               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 9.10.2020
            COM(2020) 960 final
            2020/0299(BUD)
            Propunere de
            DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI
            privind mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene în vederea furnizării de asistență Croației și Poloniei în legătură cu o catastrofă naturală și a efectuării unor plăți în avans către Croația, Germania, Grecia, Ungaria, Irlanda, Portugalia și Spania în legătură cu o situație de urgență de sănătate publică

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.Context

               Prezenta decizie se referă la mobilizarea sumei de 823 548 633 EUR din Fondul de solidaritate al Uniunii Europene (denumit în continuare „FSUE”), în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului
                  1
                (denumit în continuare „regulamentul”), pentru a oferi asistență Croației și Poloniei în urma catastrofelor naturale care au avut loc în aceste țări în cursul anului 2020, precum și pentru efectuarea unor plăți în avans către șapte state membre (Croația, Germania, Grecia, Ungaria, Irlanda, Portugalia, Spania) ca răspuns la urgența de sănătate publică de importanță majoră cauzată de pandemia de COVID-19 la începutul anului 2020. Această mobilizare este însoțită de proiectul de buget rectificativ (PBR) nr. 9/2020
                  2
               , care propune înscrierea creditelor necesare în bugetul general 2020, atât la angajamente, cât și la plăți.

               2.Informații și condiții

               2.1Croația – cutremur care a afectat orașul Zagreb și județele Zagreb și Krapina-Zagorje în martie 2020

               (1)La 10 iunie 2020, Republica Croația (denumită în continuare „Croația”) a depus o cerere pentru o contribuție din partea FSUE pentru a finanța operațiunile de urgență și de recuperare desfășurate în urma cutremurului din 22 martie 2020 care a afectat orașul Zagreb și județele Zagreb și Krapina-Zagorje.

               (2)Cererea a fost depusă în decursul perioadei de douăsprezece săptămâni de la prima apariție a daunelor cauzate de catastrofă și conține toate informațiile necesare în temeiul articolului 4 din regulament.

               (3)Cutremurul este de origine naturală și, prin urmare, se încadrează în domeniul de aplicare al FSUE.

               (4)Autoritățile croate estimează daunele directe totale la 11 572 586 387 EUR. Această sumă reprezintă 22,9 % din venitul național brut (VNB) al Croației și depășește pragul de „catastrofă majoră” pentru mobilizarea FSUE, în valoare de 303,3 milioane EUR (0,6 % din VNB-ul Croației în 2020). Prin urmare, catastrofa se califică drept „catastrofă naturală majoră” și se încadrează în domeniul de aplicare al regulamentului.

               (5)Daunele directe totale reprezintă baza de calcul a valorii contribuției financiare din fond. Contribuția financiară poate fi utilizată exclusiv pentru operațiuni de urgență esențiale, astfel cum sunt definite la articolul 3 din regulament.

               (6)Serviciile Comisiei au efectuat o analiză detaliată a cererii în conformitate cu regulamentul, în special cu articolele 2, 3 și 4. La 17 iulie 2020, Comisia a solicitat Croației informații suplimentare privind metodologia utilizată pentru estimarea costurilor de reparație a clădirilor rezidențiale și a instituțiilor de învățământ. Aceste informații au fost furnizate în mod corespunzător de Croația la 28 și 31 iulie 2020, ceea ce a permis Comisiei să finalizeze evaluarea.

               (7)În cererea lor, autoritățile croate descriu în detaliu evenimentul și natura daunelor. Zona cea mai afectată include orașul Zagreb și județele Zagreb și Krapina-Zagorje, care numără 1,23 milioane de locuitori, dintre care 1,18 milioane locuiesc în localitățile și orașele în care s-a declarat starea de calamitate naturală. Cutremurul, cu o magnitudine de 5,5 pe scara Richter, a fost cel mai puternic seism care a lovit Zagreb din 1880. 27 de persoane au fost rănite și una a murit din cauza leziunilor.

               (8)Cutremurul a provocat daune structurale importante parcului imobiliar, în special clădirilor rezidențiale și publice (instituții de învățământ, spitale, clădiri ale instituțiilor). Autoritățile croate au estimat că 26 000 de clădiri au suferit daune (aproximativ 5 % daune majore, 20 % daune moderate și 74 % daune reduse). Se estimează că numărul persoanelor strămutate se ridică la 30 000; guvernul croat le-a acordat acestora subvenții pentru închirierea unor spații de cazare temporară.

