură un caracter mondial. Realizarea unei tehnologii spațiale
de vârf are loc din ce în ce mai mult în astfel de cadre internaționale,
motiv pentru care accesul la aceste proiecte internaționale este un factor
important al succesului pentru cercetătorii și industria
europeană. Contribuția Uniunii la astfel de inițiative
spațiale la nivel mondial trebuie să fie definită cadrul unor
foi de parcurs strategice pe termen lung (10 ani și mai mult), aliniate în
funcție de prioritățile politicii spațiale a Uniunii,
și în coordonare cu partenerii europeni precum Agenția
Spațială Europeană, cu parteneri internaționali precum
COSPAR sau UNOOSA și cu agențiile spațiale ale națiunilor
deținătoare de tehnologii spațiale, precum NASA și
ROSCOSMOS.
1.6.5.     Aspecte specifice privind
punerea în aplicare
Prioritățile privind punerea în
aplicare a cercetării și inovării spațiale în cadrul
Orizont 2020 sunt conforme cu prioritățile politicii spațiale a
Uniunii definite de Consiliul Spațiu și în Comunicarea
intitulată „Către o strategie spațială a Uniunii Europene
în serviciul cetățeanului”[23].
Punerea în aplicare se va realiza în colaborare cu părțile interesate
din sectorul spațial european, IMM-urile, mediul academic și
institutele tehnologice, reprezentate de grupul consultativ privind
spațiul, și parteneri importanți precum Agenția
Spațială Europeană și agențiile spațiale
naționale. În ceea ce privește participarea la inițiativele
internaționale, agenda de cercetare și inovare va fi elaborată
în colaborare cu partenerii internaționali (de ex. NASA, ROSCOSMOS, JAXA).