               (9)Cutremurul a provocat daune semnificative majorității clădirilor din cadrul complexului urban istoric al orașului Zagreb, precum și bunurilor imobile culturale individuale, în principal biserici, situate în zona mai extinsă a orașului și în județele învecinate. Una dintre cele două turle ale catedralei din Zagreb, situl cultural cel mai emblematic al orașului, s-a prăbușit. Peste 80 % din clădirile spitalicești au fost direct afectate de cutremur, iar 17 % au fost evaluate ca fiind inutilizabile temporar sau permanent. Cutremurul a provocat daune multor instituții de învățământ. Conform evaluării inițiale, 106 clădiri destinate învățământului preșcolar, 214 clădiri ale școlilor și centrelor de învățământ și 12 cămine pentru elevi au suferit daune. În plus, 36 de unități constitutive ale Universității din Zagreb au raportat daune la 142 de clădiri. De asemenea, au fost afectate clădirile care adăpostesc 29 de institute științifice. Informații detaliate privind daunele totale, costurile aferente, precum și impactul socioeconomic al catastrofei sunt disponibile în raportul „Croatia Earthquake. Rapid Damage and Needs Assessment 2020” (Cutremurul din Croația. Evaluarea rapidă a pagubelor și a nevoilor în 2020), elaborată de guvernul croat, cu sprijinul Băncii Mondiale.

               (10)Evaluarea independentă efectuată de serviciile Comisiei a confirmat de asemenea zona afectată, precum și numărul total al persoanelor expuse declarat în cerere. O analiză specifică a daunelor aduse activelor publice și clădirilor rezidențiale a confirmat distribuția spațială a daunelor și cifrele specifice privind daunele aduse instituțiilor de învățământ. La cererea serviciilor Comisiei, informațiile suplimentare furnizate de Croația au permis o mai bună înțelegere a originii costurilor totale specificate în cerere. Prin aplicarea acestui cost în metodologia Comisiei de estimare a costurilor, elaborată de Centrul Comun de Cercetare, cuantumul total rezultat al daunelor directe este de ordinul celui estimat de autoritățile croate.

               (11)Croația a estimat la 2 270,1 milioane EUR costul operațiunilor de urgență și de recuperare eligibile în temeiul articolului 3 alineatul (2) din regulament și l-a prezentat defalcat pe tipuri de operațiuni. Cea mai mare parte privește costurile pentru repunerea în funcțiune a infrastructurii, în special a celei legate de educație și sănătate, precum și costurile pentru cazarea temporară.

               (12)Autoritățile croate au confirmat faptul că nu există nicio asigurare care să acopere costurile eligibile.

               (13)În cererea sa din 10 iunie 2020, Croația a solicitat plata unui avans, după cum se prevede la articolul 4a din regulament. La 10 august 2020, Comisia a adoptat Decizia de punere în aplicare C(2020) 5575 de acordare a unui avans din FSUE în valoare de 88 951 877 EUR pe care l-a plătit ulterior Croației.

               (14)În ceea ce privește punerea în aplicare a legislației Uniunii privind prevenirea și gestionarea riscurilor de catastrofe, în prezent nu se desfășoară nicio procedură de constatare a neîndeplinirii obligațiilor.

               (15)Articolul 47a din amendamentele la Legea croată privind construcțiile, care a intrat în vigoare la 28 decembrie 2019, prevede obligația de a adopta o strategie pe termen lung pentru renovarea parcului imobiliar național, inclusiv politici și măsuri care să contribuie la sporirea protecției împotriva riscurilor legate de cutremure care afectează durata de viață a clădirilor.

               2.2Polonia – inundațiile din voievodatul Podkarpackie din iunie 2020

               (1)La 24 august 2020, Republica Polonă (denumită în continuare „Polonia”) a depus o cerere pentru o contribuție din partea FSUE în legătură cu inundațiile din voievodatul Podkarpackie din iunie 2020.

               (2)Cererea a fost depusă în decursul perioadei de douăsprezece săptămâni de la prima apariție a daunelor cauzate de catastrofă și conține toate informațiile necesare în temeiul articolului 4 din regulament.

               (3)Inundațiile pluviale sunt de origine naturală și, prin urmare, se încadrează în domeniul de aplicare al FSUE.

               (4)Cererea a prezentat evenimentul ca fiind o „catastrofă naturală regională”, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatul (3) din regulament, care o definește drept orice catastrofă naturală care provoacă într-o regiune de nivel NUTS 2 dintr-un stat eligibil daune directe care depășesc 1,5 % din produsul intern brut (PIB) al regiunii respective. Autoritățile polone estimează daunele directe totale la 282 851 202 EUR. Daunele cauzate reprezintă 1,56 % din PIB-ul regiunii de nivel NUTS 2 în cauză Podkarpackie, depășind astfel pragul de 270 961 950 EUR (1,5 % din PIB-ul regional). În consecință, cererea depusă de Polonia este eligibilă pentru a beneficia de o contribuție din partea FSUE.

               (5)Daunele directe totale reprezintă baza de calcul a valorii contribuției financiare din fond. Contribuția financiară poate fi utilizată exclusiv pentru operațiuni de urgență esențiale, astfel cum sunt definite la articolul 3 din regulament.

               (6)Polonia nu a solicitat plata unui avans.

               (7)Serviciile Comisiei au efectuat o analiză detaliată a cererii în conformitate cu regulamentul, în special cu articolele 2, 3 și 4. La 3 septembrie 2020, Comisia a solicitat Poloniei informații suplimentare privind defalcarea mai detaliată a tipurilor de daune (subarticole) incluse în categoria daunelor aduse întreprinderilor, agriculturii și silviculturii. Polonia a furnizat aceste informații în mod corespunzător la 7 septembrie 2020, ceea ce a permis Comisiei să finalizeze evaluarea.

               (8)Cererea descrie în detaliu evenimentul și natura daunelor. Succesiunea de evenimente meteorologice, sub formă de furtuni violente, cu vânturi puternice și ploi abundente, a avut loc pe întreg teritoriul voievodatului Podkarpackie, în perioada cuprinsă între 7 iunie 2020 și 29 iunie 2020. Inundațiile pluviale rapide care au survenit în urma acestor evenimente au afectat în principal partea sudică, sud-vestică, sud-estică și centrală a voievodatului. Ca urmare a ploilor abundente, cursurile de apă mici și afluenții râurilor principale au crescut rapid și au ieșit din matcă, ceea ce a condus la inundarea rapidă a peste 2 000 de clădiri rezidențiale, agricole și de utilități publice. În această perioadă, serviciul de stat pentru combaterea incendiilor și unitățile de pompieri voluntari au răspuns unui număr total de 4 569 de evenimente legate de consolidarea și înălțarea digurilor de protecție împotriva inundațiilor, evacuarea populației (peste 400 de persoane au fost evacuate) și a bunurilor, pomparea apei din clădiri, curățarea canalelor de scurgere pentru drumuri, îndepărtarea copacilor și a crengilor căzute. În total, aproximativ 4 300 de persoane și-au pierdut temporar accesul la energie electrică.

               (9)Din cauza inundațiilor, aproximativ 251 km de cursuri de apă reglementate și nereglementate au fost distruse sau deteriorate. Inundațiile au cauzat daune infrastructurii de rețele, precum și întreprinderilor care își desfășoară activitatea în zona afectată; multe unități de producție, spații de depozitare, mașini și echipamente au fost distruse sau luate de ape. De asemenea, peste 2 000 de fermieri au suferit daune importante, fiind afectată o suprafață agricolă de aproximativ 9 000 de hectare și numeroase clădiri și utilaje agricole deteriorate.

               (10)Polonia a estimat la 216 180 849 EUR costul operațiunilor de urgență și de recuperare eligibile în temeiul articolului 3 alineatul (2) din regulament și l-a prezentat defalcat pe tipuri de operațiuni. Cea mai mare parte privește costurile pentru repunerea în funcțiune a infrastructurii de transport, securizarea infrastructurilor preventive și refacerea imediată a zonelor naturale afectate, pentru a se evita efectele imediate provocate de eroziunea solului.

               (11)Autoritățile poloneze au confirmat faptul că nu există nicio asigurare care să acopere costurile eligibile.

               (12)În ceea ce privește punerea în aplicare a legislației Uniunii privind prevenirea și gestionarea riscurilor de catastrofe, în prezent nu se desfășoară nicio procedură de constatare a neîndeplinirii obligațiilor.

               2.3Croația, Germania, Grecia, Ungaria, Irlanda, Portugalia și Spania – urgență de sănătate publică de importanță majoră cauzată de pandemia de COVID-19 la începutul anului 2020

               În decembrie 2019, OMS a primit o notificare privind o epidemie de pneumonie de origine necunoscută apărută în Wuhan, China. Ulterior, aceasta a fost identificată drept o nouă tulpină de coronavirus care nu era cunoscută anterior la om – COVID-19 – o boală infecțioasă provocată de coronavirusul 2 care cauzează sindromul respirator acut sever (SARS-CoV-2). Populația nu are imunitate împotriva virusului nou apărut. Virusul se transmite de la persoană la persoană prin intermediul picăturilor de secreții respiratorii ale persoanelor infectate, provocând un număr mare de cazuri care implică în principal simptome respiratorii relativ rapid. La 30 ianuarie 2020, OMS a declarat o stare de urgență privind o epidemie la scară internațională cauzată de noul coronavirus.