2.           Accesul la finanțarea de risc
Orizont 2020 va institui două mecanisme
(„mecanismul de capitaluri proprii” și „mecanismul de împrumut”), compuse
din diferite ferestre. Mecanismul de capitaluri proprii și fereastra
pentru IMM-uri a mecanismului de împrumut vor fi puse în aplicare ca parte a
celor două instrumente financiare ale UE care oferă capitaluri
proprii și împrumuturi pentru a sprijini C&I și creșterea
IMM-urilor.
Mecanismul de capitaluri proprii și
mecanismul de împrumut pot, după caz, permite punerea în comun a
resurselor financiare ale statelor membre care doresc să contribuie cu o
parte a fondurilor structurale care le sunt alocate, în conformitate cu
articolul 31 alineatul (1) litera (a) din regulamentul Consiliului privind
fondurile structurale.
În loc de a furniza împrumuturi,
garanții, participații etc. direct către beneficiarii finali,
Comisia va delega instituțiilor financiare competența de a oferi
sprijin, în special prin sisteme de partajare a riscului, sisteme de garantare
și participare la capital sau cvasi-capital.
2.1.        Mecanismul de împrumut
Mecanismul de împrumut va oferi împrumuturi
unor beneficiari individuali pentru investiții în C&I; garanții
pentru intermediarii financiari care acordă împrumuturi beneficiarilor;
combinații de împrumuturi și garanții; și garanții
și/sau contragaranții pentru sistemele naționale sau regionale de
finanțare a datoriilor. Mecanismul de împrumut va desfășura
activități care să permită acordarea unor termene de
plată mai lungi și va sprijini instrumentul specific pentru IMM‑uri
(a se vedea Componenta II, secțiunea 3. „Inovarea în IMM-uri” din prezenta
anexă). Sprijinul din partea mecanismului de împrumut poate fi combinat,
cu posibilitatea de a adăuga granturi (inclusiv sume forfetare), cu
sprijinul din partea instrumentului financiar de capitaluri proprii, în cadrul
unuia sau mai multor sisteme integrate. Este de asemenea posibilă
acordarea de credite preferențiale și de împrumuturi convertibile.
Pe lângă acordarea de împrumuturi și
garanții în funcție de piață și pe baza principiului
„primul venit, primul servit”, mecanismul de împrumut se va axa, în cadrul unei
serii de compartimente, pe anumite politici și sectoare. Contribuții
bugetare rezervate pentru acest scop pot proveni de la:
(a)
alte componente ale Orizont 2020, în special
componenta III „Provocări societale”;
(b)
alte cadre, programe și linii bugetare ale
bugetului Uniunii;
(c)
anumite regiuni și state membre care doresc
să contribuie cu resursele disponibile din fondurile politicii de
coeziune;
(d)
entități sau inițiative specifice
(cum ar fi Eureka sau inițiativele tehnologice comune).
Astfel de contribuții bugetare pot fi
realizate sau completate în orice moment pe durata Orizont 2020.
Partajarea riscurilor și alți
parametri pot varia în cadrul compartimentelor politice sau sectoriale, cu
condiția ca valorile sau condițiile lor să respecte normele
comune privind instrumentele de împrumut. Mai mult, compartimentele pot avea
strategii de comunicare specifice în cadrul campaniei de promovare generale
privind mecanismul de împrumut. În plus, se pot utiliza intermediari
specializați la nivel național dacă sunt necesare
cunoștințe tehnice specifice pentru a evalua împrumuturile
potențiale din domeniul unui anumit compartiment.
Fereastra pentru IMM-uri din cadrul
mecanismului de împrumut va viza IMM-urile și micile întreprinderi cu
capitalizare medie bazate pe C&I, oferind împrumuturi în valoare de peste 150 000
EUR, completând astfel finanțarea IMM-urilor de către mecanismul de
garantare a împrumuturilor din cadrul Programului pentru competitivitatea
întreprinderilor și IMM-urilor.
Valoarea estimată a efectului de levier
al mecanismului de împrumut – definit ca finanțarea totală (și
anume finanțarea Uniunii plus contribuțiile din partea altor
instituții financiare) împărțită la contribuția
financiară a Uniunii – se situează între, în medie, 1,5 și 6,5,
în funcție de tipul de operațiuni (nivelul de risc, beneficiarii
țintă și mecanismul financiar de împrumut relevant). Efectul
multiplicator – definit ca totalul investițiilor realizate de beneficiarii
contribuțiilor împărțit la contribuția financiară a
Uniunii – se estimează a fi între 5 și 20, depinzând, și în
acest caz, de tipul de operațiuni implicate.
2.2.        Mecanismul de capitaluri
proprii
Mecanismul de capitaluri proprii se va axa pe
fonduri de capital de risc pentru faza de început, furnizând capital de risc
și/sau capital de tip mezanin întreprinderilor individuale. Aceste
întreprinderi pot, în plus, să solicite finanțare prin împrumut de la
intermediarii financiari care aplică mecanismul de împrumut.
Mecanismul va oferi, de asemenea,
posibilitatea de a realiza investiții pentru extindere și în faza de
creștere împreună cu mecanismul de capitaluri proprii pentru
creștere (Equity Facility for Growth – EFG) din cadrul Programului
pentru competitivitatea întreprinderilor și IMM-urilor (sunt incluse
investițiile în fonduri ale fondurilor cu o bază largă de
investitori, investitori instituționali și strategici privați,
precum și instituții financiare publice și semipublice). În
ultimul caz menționat, investițiile din mecanismul de capitaluri
proprii al Orizont 2020 nu va depăși 20% din valoarea totală a
investițiilor UE, cu excepția cazului fondurilor care implică
mai multe etape, în cazul cărora finanțarea din EFG și
mecanismul de capitaluri proprii pentru CDI se va furniza pe bază
proporțională, în funcție de politica de investiții a
fondurilor. Ca și EFG, mecanismul de capitaluri proprii va evita
capitalurile de preluare sau de înlocuire destinate desființării unei
întreprinderi achiziționate. Comisia poate decide să modifice pragul
de 20% în funcție de schimbarea condițiilor pieței.
Parametrii investițiilor vor fi stabiliți
astfel încât obiectivele politice specifice, inclusiv vizarea anumitor grupuri
de beneficiari potențiali, să poată fi îndeplinite
menținând, în același timp, abordarea orientată către
piață și axată pe cerere a acestui instrument.
Mecanismul de capitaluri proprii poate fi
finanțat din contribuții bugetare de la alte componente ale Orizont 2020;
alte cadre, programe și linii bugetare ale bugetului Uniunii; anumite
regiuni și state membre; și entități sau inițiative
specifice.
Valoarea efectului de levier al mecanismului
de capitaluri proprii – definit ca finanțarea totală (și anume
finanțarea Uniunii plus contribuțiile din partea altor
instituții financiare) împărțită la contribuția
financiară a Uniunii – se estimează a fi aproximativ 6, în
funcție de particularitățile pieței, cu un efect
multiplicator estimat – definit ca totalul investițiilor realizate de
beneficiarii sprijinului împărțit la contribuția financiară
a Uniunii – de aproximativ 18.
2.3.        Aspecte specifice privind
punerea în aplicare
Punerea în aplicare a celor două
mecanisme va fi delegată Grupului Băncii Europene de Investiții
(BEI, FEI) și/sau altor instituții financiare cărora li se poate
încredința sarcina de a pune în aplicare instrumente financiare în
conformitate cu regulamentul financiar. Concepția și punerea în
aplicare vor fi aliniate cu dispozițiile generale privind instrumentele
financiare menționate în regulamentul financiar, și cu cerințele
operaționale mai specifice care urmează să fie stabilite în
orientările Comisiei.
Elementele lor pot fi combinate, cu
posibilitatea de a adăuga granturi (inclusiv sume forfetare), în cadrul
unuia sau mai multor sisteme integrate de sprijin al anumitor categorii de
beneficiari sau proiecte ad-hoc, precum IMM-uri sau întreprinderi cu capitalizare
medie cu potențial de creștere, sau demonstrația pe scară
largă a tehnologiilor inovatoare.
Punerea lor în aplicare va fi
susținută de un set de măsuri de însoțire. Aceste
măsuri pot include, printre altele, furnizarea de asistență
tehnică pentru intermediarii financiari implicați în evaluarea
eligibilității cererilor de împrumut sau valoarea activelor de
cunoaștere; mecanisme de stimulare a disponibilității
investițiilor care acoperă activități de incubare,
pregătire și mentorat pentru IMM‑uri și care promovează
interacțiunile acestora cu investitori potențiali; măsuri de
sensibilizare a societăților de capital de risc și a
investitorilor providențiali în legătură cu potențialul de
creștere al IMM-urilor inovatoare care participă la programele de
finanțare ale Uniunii; mecanisme de atragere a unor investitori
privați care să sprijine creșterea IMM-urilor și a
întreprinderilor cu capitalizare medie inovatoare; mecanisme care să
încurajeze fundațiile filantropice și persoanele fizice să
susțină C&I; și mecanisme de promovare a
societăților de capital de risc și de încurajare a birourilor
familiale de administrare a patrimoniului (family offices) și a
investitorilor providențiali.
Se va asigura competitivitatea cu mecanismele
Programului pentru competitivitatea întreprinderilor și IMM-urilor.
3.           Inovarea în IMM-uri
3.1.        O abordare integratoare a
sprijinului pentru IMM-uri
IMM-urile vor fi sprijinite în mod integrat de
Orizont 2020. În acest scop, un instrument specific pentru IMM-uri se va adresa
tuturor tipurilor de IMM-uri inovatoare care demonstrează o ambiție
puternică de a se dezvolta, crește și internaționaliza. Acesta
va fi furnizat pentru toate tipurile de inovare, inclusiv pentru
inovațiile netehnologice și inovațiile la nivelul serviciilor.
Scopul este de a acoperi deficitul de finanțare pentru
activitățile de cercetare și inovare în stadiu timpuriu cu risc
ridicat, de a stimula inovațiile deschizătoare de drumuri și
comercializarea în sectorul privat a rezultatelor cercetării.
Toate provocările societale și
tehnologiile generice și industriale vor aplica instrumentul specific
pentru IMM-uri și îi vor aloca o anumită sumă.
Numai IMM-urile vor putea să solicite
finanțare și sprijin. Acestea pot institui colaborări în
conformitate cu nevoile lor, inclusiv pentru subcontractarea
activităților de cercetare și dezvoltare. Proiectele trebuie
să aibă un interes și beneficii potențiale clare pentru
IMM-uri și să aibă o dimensiune europeană bine definită.
Instrumentul pentru IMM-uri va acoperi toate
domeniile științei, tehnologiei și inovării, utilizând o
abordare ascendentă în cadrul unei anumite provocări societale sau
tehnologii generice, astfel încât să lase suficient spațiu pentru
finanțarea tuturor tipurilor de idei promițătoare, în special a
proiectelor intersectoriale și interdisciplinare.
Instrumentul pentru IMM-uri va oferi un
sprijin simplificat și progresiv. Cele trei faze vor acoperi întregul
ciclu de inovare. Tranziția de la o etapă la alta va fi
fără sincope, cu condiția ca în etapa anterioară proiectul
IMM-urilor să fi demonstrat că merită să fie finanțat.
În același timp, fiecare etapă va fi deschisă tuturor
IMM-urilor:
–
Etapa 1: evaluarea concepției și a
fezabilității:
IMM-urile vor beneficia de finanțare pentru a
analiza fezabilitatea științifică sau tehnică și
potențialul comercial al unei idei noi (validarea conceptului) în vederea
elaborării unui proiect de inovare. Un rezultat pozitiv al unei astfel de
evaluări va face posibilă finanțarea în etapa (etapele)
următoare.
–
Etapa 2: C&D, demonstrație, replicare pe
piață:
Se vor sprijini cercetarea și inovarea, cu un
accent special pe activitățile demonstrative (testare, prototipuri,
studii privind trecerea la o scară superioară, concepția,
experimentarea proceselor, produselor și serviciilor inovatoare,
verificarea performanțelor etc.) și replicarea pe piață.
–
Etapa 3: comercializare:
Această etapă nu va oferi finanțare
directă în afara activităților de sprijin, dar are scopul de a
facilita accesul la capitalul privat și la mediile favorabile inovării.
Se preconizează crearea de legături cu instrumentele financiare (a se
vedea componenta II secțiunea 2 „Accesul la finanțarea de risc” din
prezenta anexă), de exemplu acordând prioritate IMM-urilor care au
încheiat cu succes etapele 1 și/sau 2 în cadrul anumitor resurse
financiare rezervate. IMM-urile vor beneficia, de asemenea, de măsuri de
sprijin cum ar fi colaborarea în rețele, formare, îndrumare și
consiliere. În plus, această parte poate fi corelată cu măsurile
de promovare a achizițiilor publice înainte de comercializare și
achizițiilor publice de soluții inovatoare.
Promovarea, punerea în aplicare și
monitorizarea uniformă a instrumentului pentru IMM-uri în întregul Orizont
2020 va facilita accesul IMM-urilor. Pe baza rețelelor existente de sprijin
al IMM-urilor, se va institui un mecanism de mentorat pentru IMM-urile
beneficiare, pentru a accelera impactul sprijinului acordat.
Un organism specific de părți
interesate și experți în materie de cercetare și inovare în IMM‑uri
va fi instituit pentru promovarea și însoțirea măsurilor
specifice destinate IMM‑urilor ale Orizont 2020.
3.2.        Sprijin specific
3.2.1.     Sprijin pentru IMM-urile care
efectuează cercetare în mod intensiv
O acțiune specifică va promova
inovarea orientată către piață a IMM-urilor care
desfășoară activități de cercetare și dezvoltare.
Aceasta va viza IMM-urile care efectuează cercetare în mod intensiv în
sectoare de înaltă tehnologie, care trebuie să demonstreze, de
asemenea, capacitatea de a exploata comercial rezultatele proiectului.
Acțiunea va acoperi întregul domeniu al
științei și tehnologiei, utilizând o abordare ascendentă
pentru a se adapta la nevoile IMM-urilor care desfășoară
activități de C&D.
Acțiunea va fi pusă în aplicare
printr-o inițiativă în temeiul articolului 185 din TFUE pe baza
programului comun Eurostars și care îl va reorienta în funcție de
elementele identificate în evaluarea sa intermediară.
3.2.2.     Consolidarea
capacității de inovare a IMM-urilor
Vor fi sprijinite activități de
asistență în punerea în aplicare și de completare a
măsurilor specifice în favoarea IMM-urilor din întreg programul Orizont 2020,
în special pentru consolidarea capacității de inovare a IMM-urilor.
Activitățile pot include campanii de sensibilizare, informare și
diseminare, activități de formare și de mobilitate, colaborarea
în rețea și schimbul de bune practici, elaborarea de mecanisme
și servicii de înaltă calitate de susținere a inovării cu o
puternică valoare adăugată a Uniunii pentru IMM-uri (de exemplu
proprietate intelectuală și gestionarea inovării, transferul de
cunoștințe, utilizarea inovatoare a TIC și a
e-competențelor de către IMM-uri), precum și sprijinul acordat
IMM-urilor pentru ca acestea să intre în contact cu parteneri în domeniul
cercetării și inovării din Uniune, permițându-le să
beneficieze de tehnologie și să-și dezvolte capacitatea de
inovare. Organizațiile intermediare care reprezintă grupuri de
IMM-uri inovatoare vor fi invitate să desfășoare activități
de inovare intersectorială și interregională împreună cu
IMM-uri care dețin competențe complementare, pentru a crea noi
lanțuri valorice industriale.
Se va urmări identificarea sinergiilor cu
politica de coeziune a Uniunii în contextul strategiilor naționale și
regionale de inovare pentru o specializare inteligentă.
Se preconizează o legătură
consolidată cu Rețeaua întreprinderilor europene (în cadrul
programului pentru competitivitatea întreprinderilor și IMM-urilor).
Sprijinul ar putea consta în îmbunătățirea serviciilor de
informare și consiliere prin mentorat, activități de coaching
și de căutare a unor parteneri interesați să participe la
proiecte de inovare transfrontaliere, precum și în furnizarea unor
servicii de susținere a inovării. Aceasta va consolida abordarea
fondată pe un „ghișeu unic” a Rețelei întreprinderilor europene
în ceea ce privește sprijinirea IMM-urilor, împreună cu o
puternică prezență regională și locală a
rețelei.
3.2.3.     Sprijinirea inovării
orientate către piață
Se va acorda sprijin inovării orientate
către piață în vederea creșterii capacității de
inovare a întreprinderilor prin îmbunătățirea
condițiilor-cadru pentru inovare, precum și pentru a înlătura
obstacolele specifice în calea creșterii întreprinderilor inovatoare, în
special a IMM‑urilor și a întreprinderilor de dimensiune intermediară
cu potențial de creștere rapidă. Pe lângă o
asistență specializată pentru inovare (de exemplu privind
exploatarea proprietății intelectuale, rețelele de
cumpărători, asistență pentru birourile de transfer de
tehnologie, concepție strategică), vor fi sprijinite
reexaminările politicilor publice în relație cu inovarea.
Componenta III
Provocări societale
1.           Sănătate, schimbări
demografice și bunăstare
Promovarea eficientă a
sănătății, sprijinită de o bază solidă de
date certe, previne boala, ameliorează bunăstarea și
prezintă un bun raport eficiență/cost. Promovarea
sănătății și prevenirea bolilor depinde, de asemenea,
de o înțelegere a factorilor determinanți ai sănătății,
de instrumente eficiente de prevenire, precum vaccinurile, de o supraveghere
și pregătire eficiente în domeniul sănătății
și bolilor, precum și de programe eficiente de depistare a bolilor.
Reușita eforturilor care vizează
prevenirea, gestionarea, tratarea și vindecarea bolilor,
invalidității și funcționalității reduse sunt susținute
de o mai bună înțelegere a cauzelor lor fundamentale, a proceselor
și a efectelor lor, precum și a factorilor care determină o
stare bună de sănătate și bunăstare. Schimbul eficient
de date și legătura acestor date cu studii pe cohorte reale pe scară
largă sunt, de asemenea, esențiale, așa cum este și punerea
în aplicare clinică a rezultatelor cercetării, în special prin
efectuarea de teste clinice.
Ponderea crescândă a sarcinii bolilor
și invalidității în contextul îmbătrânirii populației
impune cerințe suplimentare asupra sectoarelor
sănătății și îngrijirii medicale. Pentru a
menține o asistență medicală eficientă la orice
vârstă, sunt necesare eforturi suplimentare pentru a îmbunătăți
procesul decizional în ceea ce privește activitățile preventive
și terapeutice, pentru a identifica și sprijini difuzarea de bune
practici în sectorul sănătății și pentru a sprijini
integrarea îngrijirii medicale și adoptarea de inovații tehnologice,
organizaționale și sociale care permit, în special persoanelor în vârstă,
să rămână active și independente. Acest lucru va contribui
la sporirea și prelungirea duratei bunăstării lor fizice,
sociale și mentale.
Toate aceste activități vor fi
desfășurate astfel încât să ofere un sprijin pe parcursul
întregului ciclu de cercetare și inovare, consolidând competitivitatea
industriilor din Europa și dezvoltarea de noi oportunități de
piață.
Activitățile specifice sunt descrise
în continuare.
1.1.        Înțelegerea factorilor
determinanți ai sănătății,
îmbunătățirea procesului de promovare a
sănătății și de prevenire a bolilor
O mai bună înțelegere a factorilor
determinanți ai sănătății este necesară, în
scopul de a furniza date concrete pentru promovarea
sănătății și prevenirea eficientă a bolilor,
și va permite, de asemenea, elaborarea unor indicatori globali a
sănătății și bunăstării din Uniune. Vor fi
studiați factorii de mediu, comportamentali (inclusiv stilul de
viață), precum și factori genetici, în sensul cel mai larg. Abordările
vor include studiul de cohortă pe termen lung și legătura
acestuia cu datele obținute din cercetarea tehnologiilor cu denumiri care
au sufixul „- omica” și alte metode.
În special, o mai bună înțelegere a
mediului ca determinant al sănătății va necesita anumite
abordări integrate în domeniul biologiei moleculare, epidemiologie și
toxicologie pentru a investiga relațiile sănătate-mediu,
inclusiv studiile privind modurile de acțiune combinată a expunerilor
la substanțe chimice, poluare și factori de stres legați de
mediu și climă, testare toxicologică integrată, precum
și alternative la testele pe animale. Abordări inovatoare sunt
necesare pentru evaluarea expunerii cu ajutorul markerilor biologici de
nouă generație bazați pe tehnologiile „-omica” și
epigenetică, biomonitorizare umană, evaluările de expunere
personală și modelizare pentru a înțelege expunerile combinate,
cumulate și emergente, prin integrarea factorilor socio-economici și
comportamentali. Va fi sprijinită îmbunătățirea
legăturilor cu datele privind mediul care utilizează sisteme avansate
de informații.
În acest fel, politicile și programele
existente și planificate pot fi evaluate și poate fi oferit sprijin
pentru politici. De asemenea, pot fi elaborate intervenții comportamentale
îmbunătățite și programe de prevenire și
educație, inclusiv cele care țin de educația în materie de
sănătate în domeniul nutriției, vaccinării și alte
intervenții de asistență medicală primară.
1.2.        Elaborarea de programe
eficiente de depistare a bolilor și o mai bună evaluare a
predispoziției la boală
Dezvoltarea programelor de depistare a bolii
depinde de identificarea timpurie a biomarkerilor de risc și de
declanșare a bolii, iar utilizarea acestora depinde de testarea și
validarea metodelor și programelor de depistare. Identificarea persoanelor
și populațiilor cu un grad mare de risc de boală va permite
elaborarea unor strategii personalizate, stratificate și colective pentru
prevenirea eficientă și rentabilă a bolilor.
1.3.        O mai bună supraveghere
și pregătire
Populațiile umane sunt amenințate
din infecțiile noi și emergente (inclusiv cele care decurg din
schimbările climatice), de la rezistența la medicamente până la
agenții patogeni existenți, precum și de alte consecințe
directe și indirecte ale schimbărilor climatice. Ameliorarea
metodelor de supraveghere, rețelele de avertizare rapidă, organizarea
serviciilor de sănătate și campanii de sensibilizare sunt
necesare pentru modelizarea epidemiilor, pentru o reacție eficientă
în caz de pandemie, pentru reacțiile de răspuns la consecințele
schimbărilor climatice, altele decât bolile infecțioase, precum sunt
eforturile de menținere și sporire a capacităților de
combatere a bolilor infecțioase rezistente la medicamente.
1.4.        Înțelegerea bolilor
Este nevoie de o mai bună înțelegere
a bolilor și a sănătății, la persoanele de toate
vârstele, astfel încât să poată fi dezvoltate noi măsuri
îmbunătățite de prevenire, diagnostic și tratament.
Cercetarea interdisciplinară, transferabilă privind patofiziologia
bolii este esențială pentru îmbunătățirea
înțelegerii tuturor aspectelor privind procesele de boală, inclusiv o
reclasificare a variației normale și a bolii bazată pe date
moleculare și pentru a valida și utiliza rezultatele
cercetărilor în aplicații clinice.
Susținerea cercetării va cuprinde
și încurajarea dezvoltării și utilizării noilor instrumente
și abordări în vederea generării datelor biomedicale și va
include disciplinele „-omica”, precum și abordări medicale sistemice
și de mare capacitate. Aceste activități vor necesita
legături strânse între cercetarea științifică
fundamentală și cercetarea clinică și studiile de
cohortă pe termen lung (și domeniile de cercetare corespondente),
astfel cum este descris mai sus. Legături strânse cu infrastructurile de
cercetare și medicale (baze de date, biobănci etc.) vor fi, de asemenea,
necesare, pentru standardizarea, depozitarea, utilizarea în comun și
accesul la date, care sunt toate esențiale pentru maximizarea
utilității datelor și pentru stimularea unor moduri mai
inovatoare și mai eficiente de analizare și de combinare a seturilor
de date.
1.5.        Dezvoltarea unor vaccinuri
preventive mai bune
Este nevoie de vaccinuri mai eficiente de
prevenire (sau intervenții preventive alternative) și programe de
vaccinare bazate pe dovezi pentru o serie extinsă de boli. Aceasta se
bazează pe o mai bună înțelegere a bolilor și a proceselor
patologice și a epidemiilor ulterioare, și pe faptul că sunt
întreprinse studii clinice și studii conexe.
1.6.        Îmbunătățirea
diagnosticării
O mai bună înțelegere a
sănătății, bolii și proceselor patologice la toate
vârstele este necesară pentru dezvoltarea de diagnostice noi și mai
eficiente. Vor fi puse la punct tehnologii inovatoare iar tehnologiile
existente vor fi dezvoltate în vederea ameliorării semnificative a
consecințelor bolii printr-un diagnostic mai incipient și mai exact
și permițând un tratament mai bine adaptat pacientului.
1.7.        Utilizând medicina in
silico pentru îmbunătățirea gestionării și
prognozei bolilor
Simularea pe calculator care utilizează
date specifice pacientului și se bazează pe abordări ale
medicinii sistemice și pe modelarea fiziologică poate fi
utilizată pentru a prognoza predispunerea la boală, evoluția
bolii și probabilitatea de succes a tratamentelor medicale. Simularea
bazată pe un model pot fi folosită în sprijinul studiilor clinice,
predictibilității răspunsului la tratament și
personalizării și optimizării tratamentului.
1.8.        Tratarea bolii
Este necesară susținerea
îmbunătățirii tehnologiilor de sprijin transversale pentru
medicamente, vaccinuri și alte abordări terapeutice, inclusiv
transplantul de organe, terapia celulară și genică;
îmbunătățirea reușitei procesului de dezvoltare a
medicamentelor și vaccinurilor (inclusiv metode de înlocuire a testelor de
securitate și eficacitate clasică, cum ar fi de exemplu, elaborarea
de noi metode); dezvoltarea abordărilor medicinii regenerative, inclusiv
abordări pe baza celulelor stem; dezvoltarea dispozitivelor și
echipamentelor medicale și de asistență; menținerea și
consolidarea capacității noastre de a combate bolile transmisibile,
rare, grave și cronice și de a efectua intervenții medicale care
depind de disponibilitatea medicamentelor antimicrobiene eficiente; și
dezvoltarea de abordări globale complete pentru tratarea
comorbidităților la toate vârstele și de evitare a supraconsumului
de medicamente. Aceste îmbunătățiri vor facilita dezvoltarea
unor tratamente noi, mai eficiente, eficace și durabile pentru boli
și pentru gestionarea invalidității.
1.9.        Transferul de
cunoștințe către practica clinică și acțiuni
inovatoare scalabile
Studiile clinice sunt mijloacele de a
transfera cunoștințele biomedicale la aplicarea pe pacienți
și va fi oferit sprijinul în acest sens, precum și pentru
îmbunătățirea practicii lor. Putem cita ca exemplu dezvoltarea
unor mai bune metodologii care să permită axarea testelor pe
grupurile de populație relevante, inclusiv cele care suferă de alte
boli concomitente și/sau deja sub tratament, determinarea
eficacității comparative a intervențiilor și soluțiilor,
precum și recurgerea din ce în ce mai frecventă la baze de date
și dosare medicale electronice ca surse de date pentru teste și
transfer de cunoștințe. În mod similar, va fi furnizat sprijin pentru
transferul de alte tipuri de intervenții, cum ar fi cele legate de
viața independentă în medii reale.
1.10.      O mai bună utilizare a
datelor medicale
Integrarea infrastructurilor și
structurilor și surselor de informații (inclusiv cele provenite din
studii pe cohorte, protocoale, colectarea datelor, indicatori, etc.), precum
și standardizarea, interoperabilitatea, depozitarea, schimbul de și
accesul la date, vor fi sprijinite, pentru a permite acestor date să fie
valorificate în mod adecvat. Ar trebui să se acorde atenție
prelucrării datelor, gestionării cunoștințelor,
modelării și vizualizării.
1.11.      Îmbunătățirea
instrumentelor și metodelor științifice în vederea sprijinirii
elaborării politicilor și nevoilor de reglementare
Este nevoie să fie sprijinită
dezvoltarea instrumentelor, metodelor și statisticilor
științifice pentru evaluarea rapidă, precisă și
predictivă a siguranței, eficacității și
calității tehnologiilor din domeniul sănătății,
inclusiv a noilor medicamente, produse biologice, terapii avansate și
dispozitive medicale. Acest lucru este valabil, în special, pentru noile
evoluții în domeniu, inclusiv cele referitoare la vaccinuri, terapii cu
celule/țesuturi și gene, organe și transplanturi, fabricarea
specializată, biobănci, noi dispozitive medicale, proceduri de
diagnostic/tratament, teste genetice, interoperabilitate și
e-sănătate, inclusiv aspectele de confidențialitate. În mod
similar, este nevoie de sprijin în favoarea unor metodologii
îmbunătățite de evaluare a riscurilor, de abordări de
testare și de strategii referitoare la mediu și sănătate.
Există, de asemenea, necesitatea de a sprijini dezvoltarea de metode
relevante pentru a sprijini evaluarea aspectelor etice ale domeniilor
menționate anterior.
1.12.      Îmbătrânirea activă,
viață independentă și asistență pentru autonomie
Sunt necesare o cercetare și o inovare
avansate și aplicate, cu caracter multidisciplinar, în colaborare cu
științe comportamentale, gerontologice, digitale și altele,
pentru a găsi soluții rentabile și ușor de utilizat în
vederea asigurării unui mod de viață activ, independent și
asistat (la domiciliu, locul de muncă, etc.) pentru persoanele în
vârstă și persoanele cu handicap. Acest lucru este valabil într-o
varietate de situații și pentru tehnologii și sisteme și
servicii care îmbunătățesc calitatea vieții și
funcționalitatea umană, inclusiv tehnologii de asistare a mobilității
inteligente și personalizate, robotica de servicii și socială,
mediile de asistență pentru autonomie. Vor fi sprijinite cercetarea
și inovarea pilot pentru a evalua punerea în aplicare și preluarea la
o scară mai largă de soluții.
1.13.      Responsabilizare
individuală pentru autogestionarea sănătății
A da posibilitatea persoanelor să-și
îmbunătățească și să-și gestioneze
sănătatea pe tot parcursul vieții va duce la economii de costuri
pentru sistemele de sănătate prin facilitarea gestionării bolilor
cronice în afara instituțiilor și va îmbunătăți
rezultatele în domeniul sănătății. Este necesară în
acest sens cercetarea în domeniul modelelor comportamentale și sociale,
atitudinilor sociale și aspirațiilor în legătură cu
tehnologiile de asistență medicală personalizată,
instrumentelor mobile și/sau portabile, dezvoltării de noi metode de
diagnostic și servicii personalizate, care promovează un stil de
viață sănătos, bunăstarea, auto-îngrijirea, îmbunătățirea
interacțiunii profesionale dintre cetățean/profesioniștii
din domeniul sănătății, programe personalizate de
gestionare a bolilor și invalidității, precum și sprijinul
pentru infrastructurile cognitive.
1.14.      Promovarea asistenței
integrate
Sprijinul acordat gestionării bolilor
cronice din afara instituțiilor depinde, de asemenea, de
îmbunătățirea cooperării între furnizorii de
sănătate și îngrijirea socială sau informală.
Cercetarea și aplicațiile inovatoare vor fi sprijinite în procesul de
luare a deciziilor bazat pe procesarea distribuită a informațiilor
și pentru furnizarea de probe pentru implementări pe scară
largă și comercializarea pe piață de soluții noi,
inclusiv serviciile de sănătate la distanță și
asistența medicală la distanță interoperabile. Cercetarea
și inovarea pentru o mai bună organizare a furnizării de
servicii de sănătate pe termen lung vor fi, de asemenea, sprijinite.
1.15.      Optimizarea eficienței
și eficacității sistemelor de sănătate și
reducerea inegalităților prin luarea deciziilor în baza unor elemente
concrete și diseminarea celor mai bune practici, precum și de
tehnologii și soluții inovatoare.
Este necesară sprijinirea
dezvoltării evaluării tehnologiilor din domeniul
sănătății și a economiei
sănătății, precum și în culegerea de probe și
difuzarea de bune practici și tehnologii și soluții inovatoare
în sectorul asistenței medicale, inclusiv a aplicațiilor TIC și
e-sănătate. Vor fi susținute analizele comparative ale
reformelor sistemelor de sănătate publică în Europa și în
țările terțe, precum și evaluările impactulului economic
și social pe termen mediu și lung. Vor fi susținute analize ale
nevoilor viitoare de forță de muncă în domeniul
sănătății, atât în ceea ce privește efectivele, cât
și competențele necesare în ceea ce privește noile modele de
îngrijire. Vor fi susținute cercetările privind evoluția
inegalităților în materie de sănătate, interacțiunea
acestora cu alte inegalități economice și sociale și
eficiența politicilor care vizează reducerea acestora în Europa
și în afara acesteia. În fine, este necesar să se faciliteze
evaluarea soluțiilor în domeniul siguranței pacienților și
a sistemelor de asigurare a calității, inclusiv rolul
pacienților privind siguranța și calitatea îngrijirii medicale.
1.16.      Aspecte specifice privind
punerea în aplicare
Sprijinul acordat va acoperi întregul spectru
de activități de la transferul de cunoștințe și de
tehnologie până la acțiuni demonstrative la scară mare, care
să conducă la soluții adaptabile pentru Europa și dincolo
de granițele acesteia.
2.           Securitate alimentară,
agricultură durabilă, cercetare marină și maritimă
și bioeconomie
2.1.        Agricultură și
silvicultură durabile
Nivelul necesar de cunoștințe,
instrumente, servicii și inovații sunt necesare pentru a sprijini o
agricultură și sisteme forestiere mai productive, mai eficiente din
punctul de vedere al utilizării resurselor și rezistente care să
furnizeze cantități suficiente de alimente, hrană pentru
animale, biomasă și alte materii prime, precum și servicii
ecosistemice, contribuind în același timp la prosperitatea
comunităților rurale. Cercetarea și inovarea vor oferi
opțiuni pentru integrarea obiectivelor agronomice și de mediu în
producția durabilă, astfel: creșterea productivității
și eficienței resurselor din agricultură; reducerea emisiilor de
gaze cu efect de seră (GES); reducerea scurgerilor de nutrienți din
terenurile cultivate în mediile terestre și acvatice; scăderea
dependenței de importurile de proteine de origine vegetală în Europa;
mărirea nivelului biodiversității în sistemele de producție
primară.
2.1.1.     Creșterea eficienței
producției și combaterea efectelor schimbărilor climatice,
asigurând, în același timp, durabilitatea și reziliența
Activitățile vor consolida
productivitatea, precum și capacitatea de adaptare a plantelor, animalelor
și sistemelor de producție, de a face față condițiilor
meteorologice/de mediu în rapidă schimbare, în condițiile unor
resurse naturale din ce în ce mai puține. Inovațiile rezultate din
cercetare vor contribui la trecerea la un consum redus de energie și
emisii scăzute și economie cu nivel scăzut de deșeuri, de-a
lungul întregului lanț de aprovizionare cu produse alimentare și
hrană pentru animale. Pe lângă contribuția la securitatea
alimentară vor fi create noi oportunități pentru utilizarea
biomasei și subproduselor din agricultură și silvicultură
pentru o gamă largă de aplicații nealimentare.
Vor fi urmărite abordări
multidisciplinare pentru a ameliora performanța plantelor, animalelor,
micro-organismelor, asigurând, în același timp, utilizarea eficientă
a resurselor (apă, substanțe nutritive, energie) și integritatea
ecologică a zonelor rurale. Se va pune accentul pe sisteme de
producție și pe practici agronomice integrate și diverse,
inclusiv pe utilizarea tehnologiilor de precizie și pe strategii de
intensificare ecologică care să aducă beneficii atât
agriculturii convenționale cât și agriculturii biologice. Ameliorarea
genetică a plantelor și a animalelor pentru a obține
caracteristici de adaptare și productivitate va avea nevoie de toate
abordările adecvate ale reproducției convenționale și
moderne și de o mai bună utilizare a resurselor genetice. O
atenție deosebită va fi acordată gestionării solurilor în
exploatație pentru creșterea fertilității terenurilor ca bază
pentru productivitatea recoltelor. Sănătatea animalelor și plantelor
va fi promovată și vor fi dezvoltate în continuare măsuri
integrate de combatere a bolilor/dăunătorilor. Strategii de eradicare
a bolilor animalelor, inclusiv zoonozele, vor fi abordate odată cu
cercetările în domeniul rezistenței antimicrobiene. Studierea
efectelor practicilor privind bunăstarea animalelor va contribui la
abordarea preocupărilor societale. Domeniile enumerate mai sus vor fi
susținute de mai multe cercetări fundamentale pentru a adresa
întrebări biologice relevante, precum și pentru a sprijini elaborarea
și punerea în aplicare a politicilor Uniunii.
2.1.2.     Furnizarea de servicii
ecosistemice și de bunuri publice
Agricultura și silvicultura sunt sisteme
unice care furnizează produse comerciale, dar și bunuri publice
societale dintr-o gamă mai largă (inclusiv valori culturale și
de divertisment) și servicii ecologice importante, cum ar fi
biodiversitatea funcțională și in situ, polenizarea,
redistribuirea apei, peisajul, reducerea eroziunii și captarea
carbonului/reducerea efectelor emisiilor de gaze cu efect de seră.
Activitățile de cercetare vor sprijini asigurarea acestor bunuri
și servicii publice, prin furnizarea de soluții de gestionare,
instrumente de asistență decizională și evaluarea valorii
necomerciale a acestora. Chestiuni specifice care trebuie abordate includ
identificarea sistemelor de agricultură/silvicultură și modelele
de peisaj care pot atinge aceste obiective. Trecerea la o gestionare
activă a sistemelor agricole – inclusiv utilizarea de tehnologii și
schimbarea practicilor – va spori capacitatea de reducere a efectelor emisiilor
de GES și capacitatea de adaptare a sectorului agriculturii la efectele
negative ale schimbărilor climatice.
2.1.3.     Emanciparea zonelor rurale,
sprijinirea politicilor și inovarea rurală
Dezvoltarea de oportunități pentru
comunitățile rurale va fi mobilizată prin consolidarea
capacității lor pentru producția primară și furnizarea
de servicii ecosistemice, precum și prin deschiderea de căi pentru
producția de produse noi și diversificate (produse alimentare,
hrană pentru animale, materiale, energie), care răspund cererii
crescânde de sisteme de livrare la distanțe scurte, cu emisii reduse de
dioxid de carbon. Cercetarea socio-economică împreună cu dezvoltarea
de noi concepte și inovări instituționale este necesară
pentru a asigura coeziunea economică a zonelor rurale și pentru a
preveni marginalizarea economică și socială, pentru a promova
diversificarea activităților economice (inclusiv sectorul serviciilor),
pentru a asigura relațiile corespunzătoare între zonele rurale
și cele urbane, pentru a facilita schimbul de cunoștințe,
activitățile demonstrative, inovarea și diseminarea, precum
și pentru a încuraja gestionarea participativă a resurselor. De
asemenea, este necesar să se caute modalități în care bunuri
publice din zonele rurale pot fi transformate în beneficii socio-economice
locale/regionale. Nevoile de inovare definite la nivel local și regional
vor fi completate de acțiuni de cercetare trans-sectoriale la nivel
interregional și european. Prin furnizarea instrumentelor analitice,
indicatorilor, modelelor și activităților orientate spre viitor
necesare, proiectele de cercetare vor sprijini factorii de decizie și
alți actori implicați în punerea în aplicare, monitorizarea și
evaluarea strategiilor relevante, politicilor și legislației, nu
numai pentru zonele rurale, ci și pentru întreaga bioeconomie. Instrumente
și date sunt, de asemenea, necesare pentru a permite buna derulare a
procedurilor de evaluare a posibilelor compromisuri între diferitele tipuri de
utilizare a resurselor (teren, apă și alți factori de
producție agricolă) și produse bioeconomice. Vor fi abordate
evaluarea socio-economică și comparativă a sistemelor de
agricultură/silvicultură și performanța în ceea ce
privește durabilitatea.
2.2.        O industrie agroalimentară
durabilă și competitivă pentru o alimentație sigură
și sănătoasă
Trebuie să fie abordate nevoile
consumatorilor de produse alimentare la prețuri accesibile, sigure și
sănătoase, analizând în același timp impactul comportamentului
în materie de consum alimentar și al producției de produse alimentare
și hrană pentru animale asupra sănătății umane
și a ecosistemului în ansamblu. Vor fi evaluate securitatea și
siguranța alimentelor și a hranei pentru animale, competitivitatea
industriei agroalimentare europene, precum și durabilitatea
producției și ofertei de produse alimentare, acoperind întregul
lanț alimentar și serviciile conexe, fie convenționale sau
organice, de la producția primară la consum. Această abordare va
contribui la (a) atingerea obiectivului de siguranță și
securitate a produselor alimentare pentru toți europenii și
eradicarea foametei în lume (b) reducerea sarcinii bolilor legate de alimente
și alimentație prin promovarea tranziției către
alimentații sănătoase și durabile, prin educarea
consumatorilor și inovațiile în industria alimentară (c)
reducerea consumului de apă și de energie în procesarea alimentelor,
transport și distribuție și (d) reducerea deșeurilor
alimentare cu 50% până în 2030.
2.2.1.     Alegeri informate ale
consumatorului
Preferințele consumatorilor, atitudinile,
nevoile, comportamentul, stilul de viață și educația vor fi
abordate, iar comunicarea dintre consumatori și comunitatea de cercetare
privind lanțul alimentar și operatorii acesteia va fi
consolidată pentru o alegere în cunoștință de cauză,
un consum durabil și impactul acestora asupra producției,
creșterii favorabile incluziunii și a calității
vieții, în special în cazul grupurilor vulnerabile. Inovările sociale
vor răspunde provocărilor societale iar modelele inovative și
metodologiile din știința consumatorului vor furniza datele
comparabile și vor pune bazele pentru răspunsul la nevoile strategice
ale Uniunii.
2.2.2.     Alimente sănătoase
și sigure și alimentație pentru toți
Nevoile nutriționale și impactul
alimentelor asupra funcțiilor fiziologice și performanței fizice
și mentale vor fi abordate, precum și legăturile dintre
alimentație, îmbătrânire, boli cronice și afecțiuni și
obișnuințele alimentare. Vor fi identificate soluțiile și
inovările legate de alimentație care conduc la ameliorări ale
sănătății și bunăstării. Contaminarea
chimică și microbiană a alimentelor și a hranei pentru
animale, riscurile și expunerile vor fi evaluate, monitorizate, controlate
și trasate pe tot parcursul lanțurilor de aprovizionare cu alimente
și apă potabilă de la producție și depozitare
până la prelucrare, ambalare, distribuție, aprovizionare și
preparare la domiciliu. Inovările în privința securității
alimentare, instrumente mai bune de comunicare a riscului și standarde
îmbunătățite de securitate alimentară vor duce la o
încredere și o protecție mai sporită a consumatorilor din
Europa. La nivel mondial îmbunătățirea standardelor de siguranță
alimentară va contribui, de asemenea, la întărirea competitivității
industriei alimentare europene.
2.2.3.     O industrie agroalimentară
durabilă și competitivă
Va fi abordată necesitatea industriei
alimentare și a furajelor de a face față problemelor sociale,
ecologice, climatice și a celor legate de schimbările economice de la
local la global, în toate etapele lanțului de producție a hranei
pentru animale și a produselor alimentare, inclusiv concepția
produselor alimentare, prelucrarea, ambalarea, controlul procesului, reducerea
deșeurilor, valorizarea subproduselor și utilizarea sau eliminarea în
siguranță a subproduselor de origine animală. Vor fi generate
procese inovatoare și durabile, eficiente din punctul de vedere al
utilizării resurselor și produse diversificate, sigure, la
prețuri rezonabile și de înaltă calitate. Acest lucru va
întări potențialul de inovare al lanțului european de
aprovizionare cu alimente, îi va spori competitivitatea, va genera
creștere economică și locuri de muncă și va permite
industriei alimentare europene să se adapteze la schimbări. Alte
aspecte de abordat sunt trasabilitatea, logistica și serviciile, factorii
socio-economici, rezistența lanțului alimentar la schimbările de
mediu și climatice, precum și limitarea impactului negativ pe care îl
au activitățile lanțului alimentar și alimentația
și sistemele de producție în schimbare asupra mediului.
2.3.        Valorificarea
potențialului resurselor biologice acvatice
Una dintre
caracteristicile principale ale resurselor acvatice vii este aceea că sunt
regenerabile iar exploatarea durabilă a acestora depinde de
înțelegerea aprofundată și de un înalt grad de calitate și
productivitate a ecosistemelor acvatice. Scopul global este de a exploata în
mod durabil resursele acvatice vii pentru a maximiza beneficiile/avantajele sociale
și economice pe care le oferă oceanele și mările Europei.
Aceasta include necesitatea de a optimiza contribuția durabilă a
pescuitului și acvaculturii la securitatea alimentară în contextul
economiei globale și de a reduce dependența Uniunii de importurile de
fructe de mare (aproximativ 60% din totalul consumului alimentar maritim
european depinde de import, Uniunea fiind cel mai mare importator mondial de
produse piscicole), și de a stimula biotehnologiile marine pentru a
alimenta o creștere economică albastră. În conformitate cu
cadrele politicii actuale, activitățile de cercetare vor sta la baza
abordării ecosistemice a gestionării și exploatării
resurselor naturale, și „ecologizarea” din sectoarele implicate.
2.3.1.     Dezvoltarea pescuitului
durabil și ecologic
Noua politică comună în domeniul
pescuitului, Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin” și strategia
Uniunii privind biodiversitatea, fac un apel la un pescuit european mai
durabil, competitiv și ecologic. Evoluția spre o abordare ecosistemică
a gestionării pescuitului va necesita o înțelegere aprofundată a
ecosistemelor marine. Noi cunoștințe, instrumente și modele vor
fi elaborate pentru a asigura o mai bună înțelegere a ceea ce face ca
ecosistemele marine să fie sănătoase și productive și
pentru a evalua și atenua impactul activităților de pescuit
asupra ecosistemelor marine (inclusiv de adâncime). Vor fi dezvoltate noi
strategii de captură care aduc servicii societății
menținând în același timp ecosisteme marine sănătoase. Vor
fi măsurate efectele socio-economice ale opțiunilor de gestionare. Efectele
și adaptarea la schimbările de mediu, inclusiv schimbările
climatice, vor fi, de asemenea, examinate împreună cu noile instrumente de
gestionare pentru a face față riscului și incertitudinii.
Activitățile vor sprijini cercetarea privind biologia, genetica
și dinamica populațiilor de pește, asupra rolului principalelor
specii în ecosisteme, cu privire la activitățile de pescuit și
la activitățile de monitorizare, privind comportamentele din sectorul
pescuitului și adaptarea la noile piețe, de exemplu etichetarea
ecologică, privind implicarea sectorului pescuitului în procesul de luare
a deciziilor. Utilizarea partajată a spațiului maritim cu alte
activități, în special în zona costieră, precum și
consecințele socioeconomice ale acesteia vor fi, de asemenea, abordate.
2.3.2.     Dezvoltarea acvaculturii
europene competitive
Acvacultura are un mare potențial pentru
dezvoltarea produselor sigure, sănătoase și competitive,
concepute în funcție de necesitățile și preferințele
consumatorilor, precum și pentru servicii de mediu (bioremediere,
utilizarea terenurilor, administrarea apelor, etc.) și producerea de
energie, dar ea trebuie să se realizeze pe deplin în Europa. Cunoștințele
și tehnologiile vor fi consolidate în toate aspectele legate de
domesticirea speciilor stabilite și diversificarea către specii noi,
luând în considerare interacțiunile dintre acvacultură și
ecosistemele acvatice, și efectele schimbărilor climatice și
modul în care sectorul se poate adapta la acestea. Inovarea va fi, de asemenea,
promovată pentru sisteme de producție durabile în interiorul
uscatului, în zona de coastă și în larg. Va fi acordată o
atenție deosebită înțelegerii dimensiunilor sociale și
economice ale sectorului, care să stea la baza unei producții
eficiente din punct de vedere energetic și al costurilor, care să
corespundă pieței și așteptărilor consumatorilor,
asigurând, în același timp, competitivitatea și perspectivele
atractive pentru investitori și producători.
2.3.3.     Stimularea inovării în
domeniul marin prin intermediul biotehnologiei
Mai mult de 90% din biodiversitatea
marină rămâne neexplorată, oferind un potențial imens
pentru descoperirea unor specii noi și aplicațiile în domeniul
biotehnologiilor marine, prevăzut să genereze o creștere
anuală de 10% pentru acest sector. Se va acorda sprijin explorării
și exploatării în continuare a potențialului considerabil oferit
de biodiversitatea marină și biomasa acvatică de a introduce noi
procese inovatoare, produse și servicii inovatoare pe piețe, cu
aplicații potențiale în industriile producătoare de materiale
și substanțe chimice, farmaceutice, piscicultură și
acvacultură, aprovizionare cu energie și cosmetice.
2.4.        Industrii bazate pe conceptul
bio durabile și competitive
Obiectivul general este de a accelera
transformarea industriei europene bazată pe combustibili fosili într-o
industrie cu emisii scăzute de dioxid de carbon, eficientă din punct
de vedere al resurselor și durabilă. Cercetarea și inovarea vor
pune la dispoziție mijloacele de a reduce dependența de combustibilii
fosili a Uniunii și va contribui la îndeplinirea obiectivelor politicilor
privind energia și schimbările climatice pentru 2020 (10% din
combustibilii pentru transporturi din surse regenerabile de energie și o reducere
de 20% a emisiilor de gaze cu efect de seră). Estimările
concluzionează că o trecere la materii prime biologice și metode
de transformare biologică ar putea duce la economii de până la 2,5
miliarde de tone de echivalent CO2 pe an până în 2030, piețe
mai mari pentru materiile prime ecologice și noi produse de consum.
Exploatarea acestui potențial necesită obținerea unei baze de
cunoștințe vaste și dezvoltarea de (bio)tehnologii relevante,
concentrându-se în principal pe trei elemente esențiale: a) transformarea
proceselor actuale bazate pe combustibili fosili în procese bazate pe
biotehnologii, eficiente din punct de vedere al resurselor și energiei; b)
instituirea unor lanțuri de aprovizionare fiabile și
corespunzătoare a biomasei și fluxurilor de deșeuri și o
rețea extinsă de biorafinării în întreaga Europă; și
c) sprijinirea dezvoltării pieței pentru produsele și procesele
ecologice. Se vor căuta sinergii cu obiectivul specific „Poziția de
lider în domeniul tehnologiilor generice și industriale”.
2.4.1.     Încurajarea bioeconomiei
pentru industriile ecologice
Vor fi sprijinite progrese majore către o
industrie bazată cu emisii reduse de dioxid de carbon, eficientă din
punctul de vedere al utilizării resurselor și durabilă, prin
descoperirea și exploatarea resurselor biologice terestre și
acvatice, minimizând în același timp efectele negative asupra mediului. Ar
trebui să fie examinate combinațiile posibile între diferitele
utilizări ale biomasei. Va fi vizată dezvoltarea unor produse
ecologice și compuși activi din punct de vedere biologic pentru
industrie și consumatori cu privire la calitățile noi,
funcționalități și durabilitate mai bună. Valoarea
economică a resurselor regenerabile, deșeurilor biodegradabile
și a subproduselor acestora va fi maximizată prin instituirea unor
procese noi și eficiente din punct de vedere al resurselor.
2.4.2.     Dezvoltarea de
biorafinării integrate
Vor fi susținute activități
pentru a stimula bioprodusele durabile, produsele intermediare și
bioenergia/biocombustibilii, în special concentrându-se pe o abordare în
cascadă, prioritizând generarea de produse cu o valoare adăugată
mare. Vor fi elaborate tehnologii și strategii pentru a asigura
aprovizionarea cu materii prime. Îmbunătățirea seriei de tipuri
de biomasă pentru a fi utilizate în a doua și a treia generație
de biorafinării, inclusiv silvicultura, deșeurile biodegradabile
și subprodusele industriale, va ajuta la evitarea conflictelor produse
alimentare/combustibili și va sprijini în continuare dezvoltarea
economică din zonele rurale și de coastă din Uniune.
2.4.3.     Sprijinirea dezvoltării
pieței pentru produsele și procesele ecologice
Măsurile vizând cererea vor deschide noi
piețe pentru inovarea prin biotehnologie. Standardizarea la nivelul
Uniunii și la nivel internațional este necesară, printre altele,
pentru determinarea conținutului ecologic,
funcționalitățile produsului și biodegradabilitatea.
Metodologiile și abordările pentru analiza ciclului de
viață trebuie să fie dezvoltate în continuare și adaptate
în mod continuu la progresele științifice și industriale.
Activitățile de cercetare care sprijină activitățile
de reglementare și standardizare ale produselor și proceselor în domeniul
biotehnologiei sunt considerate esențiale pentru sprijinirea procesului de
creare a noi piețe și pentru materializarea oportunităților
de schimburi comerciale.
2.5.        Acțiuni specifice de
punere în aplicare
Dincolo de sursele generale de
consultanță externe, se va urmări realizarea de consultări
pe teme specifice din partea Comitetului permanent privind cercetarea
agricolă (SCAR), în special privind aspecte strategice prin
activități de previziuni și privind coordonarea cercetării
agricole la nivel național și al Uniunii. Vor fi instituite legături
adecvate cu acțiunile Parteneriatului european pentru inovare,
productivitate și dezvoltare durabilă în agricultură.
Impactul potențial și difuzarea
rezultatelor cercetării vor fi susținute activ prin acțiuni
specifice privind comunicarea, schimbul de cunoștințe și
implicarea diverșilor actori pe tot parcursul proiectelor. Punerea în
aplicare va combina o serie largă de activități, inclusiv
activități demonstrative și activități pilot
substanțiale. Va fi încurajat accesul ușor și deschis la
rezultatele cercetării și bunele practici, prin baze de date acolo
unde este cazul.
Ajutorul specific pentru IMM-uri va permite o
participare crescută a fermelor, pescarilor, cât și a celorlalte
tipuri de microîntreprinderi din cercetare și activități
demonstrative. Nevoile specifice din sectorul producției primare pentru
serviciile de sprijinire a inovării și structurile de informare vor
fi luate în considerare. Punerea în aplicare va combina o gamă largă
de activități, inclusiv acțiuni de schimburi de cunoștințe,
în cadrul cărora implicarea agricultorilor și intermediarilor va fi
asigurată în mod activ, în vederea rezumării nevoilor de cercetare
ale utilizatorilor finali. Vor fi încurajate accesul ușor și deschis
la rezultatele cercetării și bunele practici.
Sprijinul pentru stabilirea standardelor va fi
utilizat pentru a contribui la accelerarea procesului de introducere pe
piață pentru bunurile și serviciile noi și ecologice.
Se poate ține cont de sprijinul pentru
inițiativele de programare în comun (IPC) (inclusiv „Agricultura,
securitatea alimentară și schimbările climatice”; „Un regim
alimentar sănătos pentru o viață sănătoasă”;
și „Mări și oceane productive și sănătoase”
și de punerea în aplicare a unor eventuale parteneriate public-privat în
domeniul industriilor ecologice.
Vor fi căutate sinergii și se va
continua implementarea prin alte fonduri ale Uniunii legate de această
provocare societală, cum ar fi Fondul pentru dezvoltare rurală
(FEADR) și Fondul european pentru pescuit (FEP).
Activități orientate spre viitor vor
fi întreprinse în sectoarele bioeconomiei, inclusiv dezvoltarea bazelor de
date, indicatorilor și modelelor în vederea soluționării
problemelor globale, europene, naționale și regionale. Un observator
european al bioeconomiei trebuie instituit pentru descrierea și
monitorizarea la nivelul Uniunii și la nivel mondial a
activităților de cercetare și inovare, dezvoltarea unor
indicatori cheie de performanță și monitorizarea politicilor de
inovare în domeniul bioeconomiei.
3.           Surse de energie sigure, ecologice
și eficiente
3.1.        Reducerea consumului
energetic și a amprentei de carbon prin utilizare durabilă și
inteligentă
Sursele de energie și obiceiurile de
consum ale industriilor europene, transporturile, construcțiile,
orașele și municipiile sunt în mare măsură nesustenabile,
ceea ce conduce la un impact semnificativ asupra mediului și
schimbărilor climatice. Dezvoltarea de clădiri cu emisii aproape de
zero, a unei industrii foarte eficiente și a preluării în masă
de către întreprinderi, persoane fizice, comunități și
orașe/municipalități a unor soluții de eficiență
energetică va necesita nu doar progresul tehnologic, ci și
soluții de natură netehnologică, cum ar fi noile servicii de
consultanță, finanțare și servicii de gestionare a cererii.
Astfel eficiența energetică poate asigura una dintre cele mai
rentabile modalități de a reduce cererea de energie, sporind astfel
siguranța aprovizionării cu energie, reducerea impactului asupra
mediului și asupra climei și stimulând competitivitatea.
3.1.1.     Introducerea în masă pe
piață a tehnologiilor și serviciilor pentru o creștere
inteligentă și utilizare eficientă a energiei
Reducerea consumului de energie și
eliminarea risipei de energie, asigurând în același timp serviciile de
care societatea și economia au nevoie, necesită nu numai introducerea
pe piață a unor produse și servicii mai numeroase, mai
eficiente, mai inteligente și ecologice și competitive din punct de
vedere al costurilor, dar și integrarea componentelor și dispozitivelor
astfel încât să coopereze în vederea optimizării utilizării
energetice globale a clădirilor, serviciilor și industriei.
Pentru a se asigura adoptarea integrală
și a tuturor avantajelor pentru consumatori (inclusiv posibilitatea de
a-și monitoriza consumul propriu), performanța energetică a
acestor tehnologii și servicii trebuie să fie adaptată și
optimizată pentru și în mediul lor de aplicare. Aceasta necesită
nu doar cercetarea, dezvoltarea și testarea tehnologiilor inovatoare ale
informației și comunicațiilor (TIC) și tehnici de
monitorizare și control, dar și proiecte demonstrative pe scară
largă și activități de aplicare în practică înainte de
comercializare pentru a asigura interoperabilitatea și scalabilitatea.
Asemenea proiecte ar trebui să vizeze elaborarea de proceduri comune
pentru colectarea, centralizarea și analizarea consumului de energie
și datelor privind emisiile pentru îmbunătățirea
caracterului măsurabil, transparenței, acceptabilității sociale,
planificării și vizibilității utilizării energiei
și impactul acesteia asupra mediului.
3.1.2.     Deblocarea potențialului
în ceea ce privește sistemele regenerabile de încălzire-răcire
O parte importantă a energiei din Uniune
este consumată pentru climatizare, iar elaborarea unor tehnologii eficiente
și rentabile, a unor tehnici de integrare a sistemului, de exemplu,
conexiunea la rețea cu limbi și servicii standardizate în acest
domeniu ar avea un impact major în reducerea cererii de energie. Acest lucru
necesită cercetare și activități demonstrative ale unor noi
sisteme și componente, pentru aplicații industriale precum și
rezidențiale, de exemplu furnizarea de apă caldă, încălzire
și răcirea spațiului descentralizată și la nivel de cartiere.
Aceasta ar trebui să includă tehnologii diferite: energia
termică solară, geotermală, pe bază de biomasă, pompe
de căldură și cogenerarea eficientă de căldură
și energie electrică etc., și să îndeplinească
cerințele privind clădirile și cartierele cu consum scăzut
de energie. Sunt necesare progrese suplimentare, în special în depozitarea
termică din surse de energie regenerabile și stimularea
dezvoltării și implementării de combinații eficiente de
sisteme de încălzire și de răcire hibrid pentru aplicații
centralizate și descentralizate.
3.1.3.     Încurajarea orașelor
și comunităților inteligente
Zonele urbane se numără printre cei
mai mari consumatori de energie din Uniune și emit o parte tot atât de
importantă de gaze cu efect de seră, generând o cantitate
semnificativă de poluanți atmosferici. În același timp, zonele
urbane sunt afectate de scăderea calității aerului și de
schimbările climatice și trebuie să dezvolte propriile strategii
de atenuare a efectelor și de adaptare. Găsirea de soluții
energetice inovatoare (eficiența energetică, sisteme de alimentare cu
energie electrică și de aclimatizare), integrate cu sisteme de
tratare a apei, transport și tratarea deșeurilor, precum și
soluții TIC pentru mediul urban sunt, așadar, un element
esențial în tranziția spre o societate cu emisii reduse de carbon.
Trebuie preconizate inițiative specifice în sprijinul convergenței
lanțurilor valorice industriale ale sectorului energiei, transporturilor
și TIC pentru aplicații urbane inteligente. În același timp, noi
modele tehnologice, organizaționale, de planificare și de afaceri
trebuie să fie elaborate și testate, la capacitate integrală, în
funcție de nevoile și mijloacele orașelor și
comunităților. Cercetarea este necesară, de asemenea, pentru a
înțelege aspectele sociale, economice și culturale care sunt
implicate în această transformare.
3.2.        Furnizarea de energie
electrică cu costuri și cu emisii de dioxid de carbon reduse
Energia electrică va juca un rol central
în crearea unei economii cu emisii scăzute de carbon, durabilă din
punct de vedere ecologic. Recurgerea la producția de energie
electrică cu emisii reduse de carbon este prea lentă din cauza
costurilor ridicate. Există o nevoie presantă de a găsi
soluții care să reducă semnificativ costurile, cu
performanțe și durabilitate sporite pentru a accelera răspândirea
pe piață a producției de energie electrică cu emisii reduse
de carbon. În special pentru:
3.2.1.     Dezvoltarea întregului
potențial al energiei eoliene
Obiectivul avut în vedere pentru energia
eoliană este de a reduce costul producției de energie electrică
din energia eoliană pe uscat și în larg, cu până la aproximativ 20%
până în 2020, în comparație cu 2010, de a pune în funcțiune mai
multe centrale eoliene în larg și de a permite buna integrare în
rețeaua de energie electrică. Se va pune accentul pe dezvoltarea,
testarea și activitățile demonstrative ale viitoarei
generații de sisteme de conversie a energiei eoliene de scară mai
mare, eficiență de conversiune mai mare, mai mare disponibilitate, pe
uscat și în larg (inclusiv în zone izolate și condiții climatice
potrivnice), precum și a unor noi procese de fabricare în serie.
3.2.2.     Dezvoltarea unor sisteme de
energie solară eficiente, fiabile și competitive din punct de vedere
al costurilor
Costul energiei solare, care acoperă
energia fotovoltaică (PV – photovoltaics) și concentrarea
energiei solare (CSP), ar trebui să fie redus la jumătate până
în 2020 în comparație cu anul 2010, în cazul în care se dorește
să se câștige o cotă pe piața energiei electrice.
Pentru PV, aceasta va avea nevoie de cercetare
pe termen lung privind concepte și sisteme noi, activități
demonstrative și testarea producției de serie în vederea
implementării la scară largă.
Pentru CSP, se va pune accentul pe dezvoltarea
de modalități de creștere a eficienței, reducând
totodată costurile și impactul asupra mediului, care să
permită o extrapolare industrială a tehnologiilor demonstrate prin
construirea de centrale energetice „primele din acest tip”. Vor fi testate
soluții de a combina eficient producția de energie electrică
solară cu desalinizarea apei.
3.2.3.     Dezvoltarea competitivă
și sigură din punct de vedere ecologic a tehnologiilor pentru
captarea, transportul și depozitarea CO2
Captarea și stocarea dioxidului de carbon
(CSC) constituie o opțiune care trebuie să fie larg implementată
la scară comercială la nivel mondial pentru a face față
provocării pe care o reprezintă producția de energie
electrică fără emisii de carbon și industria cu emisii
reduse de carbon până în 2050. Obiectivul este de a minimiza costul
suplimentar al CSC în sectorul energetic pentru centralele care utilizează
gaz și cărbune în comparație cu centralele fără CSC
echivalente și instalațiile industriale mari consumatoare de energie.

Va fi acordat un sprijin, în special, pentru a
demonstra lanțul CSC complet al carbonului pentru o gamă
reprezentativă din diferitele opțiuni de captare, transport și
stocare tehnologice. Acestea vor fi însoțite de activități de
cercetare pentru a dezvolta în continuare aceste tehnologii și de a
asigura tehnologii de captare mai competitive, componente
îmbunătățite, sisteme și procese integrate, stocarea
geologică sigură și soluții raționale pentru
reutilizarea pe scară largă a CO2 captat pentru a permite
utilizarea comercială a tehnologiilor CSC pentru centralele electrice pe
bază de combustibili fosili și alte industrii cu emisii puternice de
carbon care vor intra în exploatare după 2020.
3.2.4.     Dezvoltarea opțiunilor de
energie geotermală, energie hidraulică, marină și alte
opțiuni de energie regenerabile
Energia geotermală, hidroelectrică
și energia marină, precum și alte surse de energie
regenerabilă pot contribui la decarbonizarea sistemelor energetice
europene, consolidând totodată flexibilitatea lor către o
producție și utilizare a energiei variabilă. Obiectivul este
să se aducă la maturitate comercială tehnologiile rentabile
și durabile, care să permită implementarea pe scară
largă industrială, inclusiv integrarea în rețea. Energiile
oceanului, cum sunt energia maremotrică, energia curenților, energia
valurilor oferă în mod autentic o energie previzibilă cu emisii
aproape de zero. Activitățile de cercetare ar trebui să
includă cercetarea inovatoare la scară de laborator a componentelor
și materialelor fiabile și cu cost redus într-un mediu cu o coroziune
ridicată și depuneri organice precum și activități
demonstrative în condițiile diverse care se găsesc în apele europene.
3.3.        Combustibili alternativi
și surse mobile de energie
Îndeplinirea obiectivelor europene privind
energia și reducerea CO2 necesită, de asemenea, dezvoltarea
de noi carburanți și surse de energie mobile. Acest lucru este
deosebit de important pentru a face față provocării pe care o
reprezintă un transport inteligent, ecologic și integrat.
Lanțurile valorice pentru aceste tehnologii și combustibili alternativi
nu sunt suficient dezvoltate și trebuie să fie accelerate pentru a se
ajunge la o scară demonstrativă.
3.3.1.     Bioenergia competitivă
și durabilă
Obiectivul bioenergiei este de a aduce
tehnologiile cele mai promițătoare la maturitate comercială
pentru a permite producția pe scară largă și durabilă
de biocombustibili avansați de a doua generație, din diferite
lanțuri valorice pentru transport și cogenerarea eficientă de
căldură și energie electrică din biomasă, inclusiv
CSC. Obiectivul este acela de a dezvolta și demonstra tehnologia pentru
diferitele opțiuni în materie de bioenergie la diferite scări,
ținând seama de condițiile geografice și climatice diferite,
precum și de constrângerile de ordin logistic. Cercetarea pe termen mai
lung va sprijini dezvoltarea unei industrii sustenabile a bioenergiei dincolo
de 2020. Aceste activități vor completa activitățile de
cercetare din amonte (materii prime, bioresurse) și din aval (integrarea
în parcuri de vehicule) desfășurate în cadrul altor provocări
societale relevante.
3.3.2.     Reducerea timpului necesar
pentru a ajunge pe piață pentru tehnologiile bazate pe hidrogen
și pile de combustie
Pilele de combustie și hidrogenul au un
mare potențial pentru a contribui la abordarea provocărilor
energetice cu care se confruntă Europa. Aducerea acestor tehnologii la
competitivitate pe piață va necesita o reducere importantă a
costurilor. Ca o exemplificare, costul sistemelor de pile de combustie pentru
transport va trebui să fie redus de 10 ori, în următorii 10 ani.
Pentru a realiza acest lucru, se acordă asistență pentru
activitățile demonstrative la scară largă și pentru
activități de aplicare în practică înainte de comercializare
pentru aplicații portabile, staționare, de transport și
serviciile conexe, precum și pentru cercetarea pe termen lung și
dezvoltarea tehnologică pentru a constitui un lanț competitiv în
domeniul pilelor de combustie și o infrastructură pentru hidrogen
sustenabilă pe întreg teritoriul Uniunii. Este nevoie de o cooperare
puternică la nivel național și internațional pentru a
permite progrese pe piață la scară suficient de mare, inclusiv
dezvoltarea de standarde adecvate.
3.3.3.     Noi carburanți
alternativi
Există o serie de noi opțiuni cu
potențial pe termen lung, cum ar fi carburantul pe bază de pulberi
metalice, carburant din microorganisme fotosintetice (în apă și sol)
și din medii care imită procesul de fotosinteză. Aceste noi
drumuri ar putea oferi potențial pentru o conversie mai eficientă a
energiei, tehnologii mai competitive din punct de vedere energetic și mai
durabile și „procese de emisie a gazelor cu efect de seră aproape
neutre, care nu se află în concurență pentru terenuri agricole.
Va fi acordat un sprijin în special pentru a aduce aceste tehnologii noi și
altele potențiale de la scară de laborator la nivel de
activități demonstrative în vederea demonstrației înainte de
comercializare până în 2020.
3.4.        O rețea de energie
electrică europeană unică și inteligentă
Rețelele de energie electrică
trebuie să răspundă la trei provocări interconectate pentru
a permite un sistem de energie electrică favorabil consumatorilor și
din ce în ce mai decarbonizat: crearea unei piețe paneuropene; integrarea
unei creșteri masive a surselor de energie regenerabile; și
gestionarea interacțiunilor între milioane de furnizori și
clienți (în cazul în care din ce în ce mai multe gospodării vor juca
ambele roluri), inclusiv proprietarii de autovehicule electrice. Viitoarele
rețele de electricitate vor juca astfel un rol esențial în tranziția
la un sistem de energie electrică fără emisii de dioxid de
carbon, asigurând, în același timp, o flexibilitate suplimentară
și reduceri ale costurilor pentru consumatori. Obiectivul prioritar
până în 2020 este să transmită și să distribuie
aproximativ 35% din energia electrică produsă din surse de energie
regenerabilă, dispersate și concentrate.
Un efort de cercetare și de
demonstrație puternic integrat va veni în sprijinul dezvoltării de
noi tehnologii și componente, care va răspunde la
particularitățile legate de funcțiile de transmisie și
distribuție ale rețelei, precum și de activitățile de
stocare.
Toate opțiunile pentru a echilibra cu
succes cererea și oferta de energie trebuie să fie luate în
considerare pentru a reduce la minim emisiile și costurile. Se vor face
cercetări privind noi tehnologii de producere a energiei electrice și
o infrastructură de comunicare digitală bidirecțională
pentru a le integra în rețeaua de energie electrică. Aceasta va
contribui la o mai bună planificare, monitorizare, control și operare
sigură a rețelelor în condiții normale și de
urgență, precum și la gestionarea interacțiunilor dintre
furnizori și clienți și la transportul, gestionarea și
comercializarea fluxului energetic. Pentru dezvoltarea infrastructurii
viitoare, analiza indicatorilor și a costurilor/beneficiilor ar trebui
să țină seama de sistemele energetice în ansamblul lor. În plus,
sinergiile între rețelele inteligente și rețelele de
telecomunicații vor fi maximizate pentru a evita duplicarea investițiilor
și pentru a accelera introducerea de servicii energetice inteligente.
Noile mijloace de
stocare a energiei (inclusiv la scară mare și baterii) și
sistemele vehiculelor vor oferi flexibilitatea necesară între
producție și cerere. Îmbunătățirea tehnologiilor TIC
va continua să sporească flexibilitatea cererii de energie
electrică, oferind clienților (industriali, comerciali și
rezidențiali) instrumentele automatizate necesare.
Noi modele de
planificare, de piață și de reglementare trebuie să
stimuleze eficiența de ansamblu și rentabilitatea lanțului de
aprovizionare cu energie electrică și interoperabilitatea
infrastructurilor, precum și apariția unei piețe deschise
și concurențiale pentru tehnologiile, produsele și serviciile
rețelelor inteligente. Proiecte demonstrative pe scară largă
sunt necesare pentru testarea și validarea soluțiilor și pentru
evaluarea beneficiilor pentru sistem și la nivelul diferitelor
părți interesate, înainte de punerea în aplicare a acestora în
întreaga Europă. Aceasta ar trebui să fie însoțită de
activități de cercetare pentru a înțelege modul în care
întreprinderile și consumatorii pot reacționa la stimulente
economice, schimbări comportamentale, servicii de informații și
alte posibilități de inovare furnizate prin rețele electrice
inteligente.
3.5.        Noi cunoștințe
și tehnologii
Noi tehnologii, mai eficiente și mai
competitive din punct de vedere al costurilor vor fi necesare pe termen lung.
Progresul ar trebui accelerat prin activități de cercetare
multidisciplinară pentru a obține progrese științifice în concepte
legate de energie și tehnologii generice (de exemplu,
nanoștiință, știința materialelor, fizica solidelor,
TIC, bioștiință, calcul, spațiu); precum și
dezvoltarea inovațiilor în domeniul tehnologiilor viitoare și
emergente.
O cercetare avansată va fi, de asemenea,
necesară pentru a oferi soluții pentru adaptarea sistemelor
energetice la condițiile climatice în schimbare. Prioritățile ar
putea fi adaptate la nevoile, posibilitățile și fenomenele noi,
științifice și tehnologice, ceea ce poate indica evoluții
promițătoare sau prezintă riscuri pentru societate și care
pot apărea în cursul procesului de punere în aplicare a Orizont 2020.
3.6.        Soliditatea luării
deciziilor și a angajamentului public
Cercetarea în domeniul energiei ar trebui
să sprijine și să fie strâns aliniată cu politica
energetică. Pentru a putea lua decizii, factorii de decizie au nevoie de
analize solide care necesită o cunoaștere aprofundată a
tehnologiilor și serviciilor, a infrastructurii, a piețelor (inclusiv
cadrele de reglementare) și comportamentului consumatorilor în domeniul
energiei. Se va acorda sprijin, în special în cadrul sistemului de
informații al planului SET al Comisiei Europene, pentru elaborarea unor
instrumente, metode și modele fiabile și transparente de evaluare a
principalelor aspecte economice și sociale legate de energie; pentru
dezvoltarea de baze de date și elaborarea de scenarii pentru o Uniune
extinsă și evaluarea impactului politicilor energetice și conexe
privind securitatea aprovizionării, mediul înconjurător și
schimbările climatice, societatea și competitivitatea industriei
energetice; pentru a realiza activități de cercetare socio-economice.
Profitând de posibilitățile oferite
de tehnologiile web și platformele sociale, comportamentul consumatorilor,
inclusiv cel al consumatorilor vulnerabili, cum ar fi persoanele cu handicap
și schimbările de comportament se vor studia în platforme deschise de
inovare precum laboratoarele vii și proiecte demonstrative pe scară
mare pentru inovare în domeniul serviciilor.
3.7.        Preluarea pe piață
a inovațiilor în domeniul energetic , întărirea poziției
piețelor și consumatorilor
Este esențial ca inovațiile și
soluțiile de replicare să fie preluate pe piață pentru a
favoriza lansarea în timpul dorit de noi tehnologii energetice precum și
punerea lor în aplicare eficientă din perspectiva costurilor. Pe
lângă cercetare și activități demonstrative bazate pe
tehnologie, acest lucru necesită acțiuni cu o valoare
adăugată clară a Uniunii, cu scopul de a elabora, aplica,
împărtăși și replica inovații netehnologice și cu
un efect de pârghie important pe piețele de energie durabilă la
nivelul Uniunii, combinând diverse discipline și niveluri de
guvernanță.
Astfel de inovații se vor concentra în
principal asupra creării de condiții de piață favorabile la
nivel de reglementare, administrativ și de finanțare pentru
tehnologiile și soluțiile cu emisii scăzute de carbon, cu un bun
randament energetic și utilizând energie regenerabilă. Va fi acordat
sprijin măsurilor care facilitează punerea în aplicare a politicii
energetice, pregătirea terenului pentru lansarea investițiilor, care
susțin consolidarea capacităților și care
acționează asupra adeziunii publice.
Cercetarea și analiza confirmă de
fiecare dată rolul crucial al factorului uman în succesul sau eșecul
unor politici energetice durabile. Vor fi încurajate structuri de organizare
inovatoare, difuzarea și schimbul de bune practici și acțiuni
specifice de formare și consolidare a capacităților.
3.8.        Aspecte specifice privind
punerea în aplicare
Stabilirea priorităților pentru
punerea în aplicare a activităților în această provocare este
condusă de necesitatea de a consolida dimensiunea europeană de
cercetare și inovare în domeniul energetic și inovarea. Unul din
obiectivele principale va fi sprijinirea punerii în aplicare a agendei de
cercetare și inovare stabilită în Planul strategic european pentru
tehnologiile energetice (Planul SET)[24],
pentru a atinge obiectivele Uniunii Europene în domeniul energiei și al
schimbărilor climatice. Calendarele și programele de punere în
aplicare a Planului SET vor oferi un punct de plecare valoros pentru formularea
de programe de lucru. Structura de guvernanță a Planului SET va fi
utilizată drept principiu de bază pentru stabilirea
priorităților strategice și coordonarea cercetării și
inovării în domeniul energetic la nivelul Uniunii.
Agenda netehnologică va fi ghidată
de politica și legislația energetică a Uniunii. Vor fi
sprijinite condițiile propice pentru utilizarea în masă a
tehnologiilor și serviciilor care au trecut de stadiul demonstrației,
a procedeelor și inițiativelor politice pentru tehnologii cu emisii
reduse de carbon și în favoarea eficienței energetice în Uniune.
Aceasta poate implica sprijin pentru asistență tehnică la
dezvoltarea și punerea în aplicare a investițiilor în favoarea
eficienței energetice și a energiilor din surse regenerabile.
Crearea de parteneriate cu părțile
interesate la nivel european va fi importantă pentru punerea în comun a
resurselor și o punere în aplicare comună. Poate fi luată în
considerare, de la caz la caz, transformarea inițiativelor industriale
europene existente din planul SET în parteneriate public-privat oficiale,
dacă acest lucru este considerat necesar, în vederea creșterii
nivelului și coerenței finanțărilor naționale și
pentru a stimula acțiunile comune de cercetare și inovare între
statele membre. Se va avea în vedere să se ofere sprijin, inclusiv cu
statele membre, alianțelor constituite din organisme de cercetare publică,
în special Alianța Europeană de Cercetare în Domeniul Energetic
(EERA) instituită în cadrul Planului SET pentru a pune în comun resursele
și infrastructurile publice de cercetare în vederea abordării
domeniilor critice de cercetare de interes european. Acțiunile de
coordonare internațională sprijină prioritățile
Planului SET conform principiului geometriei variabile, luând în considerare
capacitățile și specificitățile țărilor.
Sistemul de informații al planului SET al
Comisiei Europene va fi mobilizat pentru a elabora, împreună cu
părțile interesate, indicatori-cheie de performanță (KPI -
Key Performance Indicators) pentru a monitoriza progresele înregistrate de
punerea în aplicare și care să fie revizuiți în mod regulat
pentru a ține seama de ultimele evoluții. În general, acțiunile
puse în aplicare în cadrul acestei provocări vor avea drept obiectiv
să consolideze coordonarea programelor, inițiativelor și
politicilor relevante ale Uniunii, cum ar fi politica de coeziune, în special
prin strategiile naționale și regionale în favoarea specializării
inteligente, și sistemul de comercializare a drepturilor de emisie, care
privesc de exemplu, sprijinul pentru proiecte de demonstrație.
4.           Mijloace de transport inteligente,
ecologice și integrate
4.1.        Transport eficient din
punctul de vedere al resurselor de energie și care respectă mediul
Europa și-a fixat un obiectiv politic de
a atinge o reducere cu 60% a emisiilor sale de CO2 până în 2050.
Ea vizează să reducă la jumătate numărul automobilelor
„alimentate în mod convențional” utilizate în orașe, și să
atingă o logistică urbană cu emisii de CO2 aproape
nule în centrele urbane principale până în 2030. Combustibilii cu emisii
reduse de carbon în sectorul aviației ar trebui să ajungă la 40%
până în 2050, iar emisiile de CO2 provenite de la carburanții
folosiți în transportul maritim trebuie să fie reduse cu până la
40% până în 2050.
Cercetarea și inovarea vor contribui în
mod substanțial la dezvoltarea și adoptarea soluțiilor necesare
pentru a reduce în mod drastic emisiile generate de activitățile de
transport, prin toate mijloacele, și care sunt nocive pentru mediu (cum ar
fi CO2, NOx și SOx), pentru a-și reduce dependența
față de combustibilii fosili, și, prin urmare, pentru a reduce
impactul transportului asupra biodiversității și a conserva resursele
naturale.
Acest lucru va fi realizat prin punerea în
aplicare a următoarelor activități specifice:
4.1.1.     Fabricarea de aeronave,
vehicule și nave mai curate și mai silențioase va
îmbunătăți performanțele în materie de protecție a
mediului și va reduce nivelul perceput de zgomot și vibrații
Activitățile în acest domeniu se vor
axa pe produsele finite, dar vor aborda, de asemenea, proiectarea și
procesele de fabricație axate pe economie și ecologie și care
integrează reciclarea în faza de proiectare.
(a)
Dezvoltarea și accelerarea adoptării
tehnologiilor de propulsie mai curate este importantă pentru reducerea sau
eliminarea emisiilor de CO2 și de substanțe poluante
generate de activitatea de transport. Sunt necesare soluții noi și
inovatoare, care utilizează motoare electrice și baterii electrice,
pile de combustie sau propulsie hibridă. Progresele tehnologice vor
contribui, de asemenea, la îmbunătățirea performanțelor de
mediu ale sistemelor de propulsie tradiționale.
(b)
Explorarea opțiunilor pentru utilizarea
surselor alternative de energie cu emisii scăzute de dioxid de carbon va
contribui la reducerea consumului de combustibili fosili. Aceasta include
utilizarea combustibililor durabili și a energiei electrice din surse
regenerabile de energie în toate tipurile de transport, inclusiv pentru
aviație, reducerea consumului de carburant prin recuperarea energiei sau
prin diversificarea aprovizionării energetice și alte soluții
inovatoare. Noi abordări holistice vor fi urmărite care să
cuprindă vehicule, stocarea energiei și infrastructurile de
aprovizionare energetică, inclusiv interfețele între vehicule și
rețeaua electrică și soluții inovatoare pentru utilizarea
carburanților alternativi.
(c)
Reducerea greutății aeronavelor, navelor
și vehiculelor și reducerea rezistenței lor aerodinamice,
hidrodinamice sau a rezistenței la rulare, prin folosirea unor materiale
și structuri mai ușoare și o concepție inovatoare, va
contribui la reducerea consumului de combustibil.
4.1.2.     Dezvoltarea de echipamente,
infrastructuri și servicii inteligente
Aceasta va contribui la
optimizarea operațiunilor de transport și reducerea consumului de
resurse. Accentul se va pune pe utilizarea și gestionarea eficientă a
aeroporturilor, porturilor, platformelor logistice și infrastructurilor de
transport de suprafață, precum și pe sistemele de
întreținere și inspecție autonome și performante. Se va
acorda o atenție deosebită rezistenței la schimbările
climatice a infrastructurilor, soluțiilor rentabile pe baza unei
abordări bazate pe ciclul de viață și adoptării mai
sistematice de noi materiale care să faciliteze și să
reducă costul întreținerii. O atenție sporită va fi, de
asemenea, acordată accesibilității și incluziunii sociale.
4.1.3.     Îmbunătățirea
transportului și a mobilității în zonele urbane
Aceasta va avantaja o
parte importantă și crescândă a populației care
locuiește și lucrează în orașe sau care le utilizează
pentru servicii și activități recreative. Noi concepte de
mobilitate, organizare a transportului, logistică și soluții de
planificare trebuie să fie dezvoltate și testate, care vor contribui
la reducerea poluării aerului și zgomotului și vor
îmbunătăți eficiența. Ar trebui dezvoltate transporturi
publice și cu mijloace nemotorizate, precum și alte opțiuni de
transport eficiente din punct de vedere al utilizării resurselor, ca o
alternativă reală la utilizarea autovehiculelor private, sprijinite
prin utilizarea la scară mai largă a sistemelor de transport
inteligente, precum și de o gestionare inovatoare a cererii.
4.2.        O mai bună mobilitate, o
congestionare mai redusă a traficului, mai multă siguranță
și securitate
Obiectivele politicii europene în domeniul
transporturilor vizează optimizarea rezultatelor și eficienței
în contextul unei cereri în creștere de mobilitate, pentru a transforma
Europa în regiunea cea mai sigură în materie de transport aerian și a
se apropia de obiectivul zero accidente mortale în sectorul transportului
rutier până în 2050. Până în 2030, 30% din transportul rutier de
marfă pe distanțe de peste 300 de kilometri ar trebui să se
orienteze către transportul feroviar și transportul pe apă.
Pentru a ajunge la un sistem de transport paneuropean continuu și eficient
pentru persoane și mărfuri și care internalizează costurile
externe este necesară găsirea unor noi formule de gestionare,
informații și plată pentru transportul multimodal în Europa.
Cercetarea și inovarea vor aduce
contribuții importante la realizarea acestor obiective ambițioase de
politică prin intermediul unor activități relevante în
următoarele activități specifice:
4.2.1.     O reducere semnificativă
a congestionării traficului
Acest lucru poate fi realizat prin punerea în
aplicare a unui sistem de transport integral intermodal „din ușă în
ușă” și prin evitarea utilizării transportului atunci când
acesta nu este necesar. Aceasta implică promovarea unei integrări mai
mari între modurile de transport, optimizarea lanțurilor de transport
și servicii de transport mai bine integrate. Astfel de soluții
inovatoare vor facilita, de asemenea, accesibilitatea, inclusiv pentru
persoanele în vârstă și utilizatorii vulnerabili.
4.2.2.     Progrese substanțiale în
mobilitatea persoanelor și mărfurilor
Acest lucru poate fi realizat prin dezvoltarea
și utilizarea pe scară largă a aplicațiilor inteligente de
transport și a sistemelor de gestiune inteligente în transporturi. Aceasta
implică: sisteme de planificare, de gestionare a cererii, de
informații și de plată care să fie interoperabile în
toată Europa; și integrarea deplină a fluxurilor de
informații, a sistemelor de gestionare, a rețelelor de
infrastructură și a serviciilor legate de mobilitate într-un nou
cadru multimodal comune bazat pe platforme deschise. Acest lucru va garanta, de
asemenea, flexibilitate și o rapiditate de reacție în caz de
criză și condiții meteorologice extreme prin reconfigurarea
călătoriilor între modurile de transport. Noi aplicații de
poziționare, de navigație, de sincronizare, posibile prin intermediul
sistemelor de navigație prin satelit Galileo și EGNOS, vor avea un
rol esențial în atingerea acestui obiectiv.
(a)
Tehnologiile inovatoare de gestionare a traficului
aerian vor contribui la o schimbare radicală în ceea ce privește
siguranța și eficiența, în contextul unei creșteri rapide a
cererii, la îmbunătățirea punctualității, la reducerea
timpului petrecut în aeroporturi, pentru proceduri legate de zboruri și
pentru o rezistență sporită a sistemului de transport aerian.
Punerea în aplicare și dezvoltarea în continuare a „cerului unic european”
va fi sprijinită cu soluții pentru creșterea automatizării
și autonomiei în gestiunea traficului aerian și controlul
aeronavelor, o mai bună integrare a componentelor aeriene și terestre
și noi soluții pentru deplasarea eficientă și
fără întreruperi de călători și de marfă pe
ansamblul sistemului de transport.
(b)
Pentru transportul pe apă,
îmbunătățirea tehnologiilor de planificare și gestionare
integrate va contribui la instituirea unei „centuri albastre” în mările
din jurul Europei, îmbunătățirea operațiunilor portuare
și a unui cadru adecvat pentru căile navigabile interioare.
(c)
Pentru transportul rutier și feroviar,
optimizarea gestionării rețelei va conduce la o utilizare mai
eficientă a infrastructurilor și va facilita operațiunile
transfrontaliere. Sisteme de cooperare complete de informare și de
gestionare a traficului rutier vor fi dezvoltate, bazate pe comunicarea de la
vehicul la vehicul și de la vehicul la infrastructură.
4.2.3.     Dezvoltarea și aplicarea
noilor concepte pentru transportul de mărfuri și logistică
Aceasta poate reduce presiunea asupra sistemului
de transport și îmbunătăți siguranța și
capacitatea transportului de mărfuri. Acestea pot, de exemplu, să
combine utilizarea unor vehicule de înaltă performanță și
cu un impact redus asupra mediului cu soluții de sisteme inteligente,
sigure și bazate pe infrastructură (de exemplu, autotrenuri).
Activitățile vor sprijini, de asemenea, dezvoltarea e-transportului
de marfă care evocă viziunea unui transport de mărfuri
informatizat, în cazul în care fluxul de informații electronice,
serviciile și plățile sunt legate de fluxurile fizice de
marfă din toate modurile de transport.
4.2.4.     Reducerea numărului de
accidente rutiere și accidente mortale și ameliorarea
securității
Acest obiectiv va fi atins prin abordarea unor
aspecte inerente organizării, gestionării și monitorizării
performanțelor și riscurilor sistemelor de transport; și
concentrarea cercetării pe concepția și funcționarea
aeronavelor, vehiculelor și navelor, precum și a infrastructurilor
și terminalelor. Accentul va fi pus pe securitatea pasivă și
activă, prevenirea, consolidarea automatizării și formării,
în scopul de a reduce consecințele erorilor umane. Vor fi concepute
instrumente și tehnici pentru a anticipa, evalua și atenua mai bine
impactul condițiilor climatice și al altor riscuri naturale.
Activitățile se vor concentra, de asemenea, asupra integrării
aspectelor de securitate în planificarea și gestionarea fluxurilor de
pasageri și de marfă, concepției aeronavelor, vehiculelor
și navelor, asupra traficului și sistemului de gestiune și asupra
proiectării terminalelor.
4.3.        Poziția de lider la
nivel mondial a industriei europene a transporturilor
În contextul unei concurențe crescânde,
cercetarea și inovarea va contribui la creștere și la crearea de
locuri de muncă de înaltă calificare în industria europeană a
transporturilor, permițându-i să păstreze un avans tehnologic
și să reducă costurile proceselor de fabricație existente.
Miza este păstrarea competitivității unui sector economic
esențial care reprezintă în mod direct 6,3% din PIB-ul Uniunii
și oferă locuri de muncă unui număr de aproximativ 13 milioane
de persoane în Europa. Printre obiectivele specifice se numără
dezvoltarea generației viitoare de mijloace de transport inovatoare
și pregătirea terenului pentru următoarea, lucrând la concepte
și proiecte noi, sisteme de control inteligente și procese de
producție eficiente. Europa își propune să devină lider
mondial în materie de siguranță și eficiență în toate
modurile de transport.
Cercetarea și inovarea se vor concentra
asupra următoarelor activități specifice:
4.3.1.     Elaborarea generației
următoare de mijloace de transport ca modalitate de a asigura
menținerea cotei de piață în viitor
Aceasta va contribui la sporirea poziției
de lider a Europei în domeniul aeronavelor, trenurilor de mare viteză,
transportului feroviar (sub)urban, vehiculelor rutiere,
electromobilității, navelor de croazieră, feriboturilor și
navelor specializate de înaltă tehnologie și platformelor marine.
Aceste activități de cercetare vor stimula, de asemenea, competitivitatea
industriilor europene în cadrul viitoarelor sisteme și tehnologii, și
vor sprijini diversificarea acestora spre noi piețe, inclusiv în alte
sectoare decât transportul. Aceasta include concepția de aeronave,
vehicule și nave inovative și sigure care incorporează sisteme
de propulsie performante și sisteme de control inteligente și foarte
eficiente.
4.3.2.     Sisteme de control de bord
inteligente
Aceste sisteme sunt necesare pentru a atinge
un nivel mai ridicat de performanță și integrarea sistemului în
domeniul transporturilor. Interfețe adecvate pentru comunicarea între
mijloace de transport (aeronave, vehicule, vase) și infrastructuri vor fi
puse la punct în toate combinațiile relevante, în vederea definirii unor
standarde operaționale comune.
4.3.3.     Procese de producție
avansate
Acestea vor permite personalizarea, costuri
reduse pe toată durata ciclului de viață și un timp de
dezvoltare mai redus, și facilitarea standardizării și
certificării aeronavelor, vehiculelor și navelor, precum și a infrastructurii
aferente. Activități în acest domeniu vor permite punerea la punct a
tehnicilor de proiectare și fabricație rapide și rentabile,
inclusiv tehnici de asamblare, construcție, întreținere și
reciclare, datorită instrumentelor digitale și automatizării
și capacității de integrare a sistemelor complexe.
Competitivitatea lanțurilor de aprovizionare se va consolida, cu termene
mai scurte de introducere pe piață și la costuri reduse.
4.3.4.     Explorarea unor formule de
transport în întregime noi
Poziția concurențială a Europei
va fi consolidată pe termen lung. Activitățile de cercetare
strategică și de validare a conceptelor vor aborda sistemele și
serviciile de transport inovatoare inclusiv aeronavele complet automatizate
și alte noi tipuri de aeronave, vehicule și nave care oferă un
potențial pe termen lung.
4.4.        Cercetare
socio-economică și activități orientate spre viitor pentru
elaborarea politicilor
Acțiuni destinate să sprijine
analiza și dezvoltarea politicilor, inclusiv aspectele socio-economice,
sunt necesare pentru a promova inovarea și pentru a răspunde
dificultăților întâlnite în domeniul transporturilor. Aceste
activități vor avea ca obiectiv elaborarea și punerea în
aplicare a unor politici europene de cercetare și inovare europene pentru transporturi,
studii prospective și previziuni privind evoluțiile tehnologice,
și consolidarea Spațiului european de cercetare.
Este esențial pentru evoluția
sistemului european de transporturi să se înțeleagă
comportamentul utilizatorilor, acceptarea socială, impactul măsurilor
politice, modelele de mobilitate și modelele de afaceri, precum și
implicațiile acestora. Vor fi elaborate scenarii, ținând seama de
tendințele sociale, obiectivele politice și previziunea tehnologică
în perspectiva anului 2050. Având în vedere o mai bună înțelegere a
legăturilor dintre dezvoltarea teritorială și sistemul european
de transport, sunt necesare modele fiabile pe baza cărora pot fi luate
decizii raționale.
Cercetarea se va concentra pe mijloacele de
evitare a inegalităților sociale în materie de acces la mobilitate
și modul în care se poate îmbunătăți situația
utilizatorilor vulnerabili ai drumurilor. Aspecte economice trebuie să
fie, de asemenea, abordate, concentrându-se asupra modalităților de
natură să asigure internalizarea externalităților generate
de mijloacele de transport pentru toate modurile de transport, precum și
modelele de impozitare și tarifare. Activități de cercetare
prospective sunt necesare pentru evaluarea cerințelor viitoare în materie
de competențe și locuri de muncă.
4.5.        Aspecte specifice privind
punerea în aplicare
La stabilirea priorităților din
programul de lucru, pe lângă contribuția recomandărilor
independente externe și a diferitelor platforme tehnologice europene, se
va ține cont de activitatea desfășurată în cadrul planului
strategic pentru tehnologii de transport.
5.           Combaterea schimbărilor climatice,
utilizarea eficientă a resurselor și a materiilor prime
5.1.        Combaterea schimbărilor
climatice și adaptarea la acestea
Concentrațiile actuale de CO2
în atmosferă sunt aproape cu 40% mai mari decât cele de la începutul
revoluției industriale și au atins nivelul cel mai înalt înregistrat
în ultimele 2 milioane de ani. Gazele cu efect de seră altele decât
CO2 sunt, de asemenea, responsabile de schimbările climatice
și joacă un rol din ce în ce mai important în acestea. În
absența unor măsuri decisive, schimbările climatice ar putea
costa lumea cel puțin 5% din PIB în fiecare an și până la 20%
după unele scenarii. În schimb, măsurile precoce și eficace vor
permite limitarea costurilor nete la aproximativ 1% din PIB pe an. Pentru
îndeplinirea obiectivului de „2° C” și evitarea, în acest mod, a
celor mai nefaste efecte ale schimbărilor climatice, țările
dezvoltate vor trebui să reducă emisiile de gaze cu efect de
seră cu 80-95% până în 2050, în raport cu nivelurile din 1990.
Obiectivul acestei activități este
de a se dezvolta și evalua măsuri inovatoare, rentabile și
sustenabile de adaptare la schimbările climatice și de atenuare a
efectelor acestora, prin care să fie vizate atât CO2, cât
și gazele cu efect de seră, altele decât CO2, și
să fie puse în evidență soluții ecologice tehnologice
și netehnologice, prin generarea de argumente care să permită
să se întreprindă din timp acțiuni informate și eficace
și să fie puse în rețea competențele necesare.
Pentru a
realiza acest lucru, cercetarea și inovarea se vor concentra asupra
următoarelor:
5.1.1.     O mai bună
înțelegere a schimbărilor climatice și furnizarea de previziuni
fiabile cu privire la schimbările climatice
O mai bună înțelegere a cauzelor
și evoluției schimbărilor climatice și previziuni mai
exacte privind schimbările climatice sunt esențiale pentru societate
pentru a proteja vieți, bunuri și infrastructuri și pentru a
asigura eficacitatea procesului de luare a deciziilor. Este esențial
să se continue îmbunătățirea bazei de cunoștințe
științifice cu privire la factorii schimbărilor climatice,
procesele, mecanismele și reacțiile de răspuns, asociate cu
funcționarea oceanelor, a ecosistemelor terestre și a atmosferei. Va
fi sprijinită creșterea preciziei previziunilor climatice la
scări spațiale și temporale pertinente prin elaborarea unor
scenarii și modele mai exacte, inclusiv modele ale sistemului terestru
complet cuplate.
5.1.2.     Evaluarea impactului, a
aspectelor vulnerabile și dezvoltarea unor adaptări inovatoare
rentabile și a unor măsuri de prevenire a riscurilor;
Cunoștințele privind capacitatea
societății și economiei de a se adapta la schimbările
climatice sunt incomplete. Elaborarea de măsuri eficiente, echitabile
și acceptabile din punct de vedere social, de adaptare la schimbările
climatice ale mediului și societății necesită o
analiză integrată a impacturilor, a aspectelor vulnerabile, cu
privire la expunerea populației, riscurile, costurile și
perspectivele actuale și viitoare asociate cu schimbările climatice,
luând în considerare evenimentele extreme și pericolele cauzate de
schimbările climatice și reapariția acestora. Această
analiză va trata, de asemenea, impactul negativ al schimbării
climatice asupra biodiversității, ecosistemelor și serviciilor
ecosistemice, infrastructurilor și patrimoniului economic și natural.
Se va pune accentul pe ecosistemele naturale cele mai valoroase și pe
mediile construite, precum și pe principalele sectoare ale
societății, ale culturii și economiei în întreaga Europă.
Acțiunile vor studia impactul și riscurile în creștere pentru
sănătatea umană apărute în urma schimbărilor climatice
și creșterii concentrațiilor de gaze cu efect de seră în
atmosferă. Aceste activități de cercetare vor evalua
soluțiile de adaptare la schimbările climatice care sunt inovatoare,
distribuite în mod echitabil și rentabile, inclusiv protecția și
adaptarea resurselor naturale și a ecosistemelor, precum și efectele
conexe, ele vizând printre altele să informeze și să își
sprijine dezvoltarea și punerea în aplicare la toate nivelurile și
baremele. Aceasta va include, de asemenea, impacturile potențiale,
costurile și riscurile posibile ale soluțiilor de geoinginerie.
Relațiile complexe, conflictele și sinergiile între politicile de
adaptare și de prevenire a riscurilor și alte opțiuni de
politică climatice sectoriale vor fi studiate, inclusiv impactul asupra
ocupării forței de muncă și a condițiilor de
viață ale grupurilor vulnerabile.
5.1.3.     Sprijinirea politicilor de
atenuare
Pentru a trece până în 2050 la o economie
competitivă a UE, cu o utilizare mai eficientă a resurselor și
rezistentă la schimbările climatice, Uniunea trebuie să
definească strategii eficace de reducere a emisiilor pe termen lung
și va progresa mult în capacitatea sa de a inova. Cercetarea va evalua
riscurile, oportunitățile și impactul în domeniile
socio-economice și de mediu, ale măsurilor de atenuare a efectelor
schimbărilor climatice. Cercetarea va susține elaborarea
și validarea unor noi modele climatice-energetice-economice ținând
cont de instrumentele economice și externalitățile
corespondente, în scopul testării măsurilor de atenuare și
tehnologiilor cu emisii reduse de CO2, la scări diferite
și în sectoare cheie ale economiei și societății atât la
nivelul Uniunii, cât și la nivel mondial. Acțiuni vor fi întreprinse
pentru a facilita inovarea tehnologică, instituțională și
socioeconomică, prin îmbunătățirea legăturilor dintre
cercetare și aplicare și între antreprenori, utilizatorii finali,
cercetători și instituții din domeniul cunoașterii.
5.2.        Gestionarea sustenabilă
a resurselor naturale și a ecosistemelor
Societățile se confruntă cu o
provocare majoră pentru a stabili un echilibru durabil între nevoile umane
și mediu. Resursele naturale, inclusiv apa, aerul, biomasa, solurile
fertile, biodiversitatea, ecosistemele și serviciile pe care le oferă
acestea, susțin funcționarea economiei și calitatea vieții
în Europa și în lume. La nivel mondial, oportunitățile de
afaceri legate de resursele naturale ar trebui să
depășească 2 000 miliarde EUR până în anul 2050[25]. În ciuda acestui fapt,
ecosistemele din Europa și la nivel mondial sunt degradate dincolo de
capacitatea naturii de a le regenera și resursele naturale și de
mediu sunt supraexploatate. De exemplu, 1 000 km² de soluri dintre cele
mai fertile și ecosisteme se pierd în fiecare an în Uniune, în timp ce un
sfert din apele dulci sunt irosite. Menținerea acestor modele nu este o
opțiune. Cercetarea trebuie să contribuie la inversarea
tendințelor care dăunează mediului și la garantarea
faptului că ecosistemele continuă să asigure resursele, bunuri
și servicii care sunt esențiale pentru bunăstarea și prosperitatea
economică.
Obiectivul
acestei activități este prin urmare acela de a furniza
cunoștințe care să permită gestionarea resurselor naturale
privind atingerea unui echilibru sustenabil între resursele limitate și
nevoile societății și ale economiei.
Pentru a realiza acest lucru, cercetarea
și inovarea se vor concentra asupra următoarelor:
5.2.1.     Realizarea de progrese în
înțelegerea funcționării ecosistemelor, a interacțiunile
acestora cu sistemele sociale și a rolului lor în susținerea