               În 2020, ca parte a Inițiativei pentru investiții ca reacție la coronavirus (CRII), regulamentul a fost modificat pentru a permite o acțiune cuprinzătoare a Uniunii ca răspuns la urgențele de sănătate publică de importanță majoră prin includerea acestor urgențe în domeniul de aplicare al principiului solidarității UE
                  3
               .

               Ulterior, până la termenul-limită de 24 iunie 2020, Comisia a primit 22 de cereri privind acordarea unei contribuții financiare din partea fondului referitoare la urgența de sănătate publică de importanță majoră cauzată de pandemia de COVID-19 la începutul anului 2020.

               (1)În total, 19 state membre ale UE (Austria, Belgia, Croația, Cehia, Estonia, Franța, Germania, Grecia, Ungaria, Irlanda, Italia, Letonia, Lituania, Luxemburg, Polonia, Portugalia, România, Slovenia și Spania) și trei țări în curs de aderare (Albania, Muntenegru și Serbia) au solicitat asistență.

               (2)În cererile lor, șapte state membre ale UE au solicitat plata unui avans la contribuția anticipată din partea FSUE (Croația, Germania, Grecia, Ungaria, Irlanda, Portugalia și Spania). Regulamentul prevede posibilitatea de a solicita plăți în avans în cadrul FSUE numai pentru statele membre.

               (3)Pandemia de COVID-19 constituie o urgență de sănătate publică de importanță majoră și, prin urmare, se încadrează în domeniul de aplicare al FSUE.

               (4)Serviciile Comisiei au făcut o evaluare preliminară a cererilor primite din partea celor șapte state membre menționate mai sus și au concluzionat că sunt îndeplinite condițiile pentru plata unui avans din FSUE pentru toate cele șapte cereri.

               (5)Articolul 4a alineatul (4) din regulament stabilește că se poate plăti un avans care să nu depășească 25 % din cuantumul contribuției financiare anticipate și care să nu depășească în niciun caz 100 de milioane EUR. Întrucât creditele alocate pentru plățile în avans din FSUE disponibile inițial în bugetul 2020 sunt deja consumate integral, Comisia propune mobilizarea resurselor suplimentare necesare, în limita plafonului anual stabilit pentru FSUE.

               (6)Pe baza evaluării preliminare, serviciile Comisiei au stabilit cheltuielile totale acceptate provizoriu pentru Croația, Germania, Grecia, Ungaria, Irlanda, Portugalia și Spania, cu unicul scop de a stabili plata în avans. În cazul în care unele cheltuieli au fost identificate ca fiind neeligibile, suma a fost dedusă din total. Plata avansului nu aduce atingere rezultatelor evaluării complete care va fi efectuată de serviciile Comisiei.

               (7)Cuantumul avansului ar trebui luat în considerare înainte de a plăti soldul contribuției către statul beneficiar.

               (8)Comisia ar trebui să recupereze avansurile plătite în mod necuvenit.

               (9)Statul beneficiar este responsabil cu selectarea operațiunilor individuale și cu punerea în aplicare a avansului din contribuția din partea FSUE, în conformitate cu articolul 3, articolul 5 alineatul (3) și articolul 6 din regulament.

               În concluzie, condițiile pentru plata unui avans către Croația, Germania, Grecia, Ungaria, Irlanda, Portugalia și Spania sunt îndeplinite pentru toate cele șapte cereri privind acordarea unei contribuții financiare din partea FSUE legate de urgența de sănătate publică de importanță majoră cauzată de pandemia de COVID-19 la începutul anului 2020.

               2.4Concluzie

               Din motivele prezentate mai sus, catastrofele menționate în cererile prezentate de Croația și Polonia, precum și în cele șapte cereri în legătură cu pandemia de COVID-19 îndeplinesc condițiile prevăzute în regulament.

               3.Finanțarea din alocările FSUE pentru 2020

               Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020
                  4
                (denumit în continuare „Regulamentul privind CFM”), în special articolul 10, permite mobilizarea FSUE în limita unui plafon anual de 500 000 000 EUR (la prețurile din 2011). Punctul 11 din Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară
                  5
                (AII) stabilește modalitățile de mobilizare a FSUE.