economiei și a bunăstării umane
Acțiunile societății riscă
să declanșeze modificări ale mediului care sunt ireversibile
și care alterează caracterul ecosistemelor. Este vital să
anticipeze aceste riscuri prin evaluarea, monitorizarea și prognozarea
impactului activităților umane asupra mediului, și a
schimbărilor mediului asupra bunăstării umane. Cercetarea
privind ecosistemele marine (din zonele litorale până în largul
mării), apele dulci, ecosistemele terestre și urbane, inclusiv
ecosistemele dependente de apele subterane va îmbunătăți înțelegerea
noastră asupra interacțiunilor complexe dintre resursele naturale
și sistemele sociale, economice și ecologice, inclusiv sistemele
„puncte de basculare naturale”, și reziliența, sau fragilitatea,
sistemelor umane și biologice. Ea va studia de asemenea modul în care
funcționează ecosistemele și reacționează la impactul
antropogenic, modul în care acestea pot fi refăcute, și în ce mod
acest lucru va afecta economiile și bunăstarea umană. Va studia,
de asemenea, soluții pentru a răspunde problemei resurselor. Aceasta
va contribui la elaborarea de politici și practici care să garanteze
că activitățile sociale și economice sunt efectuate în
limitele de sustenabilitate și adaptabilitate a ecosistemelor și
biodiversității.
5.2.2.     Furnizarea de
cunoștințe și instrumente care să permită eficacitatea
luării deciziilor și a angajamentului public
Sistemele sociale, economice și de
guvernanță trebuie să abordeze în continuare problema
diminuării resurselor și cea a degradării ecosistemelor.
Cercetarea și inovarea va sprijini deciziile politice necesare pentru a
gestiona resursele naturale și ecosistemele, astfel încât să se evite
sau să se adapteze la schimbările climatice și ecologice și
la perturbările pe care le generează, promovând schimbări
instituționale, economice, comportamentale și tehnologice în
măsură să asigure durabilitate. Se va pune accentul pe
politicile pertinente în raport cu ecosistemele și serviciile ecosistemice
esențiale, cum ar fi apa dulce, mările și oceanele, calitatea
aerului, biodiversitatea, amenajarea teritoriului și solurile. Capacitatea
de rezistență a societăților și ecosistemelor la
evenimente catastrofale, inclusiv dezastre naturale, vor fi sprijinite prin
îmbunătățirea capacității de previziune și de
alertă timpurie, de evaluare a aspectelor vulnerabile și impactului, inclusiv
dimensiunea de risc multiplu. Cercetarea și inovarea vor oferi astfel
sprijin pentru politicile ecologice și a eficienței resurselor,
opțiuni pentru o guvernanță eficace bazate pe date
științifice în limite de exploatare sigure. Vor fi dezvoltate modalități
inovatoare de a crește coerența politicilor, de a găsi
compromisuri și de a gestiona interesele conflictuale, de a îmbunătăți
cunoștințele publicului cu privire la rezultatele cercetării
și participarea cetățenilor la procesul de luare a deciziilor.
5.3.        Asigurarea
aprovizionării sustenabile cu materii prime neenergetice și
neagricole
Sectoare cum sunt construcțiile,
industria chimică, automobilele, industria aerospațială,
sectoarele utilajelor și instalațiilor, care generează o valoare
adăugată totală de peste 1 000 miliarde EUR și
asigură locuri de muncă pentru aproximativ 30 de milioane de oameni
depind în ansamblu de accesul la materiile prime. Uniunea este
autosuficientă în privința minereurilor pentru construcții. Cu
toate acestea, deși Uniunea Europeană este unul dintre cei mai mari
producători din lume de anumite minereuri industriale, ea continuă
să fie un importator net al majorității acestora. În plus, UE
este foarte dependentă de importurile de minereuri metalice și este
în totalitate dependentă de import pentru anumite materii prime vitale.
Tendințele recente arată că
cererea pentru materii prime va fi determinată de dezvoltarea economiilor
emergente și de difuzarea rapidă a tehnologiilor generice cheie.
Europa trebuie să asigure o gestionare durabilă și o
aprovizionare durabilă cu materii prime din interiorul și în afara
granițelor sale pentru toate sectoarele care depind de accesul la
materiile prime. Obiectivele politice pentru materiile prime critice sunt prezentate
în Inițiativa privind materiile prime[26]
a Comisiei.
Obiectivul acestei activități este
îmbunătățirea bazei de cunoștințe privind materiile
prime și dezvoltarea de soluții inovatoare pentru explorarea,
extracția, prelucrarea, reciclarea și recuperarea în condiții
ecologice și rentabile a materiilor prime și pentru înlocuirea
acestora cu alternative atrăgătoare din punct de vedere economic,
care au un impact mai redus asupra mediului.
Pentru a realiza acest lucru, cercetarea
și inovarea se vor concentra asupra următoarelor:
5.3.1.     Îmbunătățirea
bazei de cunoștințe privind disponibilitatea materiilor prime
Evaluarea disponibilității pe termen
lung a resurselor Uniunii și a celor mondiale, inclusiv accesul la minele
urbane (depozitele de deșeuri și deșeurile miniere), resursele
de ape adânci (de exemplu, exploatarea minieră a fundului mării
pentru extragerea de pământuri rare) și incertitudinile asociate
acestei disponibilități vor fi îmbunătățite.
Societatea se va servi de aceste cunoștințe pentru a ajunge la o
utilizare mai eficientă, refolosire și reciclare a materiilor prime
rare sau care dăunează mediului. De asemenea, acestea vor servi la
definirea unor norme, practici și standarde internaționale care
să reglementeze explorarea, extracția și prelucrarea resurselor,
(inclusiv practici în utilizarea terenului și amenajarea teritoriului
marin) după moduri economice viabile, care respectă mediul și
acceptabile din punct de vedere social.
5.3.2.     Promovarea aprovizionării
și utilizării durabile a materiilor prime, inclusiv explorarea,
extracția, tratarea, reciclarea și recuperarea
Cercetarea și inovarea sunt necesare pe
durata întregului ciclu de viață al materiilor, pentru a garanta o
aprovizionare și o gestiune accesibile, fiabile și durabile a
materiilor prime esențiale pentru industria europeană. Dezvoltarea
și utilizarea de tehnologii viabile din punct de vedere economic,
ecologice și acceptabile din punct de vedere social pentru prospectare,
extracție și prelucrare vor încuraja utilizarea eficientă a
resurselor. Ele vor contribui, de asemenea, la exploatarea potențialului
minelor urbane. În plus, tehnologii, modele de afaceri și procese noi
și viabile din punct de vedere economic de reciclare și recuperare a
materialelor, vor contribui, de asemenea, la reducerea dependenței Uniunii
privind aprovizionarea cu materii prime primare. Aceasta va include necesitatea
de a prelungi durata de utilizare și de a ameliora calitatea
reciclării și recuperării materialelor, precum și
necesitatea de a reduce în mod drastic irosirea resurselor. O abordare
bazată pe întregul ciclu de viață va fi adoptată, de la
aprovizionarea cu materii prime disponibile până la sfârșitul
ciclului de viață al produsului, cu cerințe minime de energie
și resurse.
5.3.3.     Găsirea de alternative
pentru materiile prime critice
Anticipând o posibilă reducere a
disponibilității anumitor materii prime la nivel mondial, ca urmare,
de exemplu, a restricțiilor comerciale, vor fi examinate și
dezvoltate produse alternative sau de substituție pentru materiile prime
critice, cu performanțe funcționale similare. Acest lucru va reduce
astfel dependența Uniunii de materiile prime primare iar impactul asupra
mediului va fi ameliorat.
5.3.4.     O sensibilizare mai mare în
privința materiilor prime și îmbunătățirea
modalităților de utilizare a acestora la scara întregii
societăți
Tranziția necesară către o
economie mai independentă și mai eficientă din punctul de vedere
al utilizării resurselor va necesita schimbări socio-economice
și culturale, comportamentale și instituționale. Pentru a aborda
problema tot mai importantă a penuriei de competențe în sectorul
materiilor prime din Uniune (inclusiv industriile extractive europene), vor fi
încurajate parteneriate mai eficace între universități, institutele
de studii geologice și întreprinderi. Acest lucru va fi, de asemenea,
esențial pentru a sprijini dezvoltarea de competențe ecologice
inovatoare. În plus, publicul nu a fost încă suficient sensibilizat cu
privire la importanța materiilor prime autohtone pentru economia europeană.
Pentru a facilita modificările structurale necesare, cercetarea și
inovarea vor avea ca scop să confere mai multă putere
cetățenilor, factorilor de decizie politică, practicienilor
și instituțiilor.
5.4.        Stimularea tranziției
către o economie ecologică prin ecoinovații
Uniunea nu poate să prospere într-o lume
în care consumul de resurse, degradarea mediului și pierderea
biodiversității continuă să crească fără
încetare. Decuplarea creșterii economice de utilizarea resurselor naturale
reclamă transformări structurale în modul în care aceste resurse sunt
utilizate, reutilizate și gestionate, protejând, în același timp,
mediul nostru. Inovațiile ecologice ne vor permite să reducem
presiunea exercitată asupra mediului, să creștem eficiența
utilizării resurselor și să situăm Uniunea pe calea
către o economie eficientă din punct de vedere energetic și din
punctul de vedere al utilizării resurselor. Ecoinovarea creează, de
asemenea, oportunități majore pentru creștere și locuri de
muncă și sporește competitivitatea europeană pe piața
mondială, estimată să crească la o piață de o mie
de miliarde de euro după anul 2015[27].
45% dintre întreprinderi au introdus deja un anumit tip de ecoinovație.
S-a estimat că aproximativ 4% din ecoinovații au dus la mai mult de o
reducere de 40% din utilizarea materiilor prime pe unitate de producție[28], evidențiind un
potențial promițător pentru viitor.
Obiectivul acestei activități este
de a încuraja toate formele de ecoinovare care permit tranziția spre o
economie ecologică.
Pentru a realiza acest lucru, cercetarea
și inovarea se vor concentra asupra următoarelor:
5.4.1.     Consolidarea tehnologiilor,
proceselor, serviciilor și produselor ecoinovatoare și încurajarea
preluării lor pe piață
Toate formele de inovare, progresive sau
radicale, care combină aspecte tehnologice, organizaționale,
societale, comportamentale, comerciale și politice și care
favorizează implicarea societății civile, vor fi susținute.
Acestea vor sta la baza unei economii mai circulare, reducând în același
timp repercusiunile asupra mediului și ținând cont de efectele de
recul asupra mediului. Aceasta va include modele de afaceri, simbioză
industrială, sisteme produse-servicii, proiectarea produselor,
integralitatea ciclului de viață și abordările care
privilegiază reciclarea pe tot parcursul ciclului de viață.
Scopul va fi acela de a îmbunătăți eficiența resurselor
prin reducerea, în termeni absoluți, a intrărilor, deșeurilor
și a evacuării de substanțe nocive de-a lungul lanțului
valoric și a promova reutilizarea, reciclarea și substituirea
resurselor. O atenție deosebită va fi acordată facilitării
tranziției de la cercetare la piață, care să implice
industria și în special IMM-urile, de la dezvoltarea de prototipuri la
introducerea și replicarea pe piață. Crearea de rețele
între ecoinovatori va urmări, de asemenea, să
îmbunătățească difuzarea cunoștințelor și
să coreleze mai bine oferta cu cererea.
5.4.2.     Sprijinirea politicilor
și a schimbărilor societale inovatoare
Sunt necesare schimbări structurale
și instituționale pentru a permite tranziția către o
economie ecologică. Cercetarea și inovarea vor aborda principalele
obstacole care stau în calea schimbării societale și comerciale
și vor viza să ofere consumatorilor, liderilor din sectorul întreprinderilor
și factorilor de decizie politică mai multe mijloace de acțiune
pentru a adopta comportamente inovatoare și durabile. Vor fi elaborate
instrumentele, metodele și modelele fiabile și transparente pentru a
evalua și permite schimbări majore de ordin economic, societal
și instituțional necesare pentru a realiza o schimbare de
paradigmă către o economie ecologică. Cercetarea va analiza
modul în care poate promova modele de consum durabile, care să
includă cercetarea socio-economică, științele comportamentale,
implicarea utilizatorilor și acceptarea publică a inovării,
precum și activități pentru îmbunătățirea
comunicării și de sensibilizare a opiniei publice. Se vor utiliza la
maximum acțiunile demonstrative.
5.4.3.     Măsurarea și
evaluarea progresului către o economie ecologică
Este necesar să se definească
indicatori fiabili aplicabili la toate scările spațiale, și
complementari PIB, metode și sisteme care să sprijine și să
evalueze tranziția către o economie ecologică și
eficiența opțiunilor politice relevante. Acționate de o abordare
de tip ciclu de viață, activitățile de cercetare și
inovare vor îmbunătăți calitatea și disponibilitatea
datelor, metode și sisteme de măsurare relevante pentru
eficiența utilizării resurselor și ecoinovarea și vor
facilita elaborarea unor sisteme de compensare inovatoare. Cercetarea
socio-economică va oferi o mai bună înțelegere a cauzelor
profunde care guvernează comportamentul producătorilor și
consumatorilor și va contribui astfel la elaborarea de instrumente
politice mai eficiente pentru a facilita tranziția către o economie
bazată pe o utilizare mai eficientă a resurselor și
capabilă să se adapteze la schimbările climatice. Mai mult,
metode de evaluare a tehnologiilor și modelizarea integrată vor fi
elaborate pentru a sprijini politicile în favoarea eficienței
utilizării resurselor și ecoinovării la toate nivelurile,
sporind totodată coerența politicilor și soluționării
de compromisuri. Rezultatele vor permite monitorizarea, evaluarea și
reducerea fluxurilor de materiale și de energie implicate în producție
și consum și va permite factorilor de decizie politică și
întreprinderilor să integreze costurile și externalitățile
legate de mediu în acțiunile și deciziile lor.
5.4.4.     Promovarea eficienței
resurselor prin sisteme digitale
Inovațiile în domeniul tehnologiilor
informației și comunicațiilor pot constitui un instrument
esențial pentru sprijinirea eficienței resurselor. Pentru a atinge
acest obiectiv, TIC moderne și inovatoare vor contribui la creșterea
semnificativă a productivității, în special prin automatizarea
proceselor, monitorizarea în timp real și sistemele de asistență
decizională. În viitor TIC vor fi utilizate pentru a accelera
dematerializarea progresivă a economiei prin trecerea la serviciile
digitale și pentru a facilita o schimbare a comportamentului de consum
și a modelelor de afaceri.
5.5.        Dezvoltarea unor sisteme de
observare și informații globale de mediu cuprinzătoare și
sustenabile
Sisteme complete de observare și
sistemele informatice în materie de mediu sunt esențiale pentru a asigura
furnizarea datelor și informațiilor necesare pe termen lung pentru a
aborda această provocare. Aceste sisteme vor fi utilizate pentru a evalua
și estima condiția, starea și tendințele climatice,
resursele naturale, inclusiv materiile prime, ecosistemele și serviciile
ecosistemice, precum și pentru a evalua politicile și măsurile
de reducere a emisiilor de carbon și de atenuare și de adaptare la
schimbările climatice în toate sectoarele economiei. Informațiile și
cunoștințele obținute datorită acestor sisteme vor fi
utilizate pentru a promova o utilizare inteligentă a resurselor
strategice; pentru a sprijini elaborarea unor politici bazate pe date concrete;
pentru a încuraja noile servicii ecologice și climatice; și pentru a
crea noi posibilități pe piețele mondiale.
Capacitățile, tehnologiile și
infrastructurile de date pentru observarea și monitorizarea
Pământului trebuie să se bazeze pe progresele înregistrate în
domeniul TIC, tehnologiile spațiale și a rețelelor inteligente,
observațiile obținute prin teledetecție, noi capturi in situ,
servicii de telefonie mobilă, rețelele de comunicații, portaluri
web participative și îmbunătățirea infrastructurii de
calcul și de modelizare, cu scopul de a furniza în mod continuu
informații, previziuni și proiecții actualizate și precise.
Un acces în întregime liber la sisteme interoperabile de date și
informații va fi încurajat, precum și stocarea, gestionarea și
diseminarea eficientă a rezultatelor cercetării.
5.6.        Aspecte specifice privind
punerea în aplicare
Activitățile vor consolida
participarea Uniunii și contribuția sa financiară la procesele
și inițiativele multilaterale, precum Grupul interguvernamental
privind schimbările climatice (IPCC), Platforma interguvernamentală
privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice (IPBES) și Grupul
pentru observarea Pământului (GEO). Cooperarea cu alți
finanțatori publici și privați importanți ai
cercetării vor îmbunătăți eficiența cercetării la
nivel mondial și european și vor contribuii la instituirea unei
guvernanțe mondiale a cercetării.
Cooperarea științifică și
tehnologică va contribui la mecanismul mondial în domeniul tehnologiilor
UNFCCC (Convenția-cadru a ONU privind schimbările climatice) și
va facilita dezvoltarea tehnologică, inovarea și transferul tehnologic
în sprijinul măsurilor de adaptare la schimbările climatice și
de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră.
Pe baza rezultatelor Conferinței ONU Rio+20,
un mecanism va fi explorat pentru a colecta, centraliza și analiza în mod
sistematic cunoștințele științifice și tehnologice
referitoare la principalele problemele legate de dezvoltarea durabilă
și economia ecologică, care va include un cadru pentru evaluarea
progreselor. Aceasta va completa grupurile și organismele
științifice existente și va căuta sinergii cu acestea.
Acțiunile de cercetare care aparțin
acestei provocări vor contribui la servicii operaționale din cadrul
GMES (Monitorizarea globală pentru mediu și securitate) prin
furnizarea unei baze de cunoștințe utile pentru dezvoltarea GMES.
Măsuri specifice vor fi instituite pentru
a garanta că rezultatele cercetării și inovării UE în
domeniul schimbărilor climatice și utilizării eficiente a
resurselor și materiilor prime sunt utilizate în aval de alte programe ale
Uniunii, precum programul LIFE+, programele de fonduri structurale și în
materie de politică regională, precum și programele de cooperare
externă.
Se poate preconiza crearea unei rețele
consultative a institutelor cu scopul de a oferi: analiza continuă a
progresului științific și tehnologic în Uniune și în
principalele țări și regiuni partenere; un studiu la un stadiu
precoce al oportunităților de piață pentru noile tehnologii
și practici de mediu; previziuni pentru politica în materie de cercetare
și inovare.
6.           Societăți favorabile incluziunii,
inovatoare și sigure
6.1.        Societăți
favorabile incluziunii
Tendințele care se conturează
actualmente în societățile europene oferă oportunități
pentru a construi o Europă mai unită, dar comportă și
riscuri. Aceste oportunități și riscurile trebuie înțelese
și anticipate pentru ca Europa să evolueze cu un grad adecvat de
solidaritate și cooperare în chestiuni sociale, politice, economice
și culturale, ținând seama de o lume din ce în ce mai
interconectată.
În acest context, obiectivul este de a favoriza
incluziunea socială, economică și politică, de a combate
sărăcia, consolidarea drepturilor omului, incluziunea digitală,
egalitatea, solidaritatea și dinamica interculturală prin sprijinirea
cercetării interdisciplinare, indicatorilor, progreselor tehnologice,
soluțiilor organizatorice și noilor forme de colaborare și
co-creare. Cercetarea, printre alte activități, sprijină punerea
în aplicare a Strategiei Europa 2020, precum și alte politici externe ale
Uniunii. Cercetarea în științele umaniste ar putea avea un rol
important de jucat în acest context. Definirea, monitorizarea și evaluarea
obiectivelor, strategiilor și politicilor europene vor necesita
activități de cercetare axate pe sisteme de informații
statistice de înaltă calitate, și elaborarea unor instrumente
adaptate care să permită factorilor de decizie să evalueze
impactul și eficacitatea măsurilor preconizate, în special în
favoarea incluziunii sociale.
Vor fi urmărite următoarele
obiective specifice:
6.1.1.     Promovarea unei creșteri
inteligente, durabile și favorabile incluziunii
Urmărirea continuă a creșterii
economice implică o serie de costuri importante pe plan uman, social, de
mediu și economic. O creștere inteligentă, durabilă și
favorabilă incluziunii în Europa implică schimbări substanțiale
în modul în care creșterea și bunăstarea sunt definite,
măsurate (în special folosind măsurarea progresului dincolo de
indicatorul tradițional PIB), generate și susținute de-a lungul
timpului. Cercetarea va analiza evoluția unor stiluri de viață
și comportamente și valori socio-economice durabile și modul în
care acestea se raportează la paradigme și politici și la
funcționarea instituțiilor, întreprinderilor, piețelor, a
sistemelor de guvernanță și de credințe din Europa. Se vor
elabora instrumente pentru o mai bună evaluare a impactului contextual
și mutual al unor astfel de evoluții și al opțiunilor
strategice în domenii precum ocuparea forței de muncă, fiscalitate,
inegalități, sărăcie, incluziune socială,
educație și competențe, dezvoltare comunitară,
competitivitate și piața internă. De asemenea, cercetarea va
analiza de asemenea modul în care evoluează economiile naționale
și ce forme de guvernanță la nivel european și
internațional ar putea contribui la prevenirea dezechilibrelor
macroeconomice, dificultăților monetare, concurenței fiscale,
șomajului și problemelor de ocupare a forței de muncă
și alte forme de tulburări economice și financiare. Se va
ține seama de interdependențele din ce în ce mai mari între Uniune
și economiile, piețele și sistemele financiare globale.
6.1.2.     Construirea unor
societăți rezistente și favorabile incluziunii în Europa
Înțelegerea transformărilor sociale
survenite în Europa necesită analiza evoluției practicilor și
așteptărilor în schimbare în ceea ce privește democrația,
precum și evoluția istorică a identităților, a
diversității, teritoriilor, religiilor, culturilor și valorilor.
Aceasta implică o bună înțelegere a istoriei integrării
europene. Pe de altă parte, înțelegerea dificultăților
și oportunităților care rezultă din preluarea TIC, atât la
nivel individual cât și colectiv, este importantă pentru a deschide
noi căi de inovare favorabilă incluziunii. Este esențial să
se identifice modalități de a adapta și îmbunătăți
sistemele de protecție socială europene, serviciile publice și
mai general dimensiunea „securitate socială” a politicilor în scopul de a
realiza coeziunea socială și pentru a promova egalitatea și
solidaritatea economică între generații. Cercetarea va analiza modul
în care societățile și politicile vor deveni mai europene în
sens larg, prin evoluția identităților, culturilor și
valorilor, circulația ideilor și credințelor și
combinația de principii și de practici în materie de reciprocitate,
convergență și egalitate. Cercetarea va analiza modul în care
populațiile vulnerabile pot participa pe deplin la societate și
democrație, mai ales prin dobândirea diferitelor competențe și
protecția drepturilor omului. Va fi astfel esențial să se
analizeze modul în care sistemele politice răspund sau nu la astfel de
evoluții ale societății și evoluează de asemenea la
rândul lor. Cercetarea va trata, de asemenea, evoluția sistemelor cheie
care reprezintă fundamentele legăturilor sociale, precum familia,
locul de muncă, educația și ocuparea forței de muncă
și care contribuie la combaterea sărăciei. Va lua în considerare
importanța migrației și demografiei în evoluția viitoare a
politicilor europene.
Având în vedere importanța
socio-economică tot mai mare a incluziunii digitale, cercetarea și
acțiunile de inovare pe scară largă vor favoriza adaptarea de
soluții incluzive bazate pe TIC și dobândirea de competențe
digitale care vor duce la autonomia cetățenilor și o
forță de muncă competitivă. O atenție deosebită
va fi acordată noilor inovații tehnologice care vor permite o
îmbunătățire radicală a personalizării,
ușurinței în utilizare și accesibilității, printr-o
înțelegere mai bună a comportamentelor și valorilor
cetățenilor, consumatorilor și utilizatorilor, inclusiv a
persoanelor cu handicap. Pentru a realiza acest lucru, o abordare a
cercetării și inovării favorabilă incluziunii începând de
la concepție (inclusion by design) este necesară.
6.1.3.     Consolidarea rolului Europei
ca actor pe scena mondială
Specificitatea istorică, politică,
socială și culturală a Europei se confruntă din ce în ce
mai mult cu impactul schimbărilor globale. Pentru a dezvolta în continuare
acțiunea sa externă în vecinătatea sa și mai departe,
precum și rolul său de actor global, Europa trebuie să-și
îmbunătățească capacitatea de a defini, prioritiza,
explica, evalua și promova obiectivele politicilor sale cu alte regiuni
și societăți ale lumii, în scopul promovării
cooperării sau prevenirii sau rezolvării conflictelor. În acest sens,
aceasta trebuie, de asemenea, să-și
îmbunătățească capacitatea de a anticipa evoluția
și efectele globalizării și de a răspunde la acestea. Acest
lucru necesită o mai bună înțelegere a istoriei, culturii
și sistemelor politico-economice din alte regiuni ale lumii, precum
și rolul și influența actorilor transnaționali. În cele din
urmă, Europa trebuie, de asemenea, să contribuie în mod eficient la
guvernanța globală în domenii cheie precum comerțul,
dezvoltarea, munca, cooperarea economică, drepturile omului, apărarea
și securitatea. Ea trebuie să dispună în acest sens de un potențial
de a construi noi capacități, fie în ceea ce privește
instrumentele, sistemele și instrumentele de analiză, fie în materie
de diplomație în arena internațională informală și
formală cu actorii guvernamentali și neguvernamentali.
6.1.4.     Reducerea discrepanței în
materie de cercetare și inovare în Europa
Există diferențe importante între
regiunile Europei în domeniul cercetării și inovării, care
trebuie să fie abordate. Măsurile vor avea ca scop stimularea
excelenței și inovării și vor fi distincte, complementare
și sinergice cu politici și acțiuni ale fondurilor politicii de
coeziune. Acestea includ:
–
punerea în legătură și în
concurență a instituțiilor emergente, centrelor de
excelență și regiunilor inovatoare în statele membre mai
puțin dezvoltate cu omoloagele lor renumite la scară
internațională din alte părți ale Europei. Acest lucru se
va realiza în special prin formarea de echipe între instituții excelente
de cercetare și regiuni mai puțin dezvoltate, înfrățiri,
schimburi de personal, expertiză și asistență
specializată și elaborarea de strategii comune pentru stabilirea
centrelor de excelență care pot fi sprijinite de fondurile politicii
de coeziune în regiuni mai puțin dezvoltate. Crearea de legături cu
clusterele de inovare și recunoașterea excelenței în regiunile
mai puțin dezvoltate, inclusiv prin intermediul evaluărilor inter
pares și acordarea de etichete de excelență pentru acele
instituții care respectă standardele internaționale, vor fi
examinate.
–
Instituirea „catedrelor ERA” pentru a atrage cadre
universitare renumite către instituții având un potențial clar
pentru excelența în cercetare, pentru a ajuta aceste instituții
să exploateze pe deplin acest potențial și astfel să creeze
condiții de egalitate pentru cercetare și inovare în Spațiul
european de cercetare. Aceasta va include sprijin instituțional pentru
crearea unui mediu de cercetare competitiv și condițiile-cadru
necesare pentru atragerea, reținerea precum și dezvoltarea unor
cercetători talentați de prim rang în cadrul acestor instituții.
–
Favorizarea accesului la rețele
internaționale pentru cercetători și inovatori de
excelență care nu sunt suficient de prezenți în rețelele
europene și internaționale. Acesta va include sprijinul acordat prin
intermediul COST și al punctelor de contact naționale.
–
Sprijinirea elaborării și
monitorizării de strategii de specializare inteligentă. Un mecanism
de sprijin al politicilor va fi elaborat iar învățarea politicilor la
nivel regional va fi facilitată prin evaluarea internațională
efectuată de participanții la examinarea reciprocă și
schimbul de bune practici.
6.2.        Societăți
inovatoare
Cota din ce în ce mai redusă a Uniunii în
producția mondială de cunoștințe subliniază
necesitatea de a maximiza impactul socio-economic și eficiența
politicilor de cercetare și inovare și de a crește în mod
considerabil coerența și sinergiile transnaționale ale
politicilor. Inovarea va fi abordată în sens larg și va îngloba
inovarea la scară largă și axată pe politici, utilizator
și piață. Aceste activități vor încuraja realizarea
și funcționarea Spațiului european de cercetare, în special a
inițiativelor emblematice ale Strategiei Europa 2020 în favoarea unei
Uniuni a inovării și Agendei digitale pentru Europa.
Vor fi urmărite următoarele
obiective specifice:
6.2.1.     Consolidarea bazei
justificative și a măsurilor de susținere pentru o Uniune a
inovării și a Spațiului de cercetare european
Pentru a evalua și prioritiza
investițiile și pentru a consolida o Uniune a inovării și
Spațiul european de cercetare, analiza politicilor, sistemelor și
actorilor cercetării și inovării din Europa și
țările terțe, precum și elaborarea de indicatori, de date
și de infrastructuri de informații vor fi sprijinite.
Activități orientate spre viitor și inițiativele pilot, analize
economice, monitorizarea politicilor, învățarea reciprocă,
instrumente și activități de coordonare și elaborarea de
metodologii pentru evaluarea impactului și evaluări vor fi, de
asemenea, necesare, și vor exploata punctul de vedere direct al
părților interesate, întreprinderilor, autorităților
publice și cetățenilor.
Pentru a asigura o piață unică
pentru cercetare și inovare, vor fi puse în aplicare măsuri care
să stimuleze comportamentul compatibil cu ERA . Activități de
susținere a politicilor legate de calitatea formării,
mobilității și dezvoltării carierei pentru cercetători
vor fi sprijinite, inclusiv inițiativele de a oferi servicii pentru
mobilitatea cercetătorilor, recrutare deschisă, drepturile
cercetătorilor și legăturile cu comunitățile științifice
mondiale. Aceste activități vor fi implementate în căutarea de
sinergii și a unei coordonări strânse cu acțiunile Marie Curie
în cadrul „Excelenței științifice”. Instituțiile care
prezintă concepte inovatoare în vederea punerii rapide în aplicare a
principiilor ERA, inclusiv Carta europeană pentru cercetători și
Codul de conduită pentru recrutarea cercetătorilor, vor fi
sprijinite.
În ceea ce privește coordonarea
politicilor, un mecanism de consiliere politică va fi instituit pentru ca
autoritățile naționale să poată primi consiliere
politică de la experți atunci când definesc programele naționale
de reformă și strategiile de cercetare și inovare.
Pentru a concretiza inițiativa „O Uniune
a inovării”, există, de asemenea, necesitatea de a sprijini o inovare
(privată și publică) orientată spre piață în
vederea creșterii capacității de inovare a întreprinderilor
și de a stimula competitivitatea europeană. Acest lucru va necesita
îmbunătățirea condițiilor-cadru generale pentru inovare,
precum și abordarea obstacolelor specifice care împiedică
creșterea întreprinderilor inovative. Vor fi sprijinite mecanismele
puternice de sprijinire a inovării (ca de exemplu
îmbunătățirea gestionării clusterelor, parteneriate
public-privat și cooperarea în rețea), serviciile de susținere a
inovării puternic specializate (privind, de exemplu,
gestionarea/exploatarea DPI, managementul inovației, rețele de
organisme implicate în achiziții publice), precum și o analiză a
politicilor publice în ceea ce privește inovarea. Problemele specifice ale
IMM-urilor vor fi susținute în conformitate cu obiectivul specific
„Inovare în IMM-uri”.
6.2.2.     Explorarea noilor forme de
inovare și creativitate, inclusiv inovarea și creativitatea
socială
Inovarea socială generează bunuri,
servicii, procese și modele noi care respectă nevoile
societății și creează noi relații sociale. Este
important să se înțeleagă modul în care inovarea și
creativitatea socială pot duce la modificarea structurilor și
politicilor existente și modul în care pot fi încurajate și
consolidate. Baze de rețele on-line și platforme distribuite care pun
în rețea cetățenii și care le permit să colaboreze
și să creeze împreună soluții bazate pe o bază extinsă
de informare cu privire la contextul social, politic și de mediu poate fi
un instrument puternic pentru a sprijini obiectivele Strategiei Europa 2020.
Sprijin va fi acordat, de asemenea, în favoarea cooperării în rețele
și experimentării utilizării TIC pentru
îmbunătățirea proceselor de învățare, precum și
rețelelor de inovatori sociali și antreprenori sociali.
Va fi esențial să se promoveze
inovarea în vederea consolidării serviciilor publice eficiente, deschise
și centrate pe cetățean (e-guvernarea). Pentru aceasta va fi
nevoie de o cercetare multidisciplinară privind noile tehnologii și
inovări pe scară largă, în special în materie de protecție
a vieții private în mediul digital, interoperabilitate, identificare
electronică a identității, date deschise, interfețe pentru
utilizator dinamice, de configurare și integrare a serviciilor publice
centrate pe cetățean și inovare axată pe utilizatori,
inclusiv în domeniul științelor sociale și umaniste. De
asemenea, aceste acțiuni se vor adresa dinamicii rețelelor sociale
precum și externalizării în masă (crowd-sourcing) și
externalizării de idei (smart-sourcing) pentru coproducția de
soluții care abordează probleme sociale, pe baza seturilor de date
deschise. Acestea vor contribui la o mai bună gestionare a proceselor
decizionale complexe, în special, prelucrarea și analiza unor cantități
imense de date pentru modelizarea politicilor în colaborare, simularea
proceselor decizionale, tehnicile de vizualizare, modelizarea sistemelor
participative, precum și la o analiză a evoluției raporturilor
dintre cetățeni și sectorul public.
6.2.3.     Asigurarea participării
societății la cercetare și inovare
A permite tuturor actorilor
societății să interacționeze în ciclul inovării
crește calitatea, relevanța, acceptabilitatea și durabilitatea
rezultatelor inovării prin integrarea intereselor și valorilor
societății. Este nevoie de dezvoltarea unor competențe,
cunoștințe și capacități specifice, atât la nivel
individual și organizațional , cât și la nivel național
și transnațional. O societate având o cultură
științifică, responsabilă și creativă va fi
favorizată prin promovarea și cercetarea privind metode adecvate de
educație științifică. Egalitatea de șanse între
bărbați și femei va fi promovată în special prin
favorizarea schimbărilor apărute în organizarea instituțiilor de
cercetare și în conținutul și proiectarea de
activități de cercetare. Pentru a îmbunătăți
circulația cunoștințelor în cadrul comunității
științifice și a publicului larg, accesibilitatea și utilizarea
rezultatelor cercetării finanțate din fonduri publice vor fi
dezvoltate în continuare. Un cadru etic pentru cercetare și inovare, bazat
pe principiile etice fundamentale, inclusiv cele care se reflectă în Carta
drepturilor fundamentale și în toată legislația relevantă
și convențiile aplicabile Uniunii, va fi promovat în coordonare cu
organizațiile internaționale competente.
6.2.4.     Promovarea unei cooperări
coerente și eficiente cu țările terțe
Activități orizontale vor garanta
dezvoltarea strategică a cooperării internaționale în ansamblul
programului Orizont 2020 și vor răspunde obiectivelor strategice
transversale. Activități care vizează să sprijine dialogul
bilateral, multilateral și biregional privind politicile de cercetare
și inovare cu țările terțe, alte regiuni, foruri și
organizații internaționale vor facilita schimburile politice,
învățarea reciprocă și stabilirea priorităților,
vor promova accesul reciproc la programe și vor monitoriza impactul
cooperării. Crearea de rețele și activitățile de
înfrățire vor facilita crearea de parteneriate optime între actori
din domeniul cercetării și inovării de ambele părți
și vor îmbunătăți competențele și capacitatea de
cooperare în țările terțe mai puțin avansate.
Activitățile vor promova coordonarea politicilor și programelor
Uniunii și ale statelor membre în materie de cooperare, precum și
acțiunile comune întreprinse de state membre și țări
asociate cu țări terțe în vederea creșterii impactului lor
global. În sfârșit, „prezența” Europei în țările terțe
pe planul cercetării și inovării va fi consolidată și
întărită, în special prin promovarea creării de „case europene
ale științei și inovării”, prestarea de servicii către
organizații europene care își extind activitățile în
țări terțe și accesul organizațiilor și
cercetătorilor din alte state membre și țări asociate la
centrele de cercetare instituite în comun cu țările terțe.
6.3.        Societăți sigure
Uniunea Europeană, cetățenii
și partenerii săi internaționali se confruntă cu o serie de
amenințări la adresa securității, cum ar fi criminalitatea,
terorismul și situațiile de urgență de mari dimensiuni
cauzate de catastrofe naturale sau provocate de om. Aceste amenințări
pot traversa frontierele și pot viza atât obiective fizice cât și
spațiul cibernetic. Atacurile împotriva site-urilor internet ale autorităților
publice și entităților private, de exemplu, nu numai că
subminează încrederea cetățenilor dar pot afecta în mod serios
sectoare esențiale cum ar fi energia, transportul, sănătatea,
finanțele sau telecomunicațiile.
Pentru a anticipa, preveni și gestiona
aceste amenințări, este necesar să se dezvolte și să
se aplice tehnologiile inovatoare, soluțiile, instrumentele de
previzionare și cunoștințele inovatoare, să se stimuleze
cooperarea între furnizori și utilizatori, să se găsească
soluții în materie de securitate civilă, să se amelioreze
competitivitatea securității, a TIC și a sectorului serviciilor
europene și să se prevină și să se combată
atingerile aduse vieții private și încălcarea drepturilor omului
pe internet.
Coordonarea și
îmbunătățirea cercetării în materie de securitate va
reprezenta astfel un element esențial și va contribui la trecerea în
revistă a eforturilor de cercetare actuale, inclusiv previziuni, și
va îmbunătăți condițiile juridice relevante și
procedurile de coordonare, inclusiv activitățile prenormative.
Activitățile vor urmări o
abordare orientată spre îndeplinirea obiectivelor misiunilor și vor
integra aspectele sociale relevante. Acestea vor sprijini politicile Uniunii
pentru securitatea internă și externă, politica de apărare,
precum și noile dispoziții relevante ale Tratatului de la Lisabona,
și vor veghea la securitatea cibernetică, precum și la
încrederea și respectul vieții private, într-o piață
unică digitală. Următoarele obiective specifice vor fi urmărite:

6.3.1.     Lupta împotriva
criminalității și terorismului
Ambiția constă atât în evitarea
atacurilor cât și în atenuarea consecințelor potențiale ale
acestora. Acest lucru necesită tehnologii și capacități noi
(inclusiv în combaterea criminalității informatice și a
terorismului informatic) pentru a asigura securitatea în domeniul
sănătății, hranei, apei și mediului, care sunt
esențiale pentru buna funcționare a societății și
economiei. Noile tehnologii și capacități specializate vor contribui
la protejarea infrastructurilor, sistemelor și serviciilor critice
(inclusiv comunicații, transport, sănătate, alimente, apă,
energie, a lanțurilor logistice și de aprovizionare și mediu).
Aceasta va include analizarea infrastructurilor și serviciilor critice în
rețea ale sectoarelor publice și private și protejarea acestora
împotriva oricărui tip de amenințări.
6.3.2.     Consolidarea
securității prin gestionarea frontierelor
Tehnologiile și capacitățile
sunt, de asemenea, necesare pentru a consolida sistemele, echipamentele,
instrumentele, procesele și metodele de identificare rapidă pentru a
îmbunătăți securitatea frontierelor, inclusiv aspectele legate
de control și de supraveghere, exploatând în același timp întregul
potențial al EUROSUR. Acestea vor fi dezvoltate și testate având în
vedere eficacitatea acestora, respectarea principiilor juridice și etice
și a proporționalității, acceptabilitatea socială
și respectarea drepturilor fundamentale. Cercetarea va sprijini, de
asemenea, îmbunătățirea gestionării europene integrate a
frontierelor, inclusiv prin cooperare sporită cu țările
candidate, potențial candidate și țările din cadrul
politicii europene de vecinătate.
6.3.3.     Asigurarea
securității cibernetice
Securitatea cibernetică este o
condiție prealabilă care trebuie îndeplinită pentru ca
persoanele, întreprinderile și serviciile publice să poată
beneficia de oportunitățile oferite de internet. Aceasta implică
securizarea sistemelor, rețelelor, dispozitivelor de acces, și
software și servicii, inclusiv informatica dematerializată („cloud
computing”), luând în același timp în considerare interoperabilitatea
tehnologiilor multiple. Cercetarea va preveni, detecta și gestiona în timp
real atacurile cibernetice în diverse domenii și pe teritorii diferite
și va proteja infrastructurile critice pentru TIC. Societatea digitală
este în plină dezvoltare și evoluează constant: noi
utilizări și abuzuri pe internet, noi modalități de
interacțiune socială, noi servicii mobile și bazate pe
localizare și apariția internetului obiectelor. În acest sens este
nevoie de un nou tip de cercetare al cărui motor ar trebui să fie
aplicațiile, utilizările și tendințele societale emergente.
Vor fi întreprinse inițiative de cercetare dinamică, inclusiv
inițiativele proactive de C&D pentru a reacționa rapid la noile
evoluții de actualitate în materie de încredere și securitate.
6.3.4.     Creșterea
rezilienței Europei la criză și dezastre
În acest sens, trebuie dezvoltate tehnologii
și capacități specializate pentru a sprijini diferite tipuri de
operațiuni de gestionare a urgențelor (precum protecția civilă
și combaterea incendiilor și poluarea marină, ajutor umanitar,
protecția civilă, prevenirea conflictelor, dezvoltarea informaticii
medicale și a misiunilor de salvare a infrastructurilor și de
stabilizare post-criză), precum și controlul aplicării legilor.
Cercetarea trebuie să acopere întreg lanțul de gestionare a crizelor
și rezistența societății și să susțină
o gestionare la nivel european a capacității de reacție în caz
de urgență.
Activități care acoperă toate
domeniile de acțiune vor aborda, de asemenea, integrarea și
interoperabilitatea sistemelor și serviciilor, inclusiv aspecte precum
comunicarea, arhitectura distribuită și factorul uman. Acest lucru
necesită integrarea capacităților civile și militare în
misiuni, de la protecția civilă și asistența umanitară
până la gestionarea frontierelor sau menținerea păcii. Acestea
vor include progres tehnologic în domeniul sensibil al tehnologiilor cu
dublă utilizare, pentru garantarea interoperabilității între
forțele militare și de protecție civilă și între
forțele de protecție civilă la nivel mondial, precum și
pentru a asigura fiabilitatea, luarea în considerare a aspectelor
organizaționale, juridice și etice, aspectele comerciale,
protecția confidențialității și integritatea
informațiilor și trasabilitatea tuturor tranzacțiilor și
operațiilor.
6.3.5.     Asigurarea
libertății și a vieții private pe internet și
consolidarea dimensiunii societale a securității
Garantarea dreptului omului la respectarea
vieții private în societatea digitală va necesita dezvoltarea
cadrelor și tehnologiilor de protecție integrată a vieții
private din momentul proiectării, de la stadiul de concepere a produselor
și serviciilor. Vor fi elaborate tehnologii care să permită
utilizatorilor să își controleze datele cu caracter personal, precum
și utilizarea acestora de către terți; precum și
instrumente care vor permite detectarea și blocarea conținuturilor
ilegale și violarea datelor și protejarea drepturilor omului online,
prevenind limitarea comportamentelor cetățenilor în mod individual
sau în grupuri de activități ilegale de căutare și de
stabilire a profilului.
Orice nouă soluție sau tehnologie
nouă în materie de securitate trebuie să fie acceptabilă pentru
societate, să respecte legislația Uniunii și dreptul
internațional, să fie eficace și proporțională în
identificarea și abordarea amenințărilor la adresa
securității. Este așadar esențial să se
înțeleagă mai bine dimensiunile socio-economice, culturale și
antropologice ale securității, cauzele insecurității, rolul
mass-media și al comunicării și percepțiile
cetățenilor. Aspectele etice și protecția valorilor umane
și a drepturilor fundamentale ale omului vor fi abordate.
6.3.6.     Aspecte specifice privind
punerea în aplicare
Întrucât cercetarea va fi axată pe
securitatea civilă, o coordonare cu activitățile Agenției
Europene de Apărare (AEA) va fi urmărită în mod activ în scopul
de a consolida cooperarea cu AEA, în special prin intermediul cadrului european
de cooperare, ținând cont că existența domeniilor sau
tehnologiilor cu dublă utilizare sunt relevante atât pentru
aplicațiile civile, cât și militare. Mecanismele de cooperare cu
agențiile competente ale Uniunii, cum ar fi de exemplu, FRONTEX, EMSA
și Europol, va fi, de asemenea, consolidată în continuare, pentru a
îmbunătăți coordonarea programelor și politicilor Uniunii
în domeniul securității interne și externe, și a altor
inițiative ale Uniunii.
Ținând cont de natura particulară a
securității, se vor pune în aplicare dispoziții specifice în
materie de programare și guvernanță, în special cu comitetul
menționat la articolul 9 din prezenta decizie. Informațiile
clasificate și alte informații sensibile legate de securitate vor fi
protejate și cerințe speciale și criterii pentru cooperarea
internațională pot fi precizate în programele de lucru. Se va
ține cont de asemenea de acest aspect în dispozițiile referitoare la
programare și guvernanță pentru societăți sigure
(inclusiv aspectele de comitologie).
PARTEA IV
Acțiuni directe nenucleare ale
Centrului Comun de Cercetare (JRC)
1.           Excelența
Științifică
JRC va desfășura
activități de cercetare pentru a consolida baza de
cunoștințe științifice în procesul de elaborare al
politicilor pentru a promova o mai bună înțelegere a proceselor
naturale care stau la baza provocărilor societale și pentru a analiza
domeniile emergente ale științei și tehnologiei, inclusiv
printr-un program de cercetare exploratorie.
2.           Poziția de lider în sectorul
industrial
JRC va contribui la stimularea
inovației și competitivității astfel:
(a)
continuând să contribuie la orientarea
strategică și la agenda științifică a instrumentelor
relevante din domeniul cercetării indirecte, cum ar fi parteneriatele
europene pentru inovare, precum și parteneriatele public-privat și
parteneriatele publice-public;
(b)
sprijinind transferul de cunoștințe
și de tehnologie prin definirea cadrului adecvat pentru drepturile de
proprietate intelectuală pentru diferite instrumente de cercetare și
inovare și promovarea cooperării în transferul de cunoștințe
și tehnologie între marile organizații de cercetare publice;
(c)
contribuind la facilitarea utilizării,
standardizării și validării tehnologiilor spațiale și
datelor de origine spațială, în special, pentru a face față
provocărilor societale.
3.           Provocări societale
3.1.        Sănătate,
schimbări demografice și bunăstare
JRC va contribui la armonizarea metodelor,
standardelor și practicilor pentru sprijinirea legislației Uniunii
care vizează sănătatea și protecția consumatorilor
prin:
(a)
evaluarea riscurilor și
oportunităților oferite de noile tehnologii și substanțe
chimice, inclusiv nanomaterialele, în produsele alimentare, hrana pentru
animale și în produsele de consum curente; definirea și validarea de
metode de măsurare, identificare și cuantificare armonizate, de strategii
de testare integrate și instrumente de ultimă generație pentru
evaluarea riscurilor de ordin toxicologic, inclusiv metode de înlocuire a
experimentelor pe animale; evaluare a efectelor poluării mediului asupra
sănătății;
(b)
dezvoltarea și asigurarea calității
testelor medicale și practicilor de depistare, inclusiv testele genetice
și depistarea cancerului.
3.2.        Securitate alimentară,
agricultură durabilă, cercetare marină și maritimă
și bioeconomie
JRC va sprijini elaborarea, punerea în
aplicare și urmărirea politicilor europene din domeniul agriculturii
și pescuitului, inclusiv securitatea alimentară și dezvoltarea
bioeconomiei prin:
(a)
instituirea unui sistem global și a
instrumentelor de prognoză agricolă și pentru monitorizarea
productivității culturilor; sprijin pentru a îmbunătăți
perspectivele pe termen mediu și scurt în ceea ce privește produsele
agricole de bază, inclusiv estimarea efectelor schimbărilor
climatice;
(b)
o contribuție la inovarea biotehnologică
și eficiența sporită a resurselor pentru a produce „mai mult cu
mai puțin ” prin intermediul analizelor și modelizării
tehnico-economice;
(c)
modelizarea de scenarii pentru procesele de luare a
deciziilor în politicile agricole și analiza impactului politicii la nivel
macro și microeconomic și la nivel regional; analiza impactului „PAC
în perspectiva anului 2020” asupra economiilor în curs de dezvoltare sau
emergente;
(d)
perfecționarea metodelor de control și de
punere în aplicare în sectorul pescuitului și de trasabilitate a
peștelui și a produselor pescărești; elaborarea unor indicatori
fiabili ai sănătății ecosistemelor și modelizarea
bioeconomică, permițând o mai bună înțelegere a efectelor
directe (de exemplu, pescuit) și a efectelor indirecte (schimbările
climatice) ale activităților umane asupra dinamicii privind stocurile
de pește, mediul marin și impactul socio-economic al acestora.
3.3.        Surse de energie sigure,
ecologice și eficiente
JRC se va concentra asupra obiectivelor 20/20/20
privind schimbările climatice și energia și a tranziției
Uniunii către o economie competitivă caracterizată prin emisii
reduse de carbon până în 2050 prin activități de cercetare
privind aspectele tehnologice și socio-economice ale următoarelor
problematici:
(a)
securitatea aprovizionării cu energie, în
special în ceea ce privește legăturile și raporturile de
interdependență cu sistemele de furnizare și transport de
energie din afara Europei; cartografia surselor și infrastructurilor de
energie primară autohtone și externe de care Europa depinde;
(b)
rețelele de transport al
energiei/electricității, în special modelizarea și simularea
rețelelor transeuropene de energie, analiza tehnologiilor inteligente sau
de super rețea și simularea în timp real a sistemelor de producere a
electricității;
(c)
eficiența energetică, în special
metodologii pentru monitorizarea și evaluarea instrumentelor politicii
privind eficiența energetică, analiza tehnico-economică a
utilizării tehnologiilor și instrumentelor eficiente din punct de
vedere energetic și a rețelelor inteligente;
(d)
tehnologiile cu emisii reduse de carbon (inclusiv securitatea
energiei nucleare în cadrul programului Euratom), în special evaluarea
performanțelor și cercetarea prenormativă privind tehnologiile
prospective cu emisii reduse de carbon; analiza și modelizarea factorilor
care stimulează sau împiedică dezvoltarea și implementarea
acestora; evaluarea resurselor regenerabile și a blocajelor, cum ar fi
materiile prime critice, în lanțul de aprovizionare din domeniul
tehnologiilor cu emisii reduse de carbon; perfecționarea continuă a
sistemului de informații al Planului strategic european pentru
tehnologiile energetice (SETIS) și activitățile conexe.
3.4.        Mijloace de transport
inteligente, ecologice și integrate
JRC va susține realizarea obiectivelor de
realizare a unui sistem competitiv inteligent, eficient din punct de vedere al
utilizării resurselor și integrat pentru transportul în condiții
de siguranță și securitate al persoanelor și
mărfurilor în perspectiva anului 2050, prin intermediul unor studii de
laborator, de modelizare și de monitorizare privind:
(a)
tehnologii strategice de transport cu emisii
scăzute de dioxid de carbon aplicabile tuturor modurilor de transport,
inclusiv electrificarea transportului rutier și carburanți de
înlocuire pentru aeronave/nave/vehicule, precum și instituirea unei burse
de informații interne a Comisiei pentru colectarea și diseminarea
informațiilor privind tehnologiile utile în acest sens; disponibilitatea
și costurile combustibililor și surselor de energie nefosile,
inclusiv impactul unui transport rutier electrificat asupra rețelelor
electrice și producției de electricitate;
(b)
vehicule nepoluante și eficiente, în special
definirea procedurilor de evaluare și testare armonizată a
tehnologiilor inovatoare în ceea ce privește emisiile, randamentul și
securitatea combustibililor, convenționali și alternativi; elaborarea
de metodologii îmbunătățite pentru măsurarea emisiilor
și calculul presiunilor exercitate asupra mediului; coordonarea și
armonizarea activităților de inventariere și de monitorizare a
emisiilor la nivel european;
(c)
sistemele de mobilitate inteligentă care
permit o mobilitate sigură, inteligentă și integrată,
inclusiv evaluarea tehnico-economică a sistemelor și componentelor de
transport noi, aplicațiile pentru o mai bună gestionare a traficului
și lucrările care concep o abordare integrată a cererii și
gestionării transportului;
(d)
securitatea integrată, în special furnizarea
de instrumente și servicii pentru colectarea, schimbul și analiza
informațiilor legate de incidentele și accidentele în sectoarele de
transport aerian, maritim și terestru; îmbunătățirea
prevenirii accidentelor prin analiză și concluzii în materie de
siguranță desprinse de la diferitele moduri de transport, care
contribuie în același timp la economii de costuri și creșteri de
eficiență.
3.5.        Combaterea schimbărilor
climatice, utilizarea eficientă a resurselor și a materiilor prime
JRC va contribui la ecologizarea Europei,
securitatea aprovizionării globale cu resurse și o gestionare
durabilă a resurselor naturale prin următoarele activități:
(a)
permiterea accesului la date și
informații interoperabile privind mediul, prin perfecționarea în
continuare a standardelor și a acordurilor de interoperabilitate,
instrumentele geospațiale și infrastructurile tehnologice inovatoare
de comunicare a informațiilor, cum ar fi infrastructura pentru
informații spațiale din Uniunea Europeană (INSPIRE), și
alte inițiative la nivelul UE și la nivel mondial;
(b)
măsurarea și monitorizarea variabilelor
cheie din punct de vedere al mediului și evaluarea situației și
evoluției resurselor naturale prin elaborarea de indicatori și de
sisteme de informații care contribuie la infrastructurile de mediu.
Evaluarea serviciilor ecosistemice, inclusiv a valorii lor și a efectelor
schimbărilor climatice;
(c)
dezvoltarea unui cadru de modelizare integrată
pentru evaluarea durabilității bazat pe modele tematice, cum ar fi
solul, amenajarea teritoriului, apa, calitatea aerului, emisiile de gaze cu
efect de seră, silvicultura, agricultura, energia și transportul,
ținând cont de analizarea efectelor și a răspunsurilor la
schimbările climatice;
(d)
sprijinirea realizării obiectivelor politicii
de dezvoltare a Uniunii, prin promovarea transferului de tehnologie,
monitorizarea resurselor esențiale (cum ar fi pădurile, solurile,
aprovizionarea cu alimente) și activități de cercetare pentru a
limita efectele schimbărilor climatice și impacturile de mediu ale
folosirii resurselor, și pentru a rezolva situațiile de compromis în
concurența între terenuri pentru producția de alimente sau energie
și terenurile utile de exemplu biodiversității;
(e)
realizarea unei evaluări integrate privind
politici de producție și consum durabile, inclusiv securitatea
aprovizionării cu materii prime strategice, randamentul resurselor,
procese de producție și tehnologii curate, cu emisii reduse de
carbon, dezvoltarea produselor și serviciilor, modele de consum și
comerț. Perfecționarea și integrarea analizei ciclului de
viață și integrarea în studii strategice;
(f)
realizarea unei analize de impact integrate a
opțiunilor de atenuare a efectelor schimbărilor climatice și/sau
adaptarea bazată pe elaborarea unei panoplii cantitative de modele la
scară regională și globală, variind de la nivel sectorial
la nivel macroeconomic.
3.6.        Societăți
favorabile incluziunii, inovatoare și sigure
JRC va contribui la îndeplinirea obiectivelor
stabilite de O Uniune a inovării, Securitate și cetățenie
și Europa globală, prin intermediul următoarelor
activități:
(a)
analize complete ale factorilor care
favorizează sau care frânează cercetarea și inovarea și
elaborarea unei platforme de modelizare pentru evaluarea impactului lor micro-
și macroeconomic;
(b)
contribuția la monitorizarea
implementării obiectivelor Uniunii inovării prin intermediul unui
tablou de bord, elaborarea indicatorilor etc., și exploatarea unui sistem
public și a unui sistem de informare și de informații care
să găzduiască datele și informațiilor utile;
(c)
exploatarea unei platforme publice de
informații și de informare pentru a ajuta autoritățile
naționale și regionale în domeniul specializării inteligente;
analiza economică cantitativă a structurii spațiale a
activității economice, în special abordarea disparităților
economice, sociale și teritoriale și modificările
configurației în funcție de progresul tehnologic;
(d)
econometrie și analiză
macro-economică a reformei sistemului financiar pentru a contribui la
menținerea unui cadru eficient al UE de gestionare a crizei financiare;
acordarea în continuare a unui sprijin metodologic pentru monitorizarea
pozițiilor bugetare ale statelor membre în legătură cu Pactul de
stabilitate și creștere;
(e)
monitorizarea funcționării Spațiului
european de cercetare (ERA), precum și analizarea factorilor favorabili
sau defavorabili principalelor sale elemente (cum ar fi mobilitatea
cercetătorilor, deschiderea programelor de cercetare naționale)
și propunerea opțiunilor politice pertinente; păstrarea unui rol
important în ERA prin crearea de rețele, formare, deschiderea
instalațiilor și bazelor de date ale JRC pentru utilizatorii din
statele membre și țările candidate sau asociate;
(f)
elaborarea unei analize economice cantitative a
economiei digitale; realizarea unor cercetări privind impactul
tehnologiilor informației și comunicațiilor asupra
realizării obiectivelor societății digitale; studiul impactului
aspectelor de securitate sensibile asupra vieții persoanelor (modul de
viață digital);
(g)
accentul pe identificarea și evaluarea
vulnerabilității infrastructurilor critice (cum ar fi sistemele
globale de radionavigație și piețele financiare); ameliorarea
instrumentelor de combatere a fraudei împotriva bugetului Uniunii și
pentru supraveghere maritimă; și evaluarea funcționării
tehnologiilor pentru stabilirea identității personale sau care
afectează această identitate (identitate digitală);
(h)
consolidarea capacității Uniunii de
reducere a riscului de dezastre și de gestionare a catastrofelor naturale
sau provocate de om, în special prin dezvoltarea unui sistem informatic mondial
de alertă rapidă și de gestionare a riscurilor multiple, în
funcție care să utilizeze tehnologiile de observare a Pământului;
(i)
furnizarea în continuare a unor instrumente de
evaluare și gestionare a provocărilor mondiale în materie de
securitate precum terorismul și neproliferarea [chimică,
biologică, radiologică și nucleară (în cadrul programului
Euratom], amenințărilor provenind din situații socio-politice
instabile și boli transmisibile; Noi domenii care trebuie abordate includ
vulnerabilitatea și rezistența la amenințările emergente
sau hibride, de exemplu, accesul la materii prime, pirateria, deficitul de
resurse/concurența pentru resurse, precum și efectele
schimbărilor climatice asupra producerii unor dezastre naturale.
4.           Aspecte specifice privind punerea în
aplicare
În conformitate cu prioritățile
fixate de Europa globală, JRC își va consolida cooperarea
științifică cu organizațiile internaționale cheie
și țările terțe (de exemplu, organismele ONU, OCDE, Statele
Unite ale Americii, Japonia, Rusia, China, Brazilia, India) în domeniile care
au o puternică dimensiune mondială, cum ar fi schimbările
climatice, securitatea alimentară sau nanotehnologiile.
Pentru a îmbunătăți serviciul
propus în cadrul procesului de elaborare a politicilor, JRC va continua să
își dezvolte capacitatea de a analiza și de a formula opțiuni
politice intersectoriale și de a efectua evaluările de impact
aferente. Aceste capacități vor fi sprijinite în special prin
consolidarea:
(a)
modelizării în domenii cheie (de exemplu,
energie și transport, agricultură, climă, mediu, economie);
accentul se va pune pe modelele sectoriale și integrate (pentru evaluări
privind durabilitatea) și acoperă aspecte științifice și
tehnice, precum și economice;
(b)
studiilor de perspectivă care vor permite
analizarea tendințelor și evenimentelor științifice,
tehnologice și societale și modul în care acestea pot afecta politicile
publice, influența inovarea, consolida competitivitatea și o
creștere durabilă. Acest lucru ar permite JRC să semnaleze
aspecte care pot necesita intervenții politice viitoare și să
anticipeze nevoile clienților.
JRC își va consolida sprijinul pentru procesul
de standardizare și standarde ca o componentă orizontală în
sprijinul competitivității europene. Activitățile vor
include cercetări pre-normative, dezvoltarea de materiale de
referință și măsurători și armonizarea
metodologiilor. Cinci domenii prioritare au fost identificate [energie;
transport; agenda digitală; securitatea și siguranța (inclusiv
nucleară în programul Euratom); și protecția consumatorilor]. În
plus, JRC va continua să promoveze difuzarea rezultatelor sale și
să furnizeze instituțiilor și organismelor Uniunii un sprijin
privind gestionarea drepturilor de proprietate intelectuală.
JRC va institui o capacitate în
științele comportamentale pentru a sprijini dezvoltarea unei
reglementări mai eficiente, care să completeze activitățile
JRC în domeniile selectate, cum sunt alimentația, eficiența
energetică și politicile de produs.
Cercetarea socio-economică va fi una din
activitățile din domeniile relevante, cum ar fi agenda digitală,
producția și consumul durabile sau sănătatea publică.
În vederea îndeplinirii misiunii sale ca
centru de referință pentru Uniune, pentru a continua să joace un
rol esențial în Spațiul European de Cercetare (ERA) și pentru a
aborda noi domenii de cercetare, este esențial ca Centrul Comun de
Cercetare (JRC) să dispună de o infrastructură
ultramodernă. JRC își va continua programul de renovare și
reabilitare pentru a asigura conformitatea cu reglementările aplicabile în
materie de siguranță și securitate, și va investi în
infrastructuri științifice, inclusiv dezvoltarea de platforme de
modelizare, instalații adaptate noilor domenii de cercetare, cum ar fi
testele genetice etc. Aceste investiții vor fi realizate în strânsă
coordonare cu foaia de parcurs a Forumului strategic european pentru
infrastructuri de cercetare (ESFRI) și vor lua în considerare
instalațiile existente în statele membre.
Anexa II
Indicatori de performanță
Tabelul următor prezintă, pentru
obiectivele specifice ale Orizont 2020, un număr limitat de
indicatori-cheie pentru evaluarea rezultatelor și a impactului.
1.           Partea I. Prioritatea „Excelența
științifică”
Obiective specifice:
·
Consiliul European pentru Cercetare
–
Ponderea publicațiilor din proiectele
finanțate de ERC care se situează în segmentul de 1% din
publicațiile foarte citate
–
Numărul de măsuri de politici
instituționale și de măsuri la nivel național/regional
inspirate de finanțările pentru ERC
·
Tehnologii viitoare și emergente
–
Articole în publicații cu impact ridicat,
evaluate inter pares
–
Cereri de brevete în domeniul tehnologiilor
viitoare și emergente
·
Acțiunile Marie Curie privind
competențele, formarea și dezvoltarea carierei
–
Mobilitatea interdisciplinară și
transnațională a cercetătorilor, inclusiv a doctoranzilor
·
Infrastructuri europene de cercetare (inclusiv
e-infrastructuri)
–
Infrastructuri de cercetare care sunt accesibile
tuturor cercetătorilor din Europa și din afara acesteia prin
sprijinul Uniunii
2.           Partea II. Prioritatea „Poziția de
lider în sectorul industrial”
Obiective specifice:
·
Poziție de lider în domeniul tehnologiilor
generice și industriale (TIC, nanotehnologii,
materiale avansate, biotehnologii, tehnici avansate de producție și
spațiu)
–
Cereri de brevete obținute pentru diversele
tehnologii generice și industriale
·
Accesul la finanțarea de risc
–
Investițiile totale mobilizate prin
finanțare prin îndatorare și investițiile în capitalul de risc
·
Inovarea în IMM-uri
–
Ponderea IMM-urilor participante care introduc
inovații care constituie noutăți pentru întreprindere sau pentru
piață (acoperind încă trei ani peste perioada din proiect)
3.           Partea III. Prioritatea „Provocări
societale”
Obiective specifice:
Pentru fiecare dintre provocări,
progresele vor fi evaluate în funcție de contribuția la
următoarele obiective specifice, detaliate în anexa I la Orizont 2020,
împreună cu descrierea progreselor de fond necesare pentru a se
răspunde provocărilor și pentru realizarea indicatorilor
relevanți:
–
îmbunătățirea
sănătății și bunăstării pe tot parcursul
vieții, pentru toți;
–
asigurarea unor cantități suficiente de
alimente sigure și de înaltă calitate, precum și de alte
bioproduse, prin dezvoltarea unor sisteme de producție primară
productive și eficiente din punctul de vedere al utilizării
resurselor, susținând serviciile ecosistemice, precum și a unor
lanțuri de aprovizionare competitive și cu emisii reduse de dioxid de
carbon;
–
trecerea la un sistem energetic fiabil, durabil
și competitiv, în contextul diminuării continue a resurselor, al
creșterii nevoilor de energie și al schimbărilor climatice;
–
un sistem de transport european eficient din
punctul de vedere al resurselor, ecologic, sigur și fără
sincope, în beneficiul cetățenilor, al economiei și al
societății;
–
realizarea unei economii care utilizează
resursele în mod eficient și rezistentă la schimbările climatice
și a unei aprovizionări sustenabile cu materii prime, pentru a
satisface necesitățile unei populații globale în creștere
în limitele sustenabile ale resurselor naturale ale planetei;
–
promovarea unor societăți europene
favorabile incluziunii, inovatoare și sigure în contextul unor
schimbări fără precedent și al unor interdependențe
globale din ce în ce mai accentuate
Indicatori suplimentari de
performanță sunt:
Articole în publicații cu impact ridicat,
evaluate inter pares, în domeniul diferitelor „Provocări societale”
–
Cereri de brevete în domeniul diferitelor
„Provocări societale”
–
numărul de acte legislative ale Uniunii
privind activitățile sprijinite în domeniul diferitelor
„Provocări societale”
4.           componenta IV. „Acțiuni directe
nenucleare ale Centrului Comun de Cercetare”
Obiective specifice:
·
Furnizarea de asistență
științifică și tehnică adaptată
necesităților clienților instituționali pentru politicile
Uniunii
–
Număr de cazuri în care s-a înregistrat un
impact specific concret asupra politicilor europene ca urmare a sprijinului
științific și tehnic furnizat de Centrul Comun de Cercetare
–
numărul de publicații revizuite inter
pares.
FIȘĂ FINANCIARĂ
LEGISLATIVĂ
1.           CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI
              1.1.    Titlul propunerii/inițiativei
              1.2.    Domeniul
(domeniile) de politică vizat(e) în structura ABM/ABB
              1.3.    Natura
propunerii/inițiativei
              1.4.    Obiectiv(e)