               Întrucât solidaritatea a fost principala justificare pentru crearea FSUE, Comisia consideră că ajutorul acordat ar trebui să fie progresiv. Astfel, potrivit practicilor anterioare, partea din daune care depășește pragul de „catastrofă naturală majoră” pentru mobilizarea FSUE (și anume 0,6 % din VNB sau 3 miliarde EUR la prețurile din 2011, luându-se în considerare suma cea mai mică) ar trebui să beneficieze de o intensitate mai mare a ajutorului în raport cu daunele situate sub prag. Rata aplicată în trecut la stabilirea sumelor alocate pentru catastrofele majore este de 2,5 % din daunele directe totale situate sub prag și de 6 % pentru partea din daune care depășește pragul. În cazul catastrofelor regionale și al catastrofelor acceptate în temeiul dispoziției privind „țara învecinată”, rata este de 2,5 %.

               Contribuția nu poate depăși costul total estimat al operațiunilor eligibile. Metoda de calcul al ajutorului a fost stabilită în Raportul anual pe 2002-2003 privind FSUE și acceptată de Consiliu și de Parlamentul European.

               Pe baza cererilor prezentate de Croația și Polonia, calculul contribuției financiare acordate din FSUE, bazat pe estimarea valorii daunelor directe totale, este următorul:

                        State membre

                        Calificarea catastrofei

                        Daune directe totale

                        (milioane EUR)

                        Pragul aplicat pentru catastrofe regionale
                        [1,5 % din PIB/
                        1 % din PIB pentru regiunile ultraperiferice]

                        (milioane EUR)

                        Pragul de catastrofă majoră

                        (milioane EUR)

                        2,5 % din daunele directe situate sub prag

                        (în EUR)

                        6 % din daunele directe care depășesc pragul

                        (în EUR)

                        Cuantumul total al ajutorului propus

                        (în EUR)

                        Avansuri plătite

                        (în EUR)

                        CROAȚIA

                        Catastrofă majoră

                        [articolul 2 alineatul (2)]

                        11 572,586

                        -

                        303,276

                        7 581 900

                        676 158 623

                        683 740 523

                        88 951 877

                        POLONIA

                        Catastrofă regională

                        [articolul 2 alineatul (3)]

                        282,851

                        270,962

                        -

                        7 071 280

                        -

                        7 071 280

                        TOTAL

                        690 811 803

               În cazul unor urgențe de sănătate publică de importanță majoră, Comisia va aplica aceeași metodă de stabilire a cuantumului ajutorului ca și în cazul catastrofelor naturale. În consecință, o țară primește 2,5 % din cuantumul total al cheltuielilor publice eligibile până la pragul național specific pentru urgențe de sănătate publică de importanță majoră, la care se adaugă 6 % din partea de cheltuieli publice care depășește pragul respectiv. În cazul în care acest calcul conduce la o sumă totală pentru toate țările care depășește creditele bugetare disponibile, sumele pentru fiecare țară se reduc în mod proporțional.

               Pe baza unei evaluări preliminare a cererilor din partea celor șapte țări care au solicitat plăți în avans, Comisia a stabilit cheltuielile totale acceptate provizoriu pentru Croația, Germania, Grecia, Ungaria, Irlanda, Portugalia și Spania cu privire la urgențele de sănătate legate de COVID-19, cu unicul scop de a stabili plata în avans, după cum urmează:

                        Țara solicitantă

                        Totalul cheltuielilor publice directe solicitate
                        (în EUR)

                        Totalul cheltuielilor acceptate provizoriu de CE

                        (în EUR)

                        Pragul aplicat pentru urgențe de sănătate publică de importanță majoră

                        (în milioane EUR)

                        2,5 % din daunele directe totale situate sub pragul pentru urgențe de sănătate publică de importanță majoră
                        (în EUR)

                        6 % din daunele directe peste pragul pentru urgențe de sănătate publică de importanță majoră
                        (în EUR)

                        Cuantumul potențial al ajutorului

                        (în EUR)

                        Plată în avans de 25 %

                        (în EUR)

                        Croația

                        658 771 839

                        652 607 470

                        151,638

                        3 790 950

                        30 058 168

                        33 849 118

                        8 462 280

                        Germania

                        2 079 000 000

                        2 079 000 000

                        1 792,639

                        44 815 975

                        17 181 660

                        61 997 635

                        15 499 409

                        Grecia

                        623 925 000

                        623 925 000

                        551,220

                        13 780 500

                        4 362 300

                        18 142 800

                        4 535 700

                        Ungaria

                        1 997 208 000

                        1 997 208 000

                        385,263

                        9 631 575

                        93 944 140

                        106 348 275

                        26 587 069

                        Irlanda

                        1 997 000 000

                        1 997 000 000

                        762,921

                        19 073 025

                        74 044 740

                        93 117 765

                        23 279 441

                        Portugalia

                        3 470 870 000

                        2 850 870 000

                        598,233

                        14 955 825

                        103 198 020

                        150 114 045

                        37 528 511

                        Spania

                        15 750 543 061

                        2 168 667 388

                        1 792,639

                        44 815 975

                        22 561 703

                        67 377 678

                        16 844 420

                        TOTAL

                        132 736 830

               Alocarea anuală disponibilă pentru FSUE în 2020 este de 597 546 284 EUR (adică 500 de milioane EUR la prețurile din 2011). În plus, o sumă de 552 977 761 EUR din alocarea pentru 2019 nu a fost utilizată până la sfârșitul anului respectiv și a fost reportată în 2020.

               În conformitate cu articolul 10 alineatul (1) din Regulamentul privind CFM
                  6
               , 25 % din alocarea inițială pentru 2020 (149 386 571 EUR) trebuie să fie păstrată până la 1 octombrie 2020, însă devine disponibilă începând cu data respectivă. Prin urmare, suma maximă disponibilă în cadrul Fondului de solidaritate pentru întregul an 2020 este de 1 150 524 045 EUR.

               În urma unei decizii anterioare de mobilizare din 2020, FSUE a fost deja mobilizat
                  7
                pentru următoarele patru cereri, reducând astfel disponibilitățile globale pentru anul rămas:

                        Catastrofă

                        Cuantumul total al ajutorului propus
                        (în EUR)

                        PORTUGALIA – uraganul Lorenzo din 2019 (catastrofă regională)

                        8 212 697

                        SPANIA – condițiile meteorologice extreme (fenomenul DANA) din 2019 (catastrofă regională)

                        56 743 358

                        ITALIA – condițiile meteorologice periculoase din 2019 (catastrofă majoră)

                        211 707 982

                        AUSTRIA – condițiile meteorologice periculoase din 2019 (catastrofă într-o țară învecinată)

                        2 329 777

                        TOTAL

                        278 993 814

               Prin urmare, suma maximă disponibilă în cadrul FSUE în acest moment în 2020 este de 871 530 231 EUR, ceea ce este suficient pentru a acoperi nevoile în temeiul prezentei decizii de mobilizare, astfel cum au fost prezentate mai sus (823 548 633 EUR, din care 683 740 523 EUR în legătură cu cutremurul din Croația, 7 071 280 EUR în legătură cu inundațiile din Polonia și 132 736 830 EUR pentru plățile în avans privind cererile în legătură cu COVID-19)
                  8
               .

                        Suma disponibilă în prezent în cadrul Fondului de solidaritate:

                        Alocarea anuală pentru 2020

                         597 546 284 EUR

                        Plus suma necheltuită din alocarea pentru 2019 și reportată în 2020

                        + 552 977 761 EUR

                        [25 % din alocarea pentru 2020 care trebuie reținută până la 1 octombrie 2020]

                        [149 386 571 EUR]

                        Minus cuantumul total al ajutorului propus pentru PT (uraganul Lorenzo), ES [condițiile meteorologice extreme (DANA) din 2019], IT (condițiile meteorologice periculoase din 2019) și AT (condițiile meteorologice periculoase din 2019)

                        - 278 993 814 EUR

                        Suma disponibilă în perioada ianuarie – septembrie 2020

                        722 143 660 EUR

                        Suma maximă disponibilă în prezent

                        871 530 231 EUR

                        Suma totală propusă pentru mobilizare pentru Croația, Polonia și avansurile legate de COVID-19

                        - 823 548 633 EUR

                        Disponibilități rămase până la 31.12.2020

                        47 981 598 EUR

               2020/0299 (BUD)

               Propunere de

               DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

               privind mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene în vederea furnizării de asistență Croației și Poloniei în legătură cu o catastrofă naturală și a efectuării unor plăți în avans către Croația, Germania, Grecia, Ungaria, Irlanda, Portugalia și Spania în legătură cu o situație de urgență de sănătate publică

               PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului din 11 noiembrie 2002 de instituire a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene
                  9
               , în special articolul 4 alineatul (3),

               având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară
                  10
               , în special punctul 11,

               având în vedere propunerea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)Obiectivul Fondului de solidaritate al Uniunii Europene („fondul”) este de a-i permite Uniunii să răspundă într-un mod rapid, eficient și flexibil situațiilor de urgență pentru a-și exprima solidaritatea față de populația din regiunile afectate de catastrofe naturale majore sau regionale și de o urgență de sănătate publică de importanță majoră.

               (2)Fondul nu poate depăși o valoare anuală maximă de 500 000 000 EUR (la prețurile din 2011), astfel cum se prevede la articolul 10 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului
                  11
               .