              1.5.    Motivele
propunerii/inițiativei
              1.6.    Durata
și impactul financiar
              1.7.    Metoda
(metodele) de gestionare preconizată (preconizate)
2.           MĂSURI DE GESTIONARE
              2.1.    Norme
de monitorizare și raportare
              2.2.    Sistem
de gestionare și control
              2.3.    Măsuri
de prevenire a fraudei și a neregulilor
3.           IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL
PROPUNERII/INIȚIATIVEI
              3.1.    Rubrica
(rubricile) din cadrul financiar multianual și linia (liniile)
bugetară (bugetare) de cheltuieli afectată (afectate)
              3.2.    Impactul
estimat asupra cheltuielilor
              3.2.1. Sinteza impactului
estimat asupra cheltuielilor
              3.2.2. Impactul estimat
asupra creditelor operaționale
              3.2.3. Impactul estimat
asupra creditelor cu caracter administrativ
              3.2.4. Compatibilitatea cu
cadrul financiar multianual actual
              3.2.5. Participarea
terților la finanțare
              3.3.    Impactul estimat asupra
veniturilor
FIȘĂ
FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ

1.
CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI
1.1.
Titlul propunerii/inițiativei

Programul
specific de punere în aplicare a Programului-cadru pentru cercetare și
inovare Orizont 2020 (2014 – 2020)

1.2.
Domeniul (domeniile) de politică vizat(e) în
structura ABM/ABB[29]

- 08
- Cercetare și inovare
- 09
- Societate informațională și media
- 02
- Întreprinderi și industrie
- 05
- Agricultură
- 32
- Energie
- 06
- Mobilitate și transport
- 15
- Educație și cultură
- 07
- Mediu și acțiuni vizând clima
- 10
- Centrul Comun de Cercetare

1.3.
Natura propunerii/inițiativei

ý Propunerea/inițiativa
se referă la o acțiune nouă
¨ Propunerea/inițiativa se referă la o
acțiune nouă ca urmare a unui proiect-pilot/a unei acțiuni
pregătitoare[30]
¨ Propunerea/inițiativa se referă la continuarea
unei acțiuni existente
¨ Propunerea/inițiativa
se referă la o acțiune redirecționată către o
acțiune nouă

1.4.
Obiective
1.4.1.
Obiectivul (obiectivele) strategic(e) multianual(e)
al(e) Comisiei vizat(e) de propunere/inițiativă

Programul
specific de punere în aplicare a Programului-cadru pentru cercetare și
inovare Orizont 2020 (2014 – 2020) („PS”) urmărește obiectivul
general al Programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020 (2014
– 2020), acela de a contribui la Strategia Europa 2020, incluzând finalizarea
realizării Spațiului european de cercetare, prin stimularea unei
creșteri inteligente, durabile și favorabile incluziunii:
-
creștere inteligentă – dezvoltarea unei economii bazate pe
cunoaștere și inovare (punerea în aplicare a inițiativei
emblematice „O Uniune a inovării”).
-
creștere durabilă – promovarea unei economii mai eficiente din punct
de vedere al utilizării resurselor, mai ecologice și mai competitive.
-
creștere favorabilă incluziunii – promovarea unei economii cu o
rată ridicată a ocupării forței de muncă, în
măsură să asigure coeziunea economică, socială și
teritorială.

1.4.2.
Obiectiv(e) specific(e) și activitatea
(activitățile) ABM/ABB în cauză

-
Componenta I: Prioritatea „Excelență științifică”
-
Componenta II: Prioritatea „Poziția de lider în sectorul industrial”
-
Componenta III: Prioritatea „Provocări societale”
-
Componenta IV: Acțiuni directe nenucleare ale Centrului Comun de Cercetare
Activitatea
(activitățile) ABM/ABB în cauză
- 08
- Cercetare și inovare
- 09
- Societate informațională și media
- 02
- Întreprinderi și industrie
- 05
- Agricultură
- 32
- Energie
- 06
- Mobilitate și transport
- 15
- Educație și cultură
- 07
- Mediu și acțiuni vizând clima
- 10
- Centrul Comun de Cercetare

1.4.3.
Rezultatul (rezultatele) și impactul
preconizat(e)

A se preciza
efectele pe care propunerea/inițiativa ar trebui să le aibă
asupra beneficiarilor vizați/grupurilor vizate.
PS
va acoperi cea mai mare parte a programului Orizont 2020. Se estimează
că până în 2030, Orizont 2020 va genera o creștere a PIB-ului cu
0,92%, a exporturilor cu 1,37%, o scădere a importurilor cu 0,15% și
o creștere a ratei ocupării forței de muncă cu 0,4%.
Pentru
mai multe informații, vă rugăm să citiți documentul de
lucru al serviciilor Comisiei privind evaluarea impactului Orizont 2020 („EI”)
care însoțește prezenta propunere legislativă.

1.4.4.
Indicatori ai rezultatelor și impactului

A se preciza
indicatorii pentru monitorizarea punerii în aplicare a
propunerii/inițiativei.
Tabelul
următor indică pentru obiectivele generale și specifice ale PS
un număr limitat de indicatori-cheie pentru evaluarea rezultatelor și
a impacturilor.
Pentru
a evidenția diferitele tipuri de rezultate și de impacturi aferente
diferitelor activități specifice vor fi utilizați indicatori
suplimentari, inclusiv nou creați.
Obiectiv general:
Contribuirea
la realizarea obiectivelor Strategiei „Europa 2020” și la finalizarea
realizării Spațiului european de cercetare
-
obiectivul C&D al Strategiei Europa 2020 (3% din PIB)
Actual:           2,01%
din PIB (UE-27, 2009)
Obiectiv:        3%
din PIB (2020)
-
indicatorul privind inovarea al Strategiei Europa 2020
Actual:           Abordare
nouă
Obiectiv:        Pondere
substanțială în economie a întreprinderilor inovatoare cu
creștere rapidă
Componenta I: Prioritatea „Excelență
științifică”
Obiective specifice
* Consiliul
European pentru Cercetare
-
Ponderea publicațiilor din proiectele finanțate de ERC care se
situează în cadrul a 1% din publicațiile foarte citate
Actual:           0,8%
(publicații ale UE în perioada 2004 – 2006, citate până în 2008)
Obiectiv:        1,6%
(publicații ERC 2014– 2020)
-
Numărul de măsuri de politici instituționale și de
măsuri la nivel național/regional inspirate de finanțările
pentru ERC
Actual:           20
(estimare 2007 – 2013)
Obiectiv:        100
(2014 – 2020)
* Tehnologii
viitoare și emergente
-
Articole în publicații cu impact ridicat, evaluate inter pares
Actual:           Abordare
nouă
Obiectiv:        25
publicații per 10 milioane EUR de finanțare (2014 – 2020)
-
Cereri de brevete în domeniul tehnologiilor viitoare și emergente
Actual:           Abordare
nouă
Obiectiv:        1
cerere de brevet per 10 milioane EUR de finanțare (2014 – 2020)
* Acțiuni
Marie Curie privind competențele, formarea și dezvoltarea carierei
-
Mobilitatea interdisciplinară și transnațională a
cercetătorilor, inclusiv a doctoranzilor
Actual:           50 000,
aproximativ 20% doctoranzi (2007 – 2013)
Obiectiv:        65.000,
aproximativ 40% doctoranzi (2014 – 2020)
* Infrastructuri
de cercetare europene (incluzând e-infrastructuri)
-
Infrastructuri de cercetare care sunt accesibile pentru toți
cercetătorii din Europa și din afara acesteia prin sprijinul Uniunii
Actual:           650
(2012)
Obiectiv:        1000
(2020)
Componenta II: Prioritatea „Poziția de lider în sectorul
industrial”
Obiective specifice
* Poziția de lider în domeniul tehnologiilor generice și
industriale (TIC, nanotehnologii, materiale avansate,
biotehnologii, procese de fabricare avansate și spațiu)
-
Cereri de brevet obținute pentru diverse tehnologii generice și
industriale
Actual:           Abordare
nouă
Obiectiv:        3
cereri de brevet per 10 milioane EUR de finanțare (2014 – 2020)
* Accesul
la finanțare care implică risc
-
Investiții totale mobilizate prin finanțarea datoriilor și
investiții prin intermediul capitalului de risc
Actual:           Abordare
nouă
Obiectiv:        investiție
totală în valoare de 100 milioane EUR per 10 milioane EUR de
contribuție din partea Uniunii (2014 – 2020)
* Inovarea
în IMM-uri
-
Ponderea IMM-urilor participante care introduc inovații care constituie
noutăți pentru întreprindere sau pentru piață (acoperind
încă trei ani peste perioada proiectului)
Actual:           Abordare
nouă
Obiectiv:        50%
Componenta III: Prioritatea „Provocări
societale”
Obiective specifice
Pentru
fiecare dintre provocări, progresul se evaluează în funcție de
contribuția la următoarele obiective specifice, care sunt detaliate
în anexa I la Orizont 2020 împreună cu descrierea progreselor concrete
necesare pentru soluționarea provocărilor și realizarea
indicatorilor relevanți ai politicii:
-
Îmbunătățirea sănătății și
bunăstării tuturor pe tot parcursul vieții.
-
Asigurarea unor cantități suficiente de alimente sigure și de
înaltă calitate, precum și de alte bioproduse, prin dezvoltarea unor
sisteme de producție primară productive și eficiente din punct
de vedere al utilizării resurselor, promovarea unor servicii destinate
ecosistemelor, împreună cu lanțuri de aprovizionare competitive, care
generează puțin dioxid de carbon.
-
Trecerea la un sistem energetic fiabil, sustenabil și competitiv, în
contextul diminuării constante a resurselor, al creșterii nevoilor de
energie și al schimbărilor climatice.
-
Realizarea unui sistem de transport european eficient din punct de vedere al
utilizării resurselor, ecologic, sigur și fluent, în beneficiul
cetățenilor, al economiei și al societății.
-
Realizarea unei economii eficiente din punct de vedere al utilizării
resurselor și rezistente la schimbările climatice și o
aprovizionare sustenabilă cu materii prime, pentru a îndeplini nevoile
unei populații globale în creștere în limitele sustenabile ale
resurselor naturale ale planetei.
-
Promovarea unor societăți europene favorabile incluziunii, inovatoare
și sigure, în contextul unor transformări fără precedent
și al unor interdependențele globale din ce în ce mai accentuate.
Indicatorii
suplimentari referitori la performanță sunt:
-
Articole în publicații cu impact ridicat, evaluate inter pares, în
domeniul diferitelor „Provocări societale”
Actual:           Abordare
nouă [pentru PC7 (2007 – 2010), în total 8 149 de publicații –
număr preliminar]
Obiectiv:        În
medie, 20 de publicații per 10 milioane EUR de finanțare (2014 – 2020)
-
Cererile de brevet în domeniul diverselor provocări societale
Actual:           153
(PC7 programul cooperare 2007 – 2010, număr preliminar)
Obiectiv:        În
medie, 2 cereri de brevet per 10 milioane EUR de finanțare (2014 – 2020)
-
Număr de acte legislative ale Uniunii care fac referire la
activitățile susținute în domeniul diverselor provocări
societale
Actual:           Abordare
nouă
Obiectiv:        În
medie, 1 per 10 milioane EUR de finanțare (2014 – 2020)
Componenta IV: Acțiuni directe nenucleare ale Centrului Comun de
Cercetare
Furnizarea
de asistență științifică și tehnică,
adaptată necesităților clienților instituționali,
pentru politicile Uniunii
-
Număr de cazuri în care s-a înregistrat un impact specific concret asupra
politicilor europene ca urmare a sprijinului științific și
tehnic pentru politici furnizat de Centrul Comun de Cercetare
Actual:           175
(2010)
Obiectiv:        230
(2020)
-
Număr de publicații revizuite inter pares
Actual:           430
(2010)
Obiectiv:        500
(2020)

1.5.
Motivele
propunerii/inițiativei
1.5.1.
Cerința (cerințele) care trebuie
îndeplinită (îndeplinite) pe termen scurt sau lung

-
Creșterea contribuției cercetării și inovării în
vederea soluționării provocărilor societale majore.
-
Stimularea competitivității industriale a Europei prin promovarea
poziționării ca lider în domeniul tehnologiei și transpunerea
ideilor bune pe piață.
-
Consolidarea bazei științifice a Europei.
-
Realizarea Spațiului european de cercetare și creșterea
eficienței acestuia (obiective transversale).
-
Pentru mai multe informații, vă rugăm să citiți
documentul de lucru al serviciilor Comisiei privind evaluarea impactului
Orizont 2020 („EI”) care însoțește prezenta propunere
legislativă.

1.5.2.
Valoarea adăugată a implicării UE

Este
în mod evident necesară intervenția publică pentru a rezolva
problemele menționate la punctul 1.5.1 de mai sus. Piețele nu vor
determina prin ele însele atingerea poziției de lider a Europei în noua
paradigmă tehnico-economică. Intervenția publică de
amploare, prin măsuri adresate atât ofertei, cât și cererii, va fi
necesară pentru a remedia eșecurile pieței asociate cu
schimbările sistemice la nivelul tehnologiilor de bază.
Cu
toate acestea, statele membre, acționând individual, nu vor fi în
măsură să pună la dispoziție intervenția
publică necesară. Investițiile lor în cercetare și inovare
sunt relativ reduse, fragmentate și ineficiente - un obstacol crucial în
contextul schimbărilor paradigmei tehnologice. Este dificil pentru statele
membre, acționând individual, să accelereze dezvoltarea
tehnologică într-o gamă suficient de largă de tehnologii sau
să soluționeze lipsa de coordonare transnațională.
Astfel
cum a fost evidențiat în propunerea pentru următorul cadru financiar
multianual, Uniunea Europeană este bine poziționată pentru a
aduce un plus de valoare prin crearea posibilității de realizare a
unor investiții de amploare în cercetarea de frontieră, în C&D
aplicată țintită și în educația, formarea
profesională și infrastructurile auxiliare, care vor contribui la
consolidarea performanțelor noastre în ceea ce privește C&D
focalizată tematic și tehnologiile generice; prin sprijinirea
eforturilor întreprinderilor de a exploata rezultatele cercetării și
de a le transforma în produse, procese și servicii comercializabile;
și prin stimularea asimilării acestor inovații. O serie de
acțiuni transfrontaliere – privind coordonarea finanțării
cercetării la nivel național, concurența la nivelul Uniunii
pentru finanțarea cercetării, formarea și mobilitatea
cercetătorilor, coordonarea infrastructurilor de cercetare, cooperarea
transnațională în domeniul cercetării și inovării
și sprijinirea inovării – sunt organizate cel mai eficient și
efectiv la nivel european. Dovezile rezultate din evaluările ex-post
demonstrează în mod convingător că programele Uniunii în materie
de cercetare și inovare sprijină cercetarea și alte
activități care sunt de o mare importanță strategică
pentru participanți și că în absența sprijinului din partea
Uniunii ele pur și simplu nu ar avea loc. Cu alte cuvinte, nu există
nici un substituent pentru sprijinul acordat la nivelul Uniunii.
Dovezile
demonstrează și valoarea adăugată europeană a
acțiunilor de sprijinire din cadrul politicilor, care rezultă din
cumularea cunoștințelor și a experienței provenite din
diferite contexte, sprijinirea comparațiilor între țări ale
instrumentelor politicilor în materie de inovare și ale experiențelor
și oferirea oportunității de a identifica, promova și testa
cele mai bune practici din domenii cât mai variate.
Acțiunile
directe ale Centrului Comun de Cercetare (JRC) oferă valoare
adăugată la nivel UE datorită dimensiunii lor europene unice.
Aceste beneficii variază de la satisfacerea nevoilor Comisiei de a avea
acces intern la dovezi științifice independente de interesele
naționale și private la a direcționa beneficiile către
cetățenii Uniunii prin contribuții la politici care să
conducă la îmbunătățirea condițiilor economice, de
mediu și sociale.
Pentru
mai multe informații, vă rugăm să citiți documentul de
lucru al serviciilor Comisiei privind evaluarea impactului Orizont 2020 („EI”)
care însoțește prezenta propunere legislativă.

1.5.3.
Învățăminte desprinse din
experiențe similare anterioare

Programul
se bazează pe experiența acumulată în programele-cadru pentru
cercetare și demonstrație tehnologică (PC) anterioare, în
programul pentru competitivitate și inovare (PCI) și din
activitățile Institutului European pentru Tehnologie și Inovare
(EIT).
Pe
parcursul unei perioade care acoperă mai multe decenii, programele Uniunii
au:
-
reușit să implice cei mai buni cercetători și institute din
Europa,
-
determinat efecte de structurare de amploare, impacturi științifice,
tehnologice și în materie de inovare, beneficii microeconomice și
impacturi în aval de ordin macroeconomic, social și ecologic, pentru toate
statele membre.
Împreună
cu succesul, trecutul oferă importante învățăminte:
-
cercetarea, inovarea și educația ar trebui abordate într-o
manieră mai coordonată;
-
rezultatele cercetării ar trebui să fie mai larg difuzate și mai
bine valorificate în noi produse, procese și servicii;
-
logica intervenției ar trebui să fie mai bine focalizată, mai
concretă, mai detaliată și mai transparentă;
-
accesul la program ar trebui să fie îmbunătățit și ar
trebui crescută participarea întreprinderilor nou-înființate,
IMM-urilor, industriei, statelor membre mai puțin performante și
țărilor din afara Uniunii;
-
monitorizarea și evaluarea programului trebuie să fie consolidate.
Recomandările
de a desfășura acțiuni directe din rapoartele de evaluare
recente semnalează, printre altele, că poate:
-
promova o integrare mai puternică a producției de
cunoștințe din Uniune;
-
introduce analize ale impactului și studii ale raportului
costuri/beneficii pentru activități specifice;
-
intensifica cooperarea cu industria pentru a consolida efectele în beneficiul
competitivității economiei europene.
Pentru
mai multe informații, vă rugăm să citiți documentul de
lucru al serviciilor Comisiei privind evaluarea impactului Orizont 2020 („EI”)
care însoțește prezenta propunere legislativă.

1.5.4.
Coerența și posibila sinergie cu alte
instrumente relevante

În
contextul atingerii obiectivelor Strategiei Europa 2020, vor fi stabilite
sinergii, care vor fi dezvoltate împreună cu alte programe ale UE precum
cadrul strategic comun pentru coeziune economică, socială și
teritorială și programul privind competitivitatea și IMM-urile.

1.6.
Durata și impactul financiar

ý Propunere/inițiativă cu durată
limitată
–
ý  Propunere/inițiativă în vigoare de la 1.1.2014 până la
31.12.2020
–
ý  Impact financiar din 2014 până în 2026
¨ Propunere/inițiativă cu durată
nelimitată
–
Punere în aplicare cu o perioadă de acomodare
din AAAA până în AAAA,
–
urmată de o perioadă de funcționare
la capacitate deplină.

1.7.
Modul (modurile) de gestionare preconizat(e)[31]

ý Gestionare directă centralizată de către Comisie
ý Gestionare indirectă
centralizată, prin delegarea sarcinilor de punere
în aplicare către:
–
ý  agenții executive
–
ý  organisme instituite de Comunități[32]
–
ý  organisme publice naționale/organisme cu misiune de serviciu
public
–
¨  persoane cărora li se încredințează punerea în
aplicare a unor acțiuni specifice în temeiul titlului V din Tratatul
privind Uniunea Europeană, identificate în actul de bază relevant în
sensul articolului 49 din regulamentul financiar
¨ Gestionare partajată cu statele membre
¨ Gestionare descentralizată împreună cu țări terțe
ý Gestionare în comun
cu organizații internaționale, incluzând Agenția
Spațială Europeană
Dacă se
indică mai multe moduri de gestionare, se furnizează detalii
suplimentare în secțiunea „Observații”.
Observații

Comisia
intenționează să utilizeze o varietate de moduri de gestionare
pentru a pune în aplicare această activitate pornind de la modurile de
gestionare folosite în cadrul perspectivelor financiare actuale. Aceste moduri
de gestionare includ gestionarea centralizată și gestionarea în
comun.
Gestionarea
se va realiza prin intermediul serviciilor Comisiei, prin intermediul
agențiilor executive existente ale Comisiei, reînnoind și prelungind
mandatele lor într-o manieră echilibrată, precum și prin
intermediul altor organisme externalizate, cum ar fi entități create
în temeiul articolului 187 (de exemplu, întreprinderi comune cu mandate
reînnoite după evaluare și altele nou create care urmează
să fie înființate în contextul punerii în aplicare, de exemplu,
componenta „provocări societale”) și al articolului 185
(programe întreprinse în comun de mai multe state membre, în care organisme
publice naționale/organisme cu misiune de serviciu public vor juca un rol)
din Tratatul de la Lisabona, precum și prin intermediul unor instrumente
financiare.
Activitățile
deja externalizate în cadrul actualei perspective financiare (de exemplu,
cercetarea de frontieră, acțiunile Marie Curie și acțiunile
privind IMM-urile), care vor fi continuate în prezentul PS, vor fi puse în
aplicare păstrând forma actuală de externalizare. Aceasta poate
presupune creșterea gradului de specializare și simplificarea
gestionării respectivelor organisme externalizate și aducerea lor la
o dimensiune operațională comparabilă.
Externalizarea
altor activități ale PS, în special prin recurgerea la agențiile
executive existente ale Comisiei, este prevăzută atât timp cât este
compatibilă cu menținerea competențelor politice fundamentale în
cadrul serviciilor Comisiei. Mijloacele de externalizare selectate să
pună în aplicare aceste activități vor fi alese pe baza
eficacității și eficienței lor dovedite. În același
timp, personalul alocat agențiilor executive ale Comisiei va trebui
să crească proporțional cu partea din buget corespunzătoare
activităților externalizate și ținând cont de alocarea de
personal realizată de către Comisie [Un buget pentru Europa 2020 COM(2011)
500].
În
cazul în care se pot realiza efecte de pârghie mai însemnate, Agenția
Spațială Europeană poate fi implicată în punerea în
aplicare a activităților spațiale ale Orizont 2020.

2.
MĂSURI DE GESTIONARE

Simplificare
PS
trebuie să atragă cei mai buni cercetători și cele mai
inovatoare întreprinderi europene. Acest obiectiv poate fi atins numai prin
intermediul unui program care să afecteze cel mai puțin sarcina
administrativă pentru participanți și prin intermediul unor
condiții de finanțare corespunzătoare. Prin urmare,
simplificarea PS va urmări trei obiective globale: reducerea
costurilor administrative ale participanților; accelerarea tuturor
proceselor de gestionare a propunerilor și a granturilor și
diminuarea ratei de eroare financiară. În plus, simplificarea
finanțării cercetării și inovării va rezulta și
din revizuirea regulamentului financiar (de exemplu, conturi nepurtătoare
de dobândă pentru prefinanțare, TVA eligibil, limitarea
extrapolării erorilor sistematice).
Simplificarea
PS va fi realizată în privința unei serii de aspecte.
Simplificarea structurală este
realizată prin:
-
integrarea instrumentelor de finanțare destinată cercetării
și inovării din Uniune în acest PS;
-
acest singur program specific de punere în aplicare a Orizont 2020;
-
un singur set de reguli de participare care vizează toate componentele
Orizont 2020.
Simplificarea majoră a regulilor de
finanțare va face ca pregătirea propunerilor și gestionarea
proiectelor să fie mai ușoare. În același timp, se vor reduce
numărul de erori financiare. Se propune următoarea abordare:
Model
de finanțare principal pentru granturi:
-
rambursare simplificată a costurilor directe efective, cu o acceptare mai
mare a contabilității uzuale a beneficiarilor, incluzând eligibilitatea
anumitor impozite și taxe;
-
posibilitatea de a utiliza costuri unitare cu personalul (costuri medii de
personal) pentru beneficiarii pentru care aceasta este metoda lor uzuală
de contabilizare și pentru proprietarii de IMM-uri nesalarizați;
-
simplificarea înregistrării timpului prin punerea la dispoziție a
unui set simplu și clar de condiții minime, în special eliminarea
obligațiilor de înregistrare a timpului pentru personalul care
lucrează exclusiv la un proiect al Uniunii;
-
o rată unică de rambursare pentru toți participanții în loc
de trei rate diferite pe tip de participant;
-
o singură rată forfetară care să acopere costurile
indirecte, în loc de patru metode de calculare a costurilor indirecte, ca
regulă generală;
-
continuarea sistemului de costuri unitare și de rate fixe pentru
mobilitate și acțiuni de formare profesională (Marie Curie);
-
finanțare în funcție de realizări, utilizând sume forfetare
pentru proiecte întregi în domenii specifice.
O strategie de control revizuită, astfel cum este descris la
punctul 2.2.2, care să realizeze un nou echilibru
între încredere și control va reduce și mai mult sarcina
administrativă pentru participanți.
Dincolo
de regulile și controalele mai simple, toate procedurile și
procesele punerii în aplicare a proiectului vor fi raționalizate.
Aceasta include dispoziții detaliate privind conținutul și forma
propunerilor, procesele de transformare a propunerilor în proiecte,
cerințele în materie de raportare și monitorizare, precum și
documentele de orientare conexe și serviciile de asistență. O
contribuție majoră la costurile administrative reduse pentru
participare va rezulta dintr-o singură platformă IT, ușor de
utilizat, bazată pe portalul participanților la Al șaptelea
program-cadru pentru cercetare și dezvoltare al Uniunii (2007 – 2013) („PC7”).

2.1.
Norme de monitorizare și raportare

A se preciza
frecvența și condițiile.
Va
fi creat un nou sistem de evaluare și monitorizare a acțiunilor
indirecte în cadrul PS. El va fi bazat pe o strategie cuprinzătoare, aplicată
la momentul oportun și armonizată, care pune un accent puternic pe
productivitate, realizări, rezultate și impacturi. Ea va fi
susținută de o arhivă de date adecvată, de experți, de
o activitate de cercetare dedicată și de o cooperare
intensificată cu statele membre și statele asociate și va fi
valorizată prin activități de diseminare și raportare
corespunzătoare. Pentru acțiunile directe, JRC va continua să
amelioreze monitorizarea pe care o efectuează, prin rafinarea
indicatorilor pe care îi utilizează și care măsoară
realizările și impacturile.
Sistemul
va include informații referitoare la teme de interes general cum sunt
sustenabilitatea și schimbările climatice. Cheltuielile generate de
problemele climatice vor fi calculate în conformitate cu sistemul de trasare
bazat pe markerii Rio.

2.2.
Sistem de gestionare și control

A
fost adoptată o eroare limită de 2% ca indicator principal al
legalității și corectitudinii în domeniul granturilor de
cercetare. Totuși, aceasta a cauzat o serie de efecte secundare
neprevăzute sau nedorite. A existat un sentiment puternic printre
beneficiari, precum și printru autoritatea legislativă, că
sarcina generată de controale a devenit prea mare. Aceasta prezintă
riscul de a reduce atractivitatea programului de cercetare al Uniunii, ceea ce
afectează negativ cercetarea și inovarea la nivelul Uniunii.
Consiliul
European din 4 februarie 2011 a concluzionat că „Simplificarea
instrumentelor UE care vizează promovarea cercetării, a
dezvoltării și a inovării reprezintă un element esențial
în vederea facilitării adoptării acestora de către cei mai buni
oameni de știință și de cele mai inovatoare întreprinderi,
în special, prin obținerea unui acord între instituțiile relevante cu
privire la un nou echilibru între încredere și control, precum și
între asumarea riscurilor și evitarea acestora” (a se vedea EUCO 2/1/11
REV1, Bruxelles 8 martie 2011).
Parlamentul
European, în rezoluția sa din 11 noiembrie 2010 [P7_TA(2010)0401] privind
simplificarea implementării programelor-cadru de cercetare sprijină
în mod explicit un risc mai mare de erori pentru finanțarea
cercetării și „își exprimă îngrijorarea în
legătură cu faptul că sistemul actual și gestionarea
practică a PC7 sunt orientate în mod excesiv către control, ceea ce
duce la o risipă a resurselor, participare scăzută și
perspective de cercetare mai puțin atractive; ia act cu îngrijorare de
faptul că actualul sistem de gestionare cu a sa «toleranță zero
la risc» pare mai degrabă să evite riscurile decât să le
gestioneze”.
Creșterea
accentuată a numărului de audituri și extrapolarea
ulterioară a rezultatelor a provocat, de asemenea, un val de plângeri din
lumea cercetării (de exemplu, inițiativa Trust Researchers[33], având până în prezent 13 800
de semnături).
Prin
urmare, există o acceptare de către părțile interesate
și instituții a faptului că abordarea actuală trebuie
revizuită. Există alte obiective și interese, în special
succesul politicii de cercetare, al competitivității pe plan
internațional și al excelenței științifice, care ar
trebui, de asemenea, să fie luate în considerare. În același timp,
există o necesitate clară de a gestiona bugetul în mod eficient
și eficace, pentru a preveni frauda și risipa. Acestea sunt
provocările PS.
Obiectivul
final al Comisiei rămâne acela de a atinge o rată de eroare
reziduală de mai puțin de 2% din totalul cheltuielilor pe durata de
viață a programului, iar în acest scop, Comisia a introdus o serie de
măsuri de simplificare. Cu toate acestea, alte obiective, cum ar fi
atractivitatea și succesul politicii de cercetare, al
competitivității pe plan internațional și al
excelenței științifice și în special costurile controalelor
(a se vedea punctul 2.2.2) trebuie să fie luate în considerare.
Ținând
cont de aceste elemente, se propune ca direcțiile generale
însărcinate cu execuția bugetului de cercetare și inovare
să instituie un sistem de control intern eficient din punct de vedere al
costurilor care să ofere o asigurare rezonabilă că riscul de
eroare pe parcursul perioadei de cheltuieli multianuale este situat, la nivelul
unui an, în intervalul de 2 – 5%, scopul final fiind acela de a atinge un nivel
rezidual de eroare cât mai apropiat posibil de 2% la încheierea programelor
multianuale, după ce impactul financiar al tuturor auditurilor, al
măsurilor de corecție și de recuperare a fost luat în calcul.
2.2.1.     Cadrul controlului intern
Cadrul
controlului intern pentru granturi se bazează pe:
-
punerea în aplicare a standardelor de control intern ale Comisiei;
-
procedurile de selecționare a celor mai bune proiecte și de
transpunere a lor în instrumente juridice;
-
gestionarea proiectului și a contractului pe întreaga durată de
viață a fiecărui proiect;
-
verificări ex ante pentru 100% dintre solicitările de
plată, inclusiv primirea certificatelor de audit și certificarea ex-ante
a metodologiilor de calculare a costurilor;
-
audituri ex post pe un eșantion de solicitări de plată;
-
și evaluare științifică a rezultatelor proiectului.
Pentru
acțiuni directe, circuitele financiare includ verificări ex ante
în cazul achizițiilor publice și controale ex post. Riscurile
sunt evaluate anual, iar progresele înregistrate în executarea lucrărilor
și consumarea resurselor sunt monitorizate în mod periodic, pe baza unor
obiective și indicatori predefiniți.
2.2.2.     Costurile și beneficiile
controalelor
Costul
sistemului de control intern pentru direcțiile generale însărcinate
cu execuția bugetului pentru cercetare și inovare este estimat la 267
milioane EUR per an (pe baza riscului de eroare tolerabil aferent
exercițiului 2009). El a condus, de asemenea, la o sarcină
considerabilă atât pentru beneficiari, cât și pentru serviciile
Comisiei.
43%
dintre costurile totale de control ale serviciilor Comisiei (neincluzând
costurile beneficiarului) sunt suportate în faza gestionării proiectului, 18%
la selectarea propunerilor și 16% la negocierea contractelor (16%).
Auditurile ex post și aplicarea rezultatelor lor au reprezentat 23%
din total (61 milioane EUR).
Totuși,
acest efort de control considerabil nu a reușit să-și
atingă obiectivele în totalitate. Rata erorii „reziduale” estimate pentru
PC6, luând în considerare toate recuperările și corecțiile care
au fost sau care vor fi aplicate, rămâne peste 2%. Rata actuală a
erorii rezultată din auditurile PC7 efectuate de Direcția Generală
Cercetare și inovare este în jur de 5% și, cu toate că ea se va
reduce ca urmare a auditurilor și că nu este calculată în mod
optim deoarece este generată în principal de beneficiarii care nu au fost
auditați anterior, este puțin probabil că se va ajunge la
eroarea reziduală de 2%. Rata de eroare identificată de Curtea de
Conturi Europeană are o valoare similară.
2.2.3.     Nivelul estimat al riscului de
neconformitate
Punctul
de plecare este situația actuală, pe baza auditurilor efectuate
până în prezent în cadrul PC7. Această rată de eroare
reprezentativă preliminară este apropiată de 5% (pentru
Direcția Generală Cercetare și Inovare). Majoritatea erorilor
detectate apar deoarece sistemul actual de finanțare a cercetării
este bazat pe rambursarea costurilor efective ale proiectului de cercetare
declarate de participant. Aceasta generează o complexitate
considerabilă în ceea ce privește evaluarea costurilor eligibile.
O
analiză a ratelor de eroare realizată pentru auditurile PC7 efectuate
până în prezent în cadrul Direcției Generale Cercetare și
Inovare arată că:
-
aproximativ 27% în funcție de număr și 35% în funcție de
sumă se referă la erori de calculare a costurilor de personal.
Probleme identificate cu regularitate sunt includerea în solicitările de plată
a costurilor medii sau bugetate (în locul costurilor efective), omisiunea de a
contabiliza în mod adecvat timpul petrecut cu activitatea în cadrul
programului, includerea în solicitările de plată a unor elemente
neeligibile.
-
aproximativ 40% în funcție de număr și 37% în funcție de
valoare se referă la alte costuri directe (altele decât cele de personal).
Erori identificate cu regularitate sunt includerea TVA, lipsa unei
legături clare cu proiectul, omisiunea de a furniza facturi sau dovezi de
plată și calcularea incorectă a deprecierii, incluzându-se în
solicitările de plată costul total al echipamentelor în locul valorii
depreciate, subcontractare fără autorizație prealabilă sau
fără a se respecta principiul valorificării la maximum a banilor
disponibili, etc.
-
aproximativ 33% în funcție de număr și 28% în funcție de
sumă se referă la erori de calculare a costurilor indirecte. Se
aplică aceleași riscuri ca și pentru costurile de personal,
existând în plus riscul adăugării inexacte sau abuzive a cheltuielilor
de regie în cazul proiectelor finanțate de Uniune.
Într-un
anumit număr de cazuri, costurile indirecte reprezintă un procent fix
din costurile directe, astfel încât erorile la nivelul costurilor indirecte
sunt proporționale erorilor de la nivelul costurilor directe.
Orizont
2020 introduce un număr semnificativ de măsuri importante de
simplificare (a se vedea punctul 2 de mai sus) aplicabile acestui PS, care vor
diminua rata de eroare în toate categoriile de erori. Cu toate acestea,
consultarea părților interesate și a instituțiilor privind
o mai mare simplificare și evaluarea impactului Orizont 2020, indică
în mod clar că opțiunea preferată este continuarea modelului de
finanțare bazat pe rambursarea costurilor efective. O recurgere
sistematică la finanțare pe bază de realizări, rate fixe
sau sume forfetare apare prematură în această etapă, întrucât un
astfel de sistem nu a fost testat în cadrul programelor anterioare.
Păstrarea unui sistem bazat pe rambursarea cheltuielilor efective nu
înseamnă, totuși, că erorile vor continua să apară.
O
analiză a erorilor identificate pe parcursul auditurilor din cadrul PC7
sugerează că aproximativ 25 – 35% dintre ele ar putea fi evitate prin
intermediul măsurilor de simplificare propuse. Ca urmare a acestora, este
de așteptat ca rata de eroare să se diminueze cu 1,5%, adică de
la aproape 5% la aproximativ 3,5%, valoare care este menționată în
comunicarea Comisiei referitoare la găsirea unui echilibru just între
costurile administrative de control și riscul de eroare.
Prin
urmare, Comisia consideră că pentru cheltuielile cu cercetarea în
cadrul Orizont 2020, un risc de eroare, considerat pentru un an, situat în
intervalul 2 – 5% este un obiectiv realist, ținând cont de costurile
generate de controale, de măsurile de simplificare propuse pentru a reduce
complexitatea regulilor și de riscul inerent asociat rambursării
costurilor pentru un proiect de cercetare. Scopul final în ceea ce
privește nivelul rezidual de eroare la încheierea programelor după ce
impactul financiar al tuturor auditurilor, al măsurilor de corecție
și de recuperare va fi luat în calcul este de a atinge un nivel cât mai
apropiat de 2%.
Strategia
de audit ex post pentru cheltuielile aferente Orizont 2020 ține
seama de acest obiectiv. Ea va fi bazată pe auditarea financiară a
unui singur eșantion reprezentativ de cheltuieli pentru întregul program,
însoțită de un eșantion compilat pe baza unor considerente de
risc.
Numărul
total de audituri ex post va fi limitat la cel strict necesar pentru
realizarea acestui obiectiv și a strategiei. Buna administrare a
auditărilor ex post va asigura că acestea vor greva la minimum
activitatea participanților. Ca indicație orientativă, Comisia
consideră că maxim 7% dintre participanții la Orizont 2020 vor
face eventual obiectul auditării pe parcursul întregii perioade a
programului. Experiența trecutului arată că cheltuielile care
fac obiectul auditării ar fi considerabil mai mari.
Strategia
de audit ex post cu privire la legalitate și corectitudine va fi
completată cu evaluarea științifică consolidată
și strategia de luptă împotriva fraudei (a se vedea punctul 2.3 de
mai jos).
Acest
scenariu se bazează pe presupunerea că măsurile de simplificare
nu fac obiectul unor modificări substanțiale în procesul de luare a
deciziilor.
Notă:
această secțiune se referă doar la procesul de gestionare a
granturilor, pentru cheltuielile administrative și operaționale
realizate prin intermediul procedurilor de achiziții publice se
aplică plafonul de 2% ca risc de eroare tolerabil.

2.3.
Măsuri de prevenire a fraudei și a
neregulilor

A se preciza măsurile de prevenire și de
protecție existente sau preconizate.
Direcțiile
generale însărcinate cu execuția bugetului pentru cercetare și
inovare sunt determinate să lupte împotriva fraudei în toate etapele
procesului de gestionare a granturilor. Ele au creat și pun în aplicare
strategii antifraudă, inclusiv o utilizare intensificată a
informațiilor, în special cu ajutorul instrumentelor informatice avansate,
precum și prin intermediul formării profesionale și al
informării personalului. Au fost introduse sancțiuni menite să
descurajeze frauda, precum și penalități corespunzătoare
pentru cazurile în care aceasta este descoperită. Aceste eforturi vor continua.
Propunerile pentru Orizont 2020 au fost realizate astfel încât să
minimizeze posibilitatea de fraudă și au făcut obiectul
evaluării impactului lor. În ansamblu, măsurile propuse ar trebui
să aibă un impact pozitiv asupra luptei împotriva fraudei, în special
prin punerea unui accent mai mare pe auditurile în funcție de risc și
pe evaluările și controlul științific intensificat.
Ar
trebui subliniat faptul că fraudele descoperite au avut o pondere foarte
mică în raport cu cheltuielile totale, totuși, direcțiile
generale însărcinate cu execuția bugetului pentru cercetare sunt în
continuare hotărâte să le combată.
Comisia
ia măsurile necesare care să asigure că, atunci când
acțiunile finanțate în temeiul prezentului regulament sunt puse în
aplicare, interesele financiare ale Uniunii sunt protejate prin aplicarea de
măsuri preventive împotriva fraudelor, corupției și a altor
activități ilegale, prin intermediul unor verificări efective
și, în cazul în care se descoperă nereguli, prin recuperarea sumelor
plătite necuvenit și, dacă este cazul, prin penalități
efective, proporționale și descurajante.
Comisia
sau reprezentanții săi și Curtea de Conturi sunt împuternicite
să auditeze, pe baza documentelor și la fața locului, toți
beneficiarii de granturi, contractanții și subcontractanții care
au primit fonduri din partea Uniunii în cadrul programului.
Oficiul
European de Luptă Antifraudă (OLAF) poate efectua verificări
și inspecții la fața locului care să vizeze operatorii
economici implicați direct sau indirect în astfel de finanțări,
în conformitate cu procedurile menționate în Regulamentul (Euratom, CE)
nr. 2185/96, pentru a stabili dacă a existat fraudă,
corupție sau orice altă activitate ilegală care să afecteze
interesele financiare ale Uniunii în legătură cu un acord sau decizie
de acordare a unui grant sau cu un contract de finanțare din partea
Uniunii.
Fără
a intra în contradicție cu aspectele menționate în paragrafele de mai
sus, acordurile de cooperare cu țări terțe și
organizații internaționale și acordurile și deciziile de
acordare de granturi și contractele care rezultă din punerea în
aplicare a prezentului regulament împuternicesc în mod expres Comisia, Curtea
de Conturi și OLAF să efectueze astfel de audituri, verificări
și inspecții la fața locului.