               (3)La 10 iunie 2020, Croația a depus o cerere de mobilizare a fondului, ca urmare a cutremurului din martie 2020 care a afectat orașul Zagreb și județele Zagreb și Krapina-Zagorje.

               (4)La 24 august 2020, Polonia a depus o cerere de mobilizare a fondului, ca urmare a inundațiilor din iunie 2020 din voievodatul Podkarpackie.

               (5)La 24 iunie 2020, Croația, Germania, Grecia, Ungaria, Irlanda, Portugalia și Spania au depus cereri de mobilizare a fondului în legătură cu urgența de sănătate publică de importanță majoră cauzată de pandemia de COVID-19 la începutul anului 2020. În cererile lor, toate cele șapte state membre au solicitat plata unui avans la contribuția anticipată din partea fondului.

               (6)Cererile prezentate de Croația și Polonia în legătură cu catastrofele naturale îndeplinesc condițiile de acordare a unei contribuții financiare din fond, astfel cum se prevede la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 2012/2002.

               (7)Prin urmare, Fondul ar trebui mobilizat pentru a furniza o contribuție financiară Croației și Poloniei.

               (8)Pentru a se asigura disponibilitatea unor resurse bugetare suficiente în cadrul bugetului general al Uniunii pentru exercițiul financiar 2020, ar trebui să se mobilizeze Fondul pentru efectuarea unor plăți în avans către Croația, Germania, Grecia, Ungaria, Irlanda, Portugalia și Spania în legătură cu urgența de sănătate publică de importanță majoră.

               (9)Pentru a se reduce la minimum perioada necesară pentru mobilizarea fondului, prezenta decizie ar trebui să se aplice de la data adoptării,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               În cadrul bugetului general al Uniunii pentru exercițiul financiar 2020, se mobilizează din Fondul de solidaritate al Uniunii Europene următoarele sume în credite de angajament și de plată în legătură cu catastrofele naturale:

               (a) suma de 683 740 523 EUR se acordă Croației;

               (b) suma de 7 071 280 EUR se acordă Poloniei.

               Articolul 2

               În cadrul bugetului general al Uniunii pentru exercițiul financiar 2020, se mobilizează din Fondul de solidaritate al Uniunii Europene următoarele sume în credite de angajament și de plată pentru efectuarea unor plăți în avans în legătură cu o urgență de sănătate publică de importanță majoră:

               (a) suma de 8 462 280 EUR se acordă Croației;

               (b) suma de 15 499 409 EUR se acordă Germaniei;

               (c) suma de 4 535 700 EUR se acordă Greciei;

               (d) suma de 26 587 069 EUR se acordă Ungariei;

               (e) suma de 23 279 441 EUR se acordă Irlandei;

               (f) suma de 37 528 511 EUR se acordă Portugaliei;

               (g) suma de 16 844 420 EUR se acordă Spaniei.

               Articolul 3

               Prezenta decizie intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

               Decizia se aplică de la … [data adoptării]
                  12***.

               Adoptată la Bruxelles,

                  Pentru Parlamentul European,
                        Pentru Consiliu,

                     (1)

                        JO L 311, 14.11.2002, p. 3.

                     (2)

                        COM(2020) 961, 9.10.2020.

                     (3)

                        Regulamentul (UE) 2020/461 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020.

                     (4)

                        JO L 347, 20.12.2013, p. 884.

                     (5)

                        JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

                     (6)

                        Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020.

                     (7)

                        Decizia (UE) 2020/1076 a Parlamentului European și a Consiliului din 18 iunie 2020 privind mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene în vederea furnizării de asistență Portugaliei, Spaniei, Italiei și Austriei, ale cărei consecințe finale au fost incluse în bugetul rectificativ nr. 4/2020 adoptat în aceeași zi.

                     (8)

                        Suma rămasă de 47 981 598 EUR nu va fi utilizată în 2020, iar creditele de angajament aferente vor fi reportate în 2021.

                     (9)

                        JO L 311, 14.11.2002, p. 3.

                     (10)

                        JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

                     (11)

                        Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (JO L 347, 20.12.2013, p. 884).