3.
IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL PROPUNERII/INIȚIATIVEI
3.1.
Rubrica (rubricile) din cadrul financiar multianual
și linia (liniile) bugetară (bugetare) de cheltuieli afectată
(afectate)

·      Linii bugetare de cheltuieli existente (nu se aplică)
În ordinea rubricilor
și liniilor bugetare din cadrul financiar multianual.
 Rubrica din cadrul financiar multianual || Linia bugetară || Tipul cheltuielilor || Contribuție
 Numărul [Descriere………………………...……….] || CD/ CND ([34]) || din partea țărilor AELS[35] || din partea țărilor candidate[36] || din partea țărilor terțe || în sensul articolului 18 alineatul (1) litera (aa) din Regulamentul financiar
   || [XX.YY.YY.YY]   || CD/ CND || DA/NU || DA/NU || DA/NU || DA/NU
·      Noile linii bugetare solicitate
În ordinea rubricilor și liniilor bugetare din
cadrul financiar multianual.
 Rubrica din cadrul financiar multianual || Linia bugetară || Tipul cheltuielilor || Contribuție
 Numărul [Rubrica 1 - Creștere inteligentă și favorabilă incluziunii] || CD/ CND || din partea țărilor AELS || din partea țărilor candidate || din partea țărilor terțe || în sensul articolului 18 alineatul (1) litera (aa) din Regulamentul financiar
   || Cheltuieli administrative Cercetare indirectă XX 01 05 01 Cheltuieli cu personalul de cercetare XX 01 05 02 Personal de cercetare extern XX 01 05 03 Alte cheltuieli de gestionare pentru cercetare Cercetare directă: 10 01 05 01 Cheltuieli cu personalul de cercetare 10 01 05 02 Personal de cercetare extern 10 01 05 03 Alte cheltuieli de gestionare pentru cercetare 10 01 05 04 Alte cheltuieli pentru infrastructurile majore de cercetare[37]   || CND || DA || DA || DA || DA
   || Cheltuieli operaționale XX 02 01 01 Acțiuni orizontale   Excelență științifică 08 02 02 01 Consiliul European pentru Cercetare 15 02 02 00 Acțiunile Marie Curie privind competențele, formarea și dezvoltarea carierei 08 02 02 02 Infrastructuri europene de cercetare (inclusiv e-infrastructuri) 09 02 02 01 Infrastructuri europene de cercetare (inclusiv e-infrastructuri) 08 02 02 03 Tehnologii viitoare și emergente 09 02 02 02 Tehnologii viitoare și emergente   Viziune industrială 08 02 03 01 Poziție de lider în domeniul tehnologiilor generice și industriale 09 02 03 00 Poziție de lider în domeniul tehnologiilor generice și industriale 02 02 02 01 Poziție de lider în domeniul tehnologiilor generice și industriale 08 02 03 02 Accesul la finanțarea de risc 02 02 02 02 Accesul la finanțarea de risc 08 02 03 03 Inovarea în IMM-uri 02 02 02 03 Inovarea în IMM-uri   Provocări societale 08 02 04 01 Sănătate, schimbări demografice și bunăstare 08 02 04 02 Siguranță alimentară, agricultură durabilă, cercetare marină și maritimă și bioeconomie 05 02 01 00 Siguranță alimentară, agricultură durabilă, cercetare marină și maritimă și bioeconomie 08 02 04 03 Energie sigură, curată și eficientă 32 02 02 00 Energie sigură, curată și eficientă 08 02 04 04 Transporturi inteligente, ecologice și integrate 06 02 02 00 Transporturi inteligente, ecologice și integrate 08 02 04 05 Acțiune climatică, eficiența resurselor și a materiilor prime 07 02 02 00 Acțiune climatică, eficiența resurselor și a materiilor prime 02 02 03 01 Acțiune climatică, eficiența resurselor și a materiilor prime 08 02 04 06 Societăți favorabile incluziunii, inovatoare și sigure 02 02 03 02 Societăți favorabile incluziunii, inovatoare și sigure 09 02 04 00 Societăți favorabile incluziunii, inovatoare și sigure 10 02 01 00 Acțiuni directe nenucleare ale Centrului Comun de Cercetare || CND || DA || DA || DA || DA
3.2.        Impactul estimat asupra
cheltuielilor
3.2.1.     Sinteza impactului estimat
asupra cheltuielilor
milioane EUR (cu 3 zecimale)
 Rubrica din cadrul financiar multianual: || Numărul || [Rubrica 1- Creștere inteligentă și favorabilă incluziunii]
 DG-uri: Cercetare și Inovare/ Societatea Informațională și Media/ Educație și Cultură/ Întreprinderi și Industrie/ Agricultură și Dezvoltare Rurală/ Energie/ Mobilitate și Transporturi/ JRC cercetare directă/ Mediu || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ≥2021 || TOTAL
  Credite operaționale ||
 Acțiuni orizontale
 XX 02 01 01 || Angajamente || (1a) || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm ||
 Plăți || (2a) || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm ||
 08 02 02 01 Consiliul European pentru Cercetare || Angajamente || (1b) || 1640,417 || 1753,575 || 1879,819 || 2009,349 || 2144,525 || 2284,826 || 2427,130 ||   || 14139,641
 Plăți || (2b) || 204,154 || 1055,485 || 1335,717 || 1661,563 || 1868,955 || 2063,161 || 2199,449 || 3751,158 || 14139,641
 08 02 02 02 Infrastructuri europene de cercetare (inclusiv e-infrastructuri) || Angajamente || (1c) || 199,794 || 211,723 || 225,177 || 238,964 || 253,364 || 268,311 || 283,451 ||   || 1680,784
 Plăți || (2c) || 24,865 || 128,015 || 161,107 || 199,448 || 223,066 || 244,699 || 259,212 || 440,372 || 1680,784
 08 02 02 03 Tehnologii viitoare și emergente**   09 02 02 02 Tehnologii viitoare și emergente** || Angajamente || (1d) || 283,318 || 300,310 || 320,217 || 469,448 || 606,917 || 642,722 || 678,989 ||   || 3301,921
 Plăți || (2d) || 48,847 || 251,487 || 316,496 || 391,819 || 438,217 || 480,715 || 509,225 || 865,115 || 3301,921
 08 02 03 01 Poziție de lider în domeniul tehnologiilor generice și industriale || Angajamente || (1e) || 545,193 || 577,744 || 614,457 || 652,078 || 691,372 || 732,159 || 773,472 ||   || 4586,474
 Plăți || (2e) || 67,851 || 349,323 || 439,624 || 544,249 || 608,697 || 667,728 || 707,329 || 1201,673 || 4586,474
 08 02 03 02 Accesul la finanțarea de risc** 02 02 02 02 Accesul la finanțarea de risc** || Angajamente || (1f) || 447,955 || 474,700 || 504,865 || 535,776 || 568,062 || 601,574 || 635,520 ||   || 3768,450
 Plăți || (2f) || 447,955 || 474,700 || 504,865 || 535,776 || 568,062 || 601,574 || 635,520 || 0 || 3768,450
 08 02 03 03 Inovarea în IMM-uri** 02 02 02 03 Inovarea în IMM-uri** || Angajamente || (1g) || 78,373 || 83,053 || 88,330 || 93,738 || 99,387 || 105,250 || 111,189 ||   || 659,320
 Plăți || (2g) || 9,754 || 50,216 || 63,197 || 78,238 || 87,502 || 95,988 || 101,681 || 172,744 || 659,320
 08 02 04 01 Sănătate, schimbări demografice și bunăstare || Angajamente || (1h) || 1030,952 || 1051,848 || 1073,128 || 950,146 || 1398,959 || 1481,491 || 1565,088 ||   || 8551,612
 Plăți || (2h) || 126,578 || 651,675 || 820,134 || 1015,317 || 1135,546 || 1245,671 || 1319,549 || 2237,142 || 8551,612
 08 02 04 02 Siguranță alimentară, agricultură durabilă, cercetare marină și maritimă și bioeconomie** 05 02 01 00 Siguranță alimentară, agricultură durabilă, cercetare marină și maritimă și bioeconomie** || Angajamente || (1i) || 525,695 || 557,082 || 592,481 || 628,757 || 666,645 || 705,974 || 745,810 ||   || 4422,444
 Plăți || (2i) || 65,424 || 336,830 || 423,901 || 524,785 || 586,927 || 643,848 || 682,032 || 1158,697 || 4422,444
 08 02 04 03 Energie sigură, curată și eficientă** 32 02 02 00 Energie sigură, curată și eficientă** || Angajamente || (1j) || 732,073 || 775,781 || 825,079 || 875,596 || 928,359 || 983,126 || 1038,601 ||   || 6158,614
 Plăți || (2j) || 91,108 || 469,063 || 590,317 || 730,805 || 817,344 || 896,610 || 949,786 || 1613,580 || 6158,614
 08 02 04 04 Transporturi inteligente, ecologice și integrate** 06 02 02 00 Transporturi inteligente, ecologice și integrate** || Angajamente || (1k) || 861,218 || 912,637 || 970,631 || 1030,059 || 1092,129 || 1156,559 || 1221,820 ||   || 7245,052
 Plăți || (2k) || 107,180 || 551,811 || 694,454 || 859,727 || 961,532 || 1054,781 || 1117,337 || 1898,231 || 7245,052
 08 02 04 05 Acțiune climatică, eficiența resurselor și materii prime** 02 02 03 01 Acțiune climatică, eficiența resurselor și materii prime** 07 02 02 00 Acțiune climatică, eficiența resurselor și materii prime** || Angajamente || (1l) || 400,096 || 423,983 || 450,925 || 478,534 || 507,370 || 537,302 || 567,620 ||   || 3365,830
 Plăți || (2l) || 49,793 || 256,354 || 322,622 || 399,403 || 446,698 || 490,019 || 519,081 || 881,860 || 3365,830
 08 02 04 06 Societăți favorabile incluziunii, inovatoare și sigure** 09 02 04 00 Societăți favorabile incluziunii, inovatoare și sigure** 02 02 03 02 Societăți favorabile incluziunii, inovatoare și sigure** || Angajamente || (1m) || 483,533 || 512,402 || 544,963 || 578,329 || 613,179 || 649,353 || 685,994 ||   || 4067,754
 Plăți || (2m) || 60,177 || 309,815 || 389,903 || 482,696 || 539,855 || 592,210 || 627,332 || 1065,767 || 4067,754
 09 02 02 01 Infrastructuri europene de cercetare (inclusiv e-infrastructuri) || Angajamente || (1n) || 113,951 || 120,755 || 128,428 || 136,291 || 144,504 || 153,029 || 161,664 ||   || 958,622
 Plăți || (2n) || 14,181 || 73,012 || 91,886 || 113,754 || 127,224 || 139,562 || 147,839 || 251,163 || 958,622
 09 02 03 00 Poziție de lider în domeniul tehnologiilor generice și industriale || Angajamente || (1o) || 1005,176 || 1065,189 || 1132,878 || 1202,241 || 1274,686 || 1349,886 || 1426,056 ||   || 8456,112
 Plăți || (2o) || 125,096 || 644,049 || 810,537 || 1003,436 || 1122,258 || 1231,095 || 1304,108 || 2215,533 || 8456,112
 02 02 02 01 Poziție de lider în domeniul tehnologiilor generice și industriale || Angajamente || (1p) || 194,477 || 206,088 || 219,184 || 232,604 || 246,620 || 261,169 || 275,907 ||   || 1636,048
 Plăți || (2p) || 24,203 || 124,608 || 156,819 || 194,140 || 217,129 || 238,186 || 252,313 || 428,651 || 1636,048
 15 02 02 00 Acțiunile Marie Curie privind competențele, formarea și dezvoltarea carierei || Angajamente || (1q) || 728,274 || 771,756 || 820,798 || 871,052 || 923,542 || 978,025 || 1033,212 ||   || 6126,659
 Plăți || (2q) || 90,635 || 466,629 || 587,254 || 727,013 || 813,103 || 891,958 || 944,858 || 1605,208 || 6126,659
 10 02 01 00 Acțiuni directe nenucleare ale Centrului Comun de Cercetare || Angajamente || (1r) || 32,459 || 33,108 || 33,771 || 34,445 || 35,134 || 35,838 || 36,554 ||   || 241,311
 Plăți || (2r) || 12,325 || 27,672 || 31,582 || 33,891 || 34,568 || 35,261 || 35,965 || 30,048 || 241,311
* O sumă suplimentară de 1 628,002 milioane
EUR va fi pusă la dispoziție pentru anii 2018-2020 pro rata din
bugetele corespunzătoare componentelor „Provocările societale”
și „Poziția de lider în domeniul tehnologiilor generice și
industriale”, pe o bază estimativă și sub rezerva revizuirii
prevăzute la articolul 26 alineatul (1).
** Repartizarea între direcțiile generale
nu este stabilită în acest stadiu.
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ≥ 2021 || TOTAL
  TOTAL credite operaționale || Angajamente || (4) || 9302,954 || 9831,734 || 10425,13 || 11017,41 || 12194,75 || 12926,59 || 13668,08 || 0 || 79366,65
 Plăți || (5) || 1570,126 || 6220,744 || 7740,415 || 9496,06 || 10596,68 || 11613,07 || 12312,62 || 19816,94 || 79366,65
  TOTAL credite cu caracter administrativ finanțate din bugetul programelor specifice || (6) ||
 XX 01 05 01 Cheltuieli cu personalul de cercetare* || (6a) || 225,330 || 229,437 || 234,401 || 239,375 || 244,140 || 249,023 || 254,004 ||   || 1675,710
 XX 01 05 02 Personal de cercetare extern* || (6b) || 163,655 || 226,831 || 250,789 || 281,464 || 307,748 || 333,028 || 367,472 ||   || 1930,987
 XX 01 05 03 Alte cheltuieli de gestionare pentru cercetare* || (6c) || 136,441 || 160,039 || 170,285 || 182,771 || 193,866 || 204,350 || 218,071 ||   || 1265,823
 10 01 05 01 Cheltuieli cu personalul de cercetare || (6d) || 151,686 || 156,996 || 162,490 || 168,178 || 174,064 || 180,156 || 186,461 ||   || 1180,031
 10 01 05 02 Personal de cercetare extern || (6e) || 34,280 || 35,052 || 35,840 || 36,647 || 37,471 || 38,314 || 39,176 ||   || 256,781
 10 01 05 03 Alte cheltuieli de gestionare pentru cercetare || (6f) || 65,312 || 66,618 || 67,950 || 69,309 || 70,695 || 72,109 || 73,551 ||   || 485,545
 10 01 05 04 Alte cheltuieli pentru infrastructurile majore de cercetare || (6g) || 6,551 || 6,682 || 6,816 || 6,952 || 7,091 || 7,233 || 7,378 ||   || 48,703
  TOTAL credite administrative || (6) || 783,255 || 881,655 || 928,571 || 984,696 || 1035,075 || 1084,213 || 1146,113 ||   || 6843,58
 TOTAL credite în cadrul RUBRICII 1 din cadrul financiar multianual || Angajamente || =4+ 6 || 10086,21 || 10713,39 || 11353,70 || 12002,11 || 13229,83 || 14010,8 || 14814,19 ||   || 86210,23
 Plăți || =5+ 6 || 2353,381 || 7102,399 || 8668,986 || 10480,76 || 11631,76 || 12697,28 || 13458,73 || 19816,94 || 86210,23
* Aceste cifre se bazează pe utilizarea aproape
completă a cheltuielilor administrative maxime autorizate prevăzute
de temeiul juridic. Ele sunt prezentate în mod indicativ în termeni de personal
care ar putea fi utilizat pentru sumele respective.
În cazul în care propunerea/inițiativa
afectează mai multe rubrici:
  TOTAL credite operaționale || Angajamente || (4) || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
 Plăți || (5) || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
  TOTAL credite cu caracter administrativ finanțate din bugetul programelor specifice || (6) || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
 TOTAL credite în cadrul RUBRICILOR 1 – 4 din cadrul financiar multianual (suma de referință) || Angajamente || = 4 + 6 || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
 Plăți || = 5 + 6 || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
 Rubrica din cadrul financiar multianual: || 5 || „Cheltuieli administrative”
milioane EUR (cu 3 zecimale)
   ||   ||   || Anul N || Anul N + 1 || Anul N + 2 || Anul N + 3 || … a se introduce numărul de ani necesari pentru a reflecta durata impactului (a se vedea punctul 1.6) || TOTAL
 DG: <…….> ||
  Resurse umane || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
  Alte cheltuieli administrative || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
 TOTAL DG <…….> || Credite || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
 TOTAL credite în cadrul RUBRICII 5 din cadrul financiar multianual || (Total angajamente = Total plăți) || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
milioane EUR (cu 3 zecimale)
   ||   ||   || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || Anul ≥ 2021 || TOTAL
 TOTAL credite în cadrul RUBRICILOR 1 – 5 din cadrul financiar multianual || Angajamente || 10086,21 || 10713,39 || 11353,7 || 12002,11 || 13229,83 || 14010,80 || 14814,19 || 0 || 86210,23
 Plăți || 2353,381 || 7102,399 || 8668,986 || 10480,76 || 11631,76 || 12697,28 || 13458,73 || 19816,94 || 86210,23
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.2.     Impactul estimat asupra
creditelor operaționale
–
¨  Propunerea/inițiativa nu necesită utilizarea de credite
operaționale
–
þ  Propunerea/inițiativa necesită utilizarea de credite
operaționale, după cum se explică mai jos:
Credite de angajament în milioane EUR (cu 3 zecimale)/
prețuri curente
 Indicați obiectivele și realizările   ò ||   ||   || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || TOTAL
 REALIZĂRI
 Tipul realizării[38] || Costul mediu al realizării || Numărul de realizări || Cost || Numărul de realizări || Cost || Numărul de realizări || Cost || Numărul de realizări || Cost || Numărul de realizări || Cost || Numărul de realizări || Cost || Numărul de realizări || Cost || Numărul total de realizări || Total costuri
 OBIECTIVUL SPECIFIC nr. 1[39] Excelență științifică ||
 - Realizare ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Realizare ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Realizare ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Subtotal pentru obiectivul specific nr. 1 Excelență științifică ||   || 2965,755 ||   || 3158,119 ||   || 3374,440 ||   || 3725,105 ||   || 4072,852 ||   || 4326,913 ||   || 4584,446 ||   || 26207,628
 OBIECTIVUL SPECIFIC nr. 2 Poziție de lider în sectorul industrial ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Realizare ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Subtotal pentru obiectivul specific nr. 2 Poziție de lider în sectorul industrial ||   || 2271,175 ||   || 2406,774 ||   || 2559,714 ||   || 2716,437 ||   || 2880,127 ||   || 3050,036 ||   || 3222,143 ||   || 19106,407
 OBIECTIVUL SPECIFIC nr. 3 Provocări societale ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Realizare ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Subtotal obiectivul specific nr. 3 Provocări societale ||   || 4033,565 ||   || 4233,731 ||   || 4457,207 ||   || 4541,423 ||   || 5206,640 ||   || 5513,803 ||   || 5824,934 ||   || 33811,304
 OBIECTIVUL SPECIFIC nr. 4 Furnizarea de asistență științifică și tehnică, integrată și promptă, pentru procesul de elaborare a politicilor europene: Centrul Comun de Cercetare ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Realizare ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Subtotal pentru obiectivul specific nr. 4 Furnizarea de asistență științifică și tehnică, integrată și promptă, pentru procesul de elaborare a politicilor europene Centrul Comun de Cercetare ||   || 32,459 ||   || 33,108 ||   || 33,771 ||   || 34,445 ||   || 35,134 ||   || 35,838 ||   || 36,554 ||   || 241,311
 COST TOTAL ||   || 9302,954 || 0 || 9831,732 || 0 || 10425,13 || 0 || 11017,41 || 0 || 12194,75 || 0 || 12926,59 || 0 || 13668,08 || 0 || 79366,65
3.2.3.     Impactul estimat asupra
creditelor cu caracter administrativ
3.2.3.1.  Rezumat
–
¨  Propunerea/inițiativa nu necesită utilizarea de credite
administrative
–
þ  Propunerea/inițiativa necesită utilizarea de credite
administrative, după cum se explică mai jos:
milioane EUR (cu 3
zecimale)
   || Anul 2014 [40] || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || TOTAL
 RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
 Resurse umane || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
 Alte cheltuieli administrative || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
 Subtotal RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
 În afara RUBRICII 5[41] din cadrul financiar multianual ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Resurse umane* || 574,951 || 648,316 || 683,520 || 725,664 || 763,423 || 800,521 || 847,113 || 5043,509
 Alte cheltuieli cu caracter administrativ* || 208,304 || 233,339 || 245,051 || 259,032 || 271,652 || 283,692 || 299 || 1800,071
 Subtotal în afara RUBRICII 5 din cadrul financiar multianual || 783,255 || 881,655 || 928,571 || 984,696 || 1035,075 || 1084,213 || 1146,113 || 6843,58
 TOTAL** || 783,255 || 881,655 || 928,571 || 984,696 || 1035,075 || 1084,213 || 1146,113 || 6843,58
* Aceste cifre se bazează pe utilizarea aproape
completă a cheltuielilor administrative maxime autorizate prevăzute
de temeiul juridic. Ele sunt prezentate în mod indicativ în termeni de personal
care ar putea fi utilizat pentru sumele respective.
** Aceste cifre ar putea fi ajustate ca urmare a
procedurii de externalizare preconizate.
3.2.3.2.  Necesarul de resurse umane
estimat
–
¨  Propunerea/inițiativa nu necesită utilizarea de resurse
umane
–
þ  Propunerea/inițiativa necesită utilizarea de resurse umane
ale Comisiei, după cum se explică mai jos:
Estimare exprimată în sume întregi (sau
cel mult cu o zecimală)
 ||   || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020
  Posturi din schema de personal (funcționari și agenți temporari) ||
 || XX 01 01 01 (la sediu și în birourile de reprezentare ale Comisiei) || 100 || 100 || 100 || 100 || 100 || 100 || 100
 || XX 01 01 02 (în delegații) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (cercetare indirectă)** || 1677.5 || 1677.5 || 1677.5 || 1677.5 || 1677.5 || 1677.5 || 1677.5
 || 10 01 05 01 (cercetare directă) || 1390 || 1390 || 1390 || 1390 || 1390 || 1390 || 1390
 ||  Personal extern (în echivalent normă întreagă: ENI)[42] ||
 || XX 01 02 01 (AC, INT, END din „bugetul global”) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 02 02 (AC, INT, JED, AL și END în delegații) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy[43] || - la sediu[44] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||   || - în delegații ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (AC, INT, END - cercetare indirectă)* || 865 || 865 || 865 || 865 || 865 || 865 || 865
 || 10 01 05 02 (AC, INT, END – cercetare directă) || 593 || 593 || 593 || 593 || 593 || 593 || 593
 || Alte linii bugetare (a se preciza) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || TOTAL || 4625.5 || 4625.5 || 4625.5 || 4625.5 || 4625.5 || 4625.5 || 4625.5
* Cifrele de mai sus vor fi ajustate ca urmare a procedurii de
externalizare preconizate.
** Volumul de muncă corespunzător punerii în aplicare a EIT
și a Inovării este estimat la aproximativ 100 de persoane din schema
de personal a Comisiei.
XX este domeniul
de politică sau titlul din buget vizat.
Necesarul de resurse
umane va fi acoperit de efectivele de personal ale DG-ului căruia i s-a
repartizat deja gestionarea acțiunii și/sau au fost redistribuite în
interiorul DG-ului, completate, dacă este necesar, cu orice efective
suplimentare care ar putea fi alocate DG-ului însărcinat cu gestionarea în
cadrul procedurii de alocare anuală și ținând cont de
restricțiile bugetare.
Descrierea sarcinilor
care trebuie efectuate:
 Funcționari și agenți temporari || Numărul total de funcționari și agenți temporari care vor folosiți pentru a contribui la obiectivele Orizont 2020 pe tot parcursul procesului, de la pregătirea programului de lucru la difuzarea finală a rezultatelor în cursul perioadei 2014 – 2020. Aceste resurse umane includ toate nevoile din diferitele moduri de gestionare, astfel cum este indicat la punctul 1.7 al fișei financiare legislative (FFL)
 Personal extern || Numărul total de personal extern care va asista funcționarii și agenții temporari pentru a contribui la obiectivele Orizont 2020 pe tot parcursul procesului, de la pregătirea programului de lucru la difuzarea finala a rezultatelor în cursul perioadei 2014 – 2020. Aceste resurse umane includ toate nevoile din diferitele moduri de gestionare, astfel cum este indicat la punctul 1.7 al FFL
3.2.4.     Compatibilitatea cu cadrul
financiar multianual actual
–
þ  Propunerea/inițiativa este compatibilă cu cadrul financiar
multianual existent.
–
¨  Propunerea/inițiativa va duce la reprogramarea rubricii
corespunzătoare din cadrul financiar multianual.
Nu se aplică.
.
–
¨  Propunerea/inițiativa necesită recurgerea la instrumentul
de flexibilitate sau la revizuirea cadrului financiar multianual[45].
Nu se aplică.
.
3.2.5.     Participarea terților la
finanțare
–
Propunerea/inițiativa prevede
cofinanțare, estimată în cele ce urmează:
Credite în milioane EUR (cu 3 zecimale)
   || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || Total
 A se preciza organismul care asigură cofinanțarea || Țări terțe asociate la program ||
 TOTAL credite cofinanțate* || pm
* Acordurile bilaterale de asociere nu sunt
fixate încă și de aceea ele vor fi adăugate într-o etapă
ulterioară.
3.3.        Impactul estimat asupra
veniturilor
–
¨  Propunerea/inițiativa nu are impact financiar asupra
veniturilor.
–
þ  Propunerea/inițiativa are următorul impact financiar:
–
¨         asupra resurselor proprii
–
þ         asupra diverselor venituri
milioane EUR (cu 3 zecimale)
 Linie bugetară de venituri: || Credite disponibile pentru exercițiul bugetar în curs || Impactul propunerii/inițiativei[46]
 Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020
 Articolul 6011 Articolul 6012 Articolul 6013 Articolul 6031 ||   || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
* Acordurile bilaterale de asociere nu sunt fixate
încă și de aceea ele vor fi adăugate într-o etapă
ulterioară.
Pentru diversele venituri
alocate, a se preciza linia bugetară (liniile bugetare) de cheltuieli
afectată (afectate).
02
03 01 Credite care provin din contribuții ale unor părți
terțe
05
03 01 Credite care provin din contribuții ale unor părți
terțe
06
03 01 Credite care provin din contribuții ale unor părți
terțe
07
03 01 Credite care provin din contribuții ale unor părți
terțe
08
04 01 Credite care provin din contribuții ale unor părți
terțe
09
03 01 Credite care provin din contribuții ale unor părți
terțe
10
02 02 Credite care provin din contribuții ale unor părți
terțe
15
03 01 Credite care provin din contribuții ale unor părți
terțe
32
03 01 Credite care provin din contribuții ale unor părți
terțe
A se preciza metoda de
calculare a impactului asupra veniturilor.
Unele
state asociate pot contribui la o finanțare suplimentară a
programului-cadru prin acorduri de asociere. Metoda de calculare va fi
convenită în aceste acorduri de asociere și nu este neapărat
aceeași în toate acordurile. Cea mai mare parte a calculelor sunt bazate
pe PIB-ul statului asociat în comparație cu PIB-ul statelor membre,
aplicându-se în același timp acest procent la bugetul global votat.
[1]               COM(2011) 500 final.
[2]               JO C , , p.
[3]               JO C , , p.
[4]               JO C , , p.
[5]               JO , , p.
[6]               JO L 57, 24.2.2007, p. 14.
[7]               COM(2010)
2020
[8]               OJ
L 55, 28.2.2011, p. 13.
[9]               JO L 107, 30.4.1996, p. 12.
[10]             JO L 400, 30.12.2006, p. 86.
[11]             JO L 400, 30.12.2006, p. 243.
[12]             JO L 400, 30.12.2006, p. 272.
[13]             JO L 400, 30.12.2006, p. 299.
[14]             JO L 400, 30.12.2006, p. 368.
[15]
[16]             JO
L 55, 28.2.2011, p. 13.
[17]             În
principiu, cel puțin 80%.
[18]             Foaia
de parcurs a ESFRI include aproximativ cincizeci de infrastructuri extrem de
relevante pentru Europa (cu un cost anual de funcționare estimat la
două miliarde de euro) care acoperă toate disciplinele
științifice. Alte infrastructuri de nivel mondial includ
infrastructuri precum GÉANT sau cele identificate de Strategia europeană
pentru fizica particulelor a CERN. Pentru toate acestea sunt necesare un
parteneriat între statele membre și un angajament pe termen lung privind
realizarea lor.
[19]             Dat
fiind că toate activitățile de cercetare utilizează în mod
intensiv informatica și datele, accesul la cele mai avansate
e-infrastructuri a devenit esențial pentru toți cercetătorii. De
exemplu, GÉANT conectează 40 de milioane de utilizatori din peste 8 000 de
instituții din 40 de țări, iar European grid infrastructure
este cea mai mare infrastructură informatică distribuită din
lume, cu peste 290 de site-uri din 50 de țări. Progresele continue în
domeniul TIC și necesitățile din ce în ce mai mari de a calcula
și a prelucra un volum imens de date determină dificultăți
importante de finanțare și de organizare, pentru ca cercetătorii
să beneficieze de servicii fără sincope.
[20]             COM(2009)
512.
[21]             Internetul
obiectelor va fi coordonat ca aspect transversal.
[22]             Inclusiv
rețelele bazate în spațiul cosmic.
[23]             COM(2011)
152.
[24]             COM(2007)
723.
[25]             Estimări
făcute de către PriceWaterhouseCoopers pentru
„oportunitățile de afaceri la nivel global privind sustenabilitatea
resurselor naturale, inclusiv a energiei, silviculturii, alimentației
și agriculturii, apei și metalelor și raportul WBCSD (2010)
Viziunea 2050: Noua agendă pentru afaceri, World Business Council for
Sustainable Development: Geneva, URL:
http://www.wbcsd.org/web/projects/BZrole/Vision2050-FullReport_Final.pdf
[26]             COM(2008)
699.
[27]             Realizat
de „Departamentul tematic al Parlamentului European pentru politica
economică și științifică, Eco-innovation - putting
the EU on the path to a resource and energy efficient economy, Study and
briefing notes” (Ecoinovarea: Europa pe calea către o economie
eficientă din punct de vedere energetic și din punctul de vedere al
resurselor, studiu și note informative ), martie 2009
[28]             Observatorul
ecoinovării, „Provocarea ecoinovării – către o Europă
eficientă din punct de vedere al utilizării resurselor - Raport anual
2010 ”, mai 2011
[29]             ABM:
gestionare pe bază de activități (Activity-Based Management) –
ABB: stabilirea bugetului pe bază de activități.
[30]             Astfel
cum sunt menționate la articolul 49 alineatul (6) litera (a) sau (b) din
regulamentul financiar.
[31]             Explicațiile
privind modurile de gestionare și trimiterile la regulamentul financiar
sunt disponibile pe siteul BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[32]             Astfel
cum sunt menționate la articolul 185 din regulamentul financiar.
[33]             http://www.trust-researchers.eu/
[34]             CD
= credite diferențiate / CND = credite nediferențiate
[35]             AELS:
Asociația Europeană a Liberului Schimb.
[36]             Țările
candidate și, după caz, țările potențial candidate din
Balcanii de Vest.
[37]             JRC
solicită o nouă linie bugetară pentru investiții de
infrastructură. Cele mai multe dintre instalațiile JRC datează
din anii '60 și '70 și nu corespund nivelului actual. În
consecință, este nevoie de noi instalații și de
modernizarea infrastructurii existente pentru punerea în aplicare a programului
de lucru multianual al JRC în conformitate cu standardele de securitate și
siguranță ale UE, precum și cu obiectivele de mediu UE 20/20/20.
JRC a instituit planul său de „Dezvoltare a infrastructurii în perioada 2014-2020”,
identificând investițiile necesare până în 2020 pentru toate
amplasamentele JRC care sunt reflectate în noua linie bugetară
propusă.
[38]             Realizările
sunt produse și servicii de furnizat (ex.: numărul de schimburi de
studenți finanțate, numărul de km de drumuri construite, etc.).
[39]             Conform
descrierii de la punctul 1.4.2. „Obiectiv(e) specific(e)…”
[40]             Anul
N este anul în care începe punerea în aplicare a propunerii/inițiativei.
[41]             Asistența
tehnică și/sau administrativă și cheltuielile în sprijinul
punerii în aplicare a programelor și/sau acțiunilor UE (fostele linii
„BA”), cercetare indirectă, cercetare directă.
[42]             AC
= agent contractual; INT = personal interimar („Intérimaire"); JED
= expert tânăr în delegații („Jeune Expert en Délégation”); AL
= agent local; END = expert național detașat.
[43]             Sub
plafonul pentru personal extern din credite operaționale (fostele linii
„BA”).
[44]             În
special pentru fonduri structurale, Fondul european agricol pentru dezvoltare
rurală (FEADR) și Fondul european pentru pescuit (FEP).
[45]             A
se vedea punctele 19 și 24 ale Acordului interinstituțional.
[46]             În
ceea ce privește resursele proprii tradiționale (taxele vamale,
impozitele pentru zahăr), sumele indicate trebuie să fie sume nete
și anume, sume brute după deducerea a 25% reprezentând costuri de
colectare.