                     (12)
                  ** Data va fi introdusă de către Parlament înainte de publicarea în JO.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 14.10.2020
            COM(2020) 656 final
            2020/0295(NLE)
            Propunere de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            privind poziția care trebuie adoptată în numele Uniunii Europene, în cadrul Forumului mondial pentru armonizarea regulamentelor privind vehiculele al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite, în ceea ce privește propunerile de amendamente la Regulamentele ONU nr. 0, 13, 16, 17, 44, 55, 83, 93, 94, 95, 100, 115, 137, 144, 151, 152 și 153, în ceea ce privește propunerile de amendamente la Regulamentele tehnice mondiale nr. 7, 15 și 18, în ceea ce privește propunerea de amendamente la Rezoluția reciprocă M.R.3, în ceea ce privește propunerile de două noi regulamente ONU referitoare la dispozitivele pentru mersul înapoi și la sistemele de informare la demarare, precum și în ceea ce privește propunerea de nou regulament tehnic mondial privind determinarea puterii vehiculelor electrice

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.OBIECTUL PROPUNERII

               Prezenta propunere se referă la o decizie de stabilire a poziției care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul Forumului mondial pentru armonizarea reglementărilor privind vehiculele al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (WP.29) în ceea ce privește adoptarea unor noi regulamente ONU și a unor amendamente la regulamente ONU existente, adoptarea unor noi regulamente tehnice mondiale ONU și a unor amendamente la regulamente tehnice mondiale existente ale ONU, precum și a unei rezoluții.

               2.CONTEXTUL PROPUNERII

               2.1.Acordul din 1958 și Acordul din 1998

               Acordul Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (denumită în continuare „CEE-ONU”) privind adoptarea specificațiilor tehnice uniforme pentru vehicule cu roți, echipamente și componente care pot fi montate și/sau folosite la vehicule cu roți și condițiile pentru recunoașterea reciprocă a omologărilor acordate pe baza acestor specificații (denumit în continuare „Acordul revizuit din 1958”) și Acordul privind stabilirea de regulamente tehnice mondiale aplicabile vehiculelor cu roți, echipamentelor și componentelor care pot fi montate și/sau utilizate la vehiculele cu roți (denumit în continuare „Acordul paralel”) vizează dezvoltarea unor cerințe armonizate menite să înlăture barierele tehnice din calea comerțului cu autovehicule dintre părțile contractante ale CEE-ONU și să garanteze că aceste vehicule oferă un nivel ridicat de siguranță și de protecție a mediului. Acordurile au intrat în vigoare pentru UE la 24 martie 1998 și, respectiv, la 15 februarie 2000. Ambele sunt administrate de Forumul mondial CEE-ONU pentru armonizarea regulamentelor privind vehiculele (Grupul de lucru 29 sau WP.29).

               2.2.Forumul mondial pentru armonizarea regulamentelor privind vehiculele al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) - Grupul de lucru 29 sau WP. 29

               WP.29 oferă un cadru unic pentru armonizarea la nivel mondial a reglementărilor privind vehiculele. WP.29 este un grup de lucru permanent în sistemul instituțional al Organizației Națiunilor Unite cu un mandat specific și un regulament de procedură. Acesta funcționează ca un forum mondial care permite discuții libere cu privire la reglementările privind autovehiculele, în cadrul cărora se discută punerea în aplicare a Acordului revizuit din 1958 și a Acordului paralel. Orice țară membră a Organizației Națiunilor Unite și orice organizație de integrare economică regională, instituită de țări membre ale Organizației Națiunilor Unite, poate participa pe deplin la activitățile WP.29 și poate deveni parte contractantă la acordurile privind vehiculele administrate de WP.29. Uniunea Europeană este parte la aceste acorduri
                  1
               .

               Reuniunile grupului de lucru WP.29 al CEE-ONU au loc de trei ori pe an, și anume în lunile martie, iunie și noiembrie. În cadrul fiecărei reuniuni pot fi adoptate noi regulamente ONU, noi regulamente tehnice mondiale ONU (RTM ONU), amendamente la regulamente ONU existente și rezoluții în temeiul Acordului revizuit din 1958, precum și amendamente la regulamentele tehnice mondiale ONU existente (RTM ONU) și rezoluții în temeiul Acordului paralel, pentru a se ține seama de progresele tehnice. Înainte de fiecare reuniune WP.29, aceste amendamente sunt discutate pentru prima dată la nivel tehnic în cadrul organismelor subsidiare specializate ale WP.29.

               Ulterior, are loc un vot la nivelul WP.29 (și anume, prin majoritate calificată a părților contractante prezente și care votează propunerile în temeiul Acordului revizuit din 1958 și printr-un vot prin consens al părților contractante prezente și care votează propunerile în temeiul Acordului paralel).

               Poziția care trebuie adoptată în numele Uniunii cu privire la noile regulamente și la RTM, la amendamentele, completările și rectificările acestora, precum și la rezoluții este stabilită înainte de fiecare WP.29 printr-o decizie a Consiliului în temeiul articolului 218 alineatul (9) din TFUE.

               2.3.Actul avut în vedere al WP.29

               La 10 noiembrie 2020, în cadrul celei de a 182-a sesiuni a sa, WP.29 poate adopta propunerile de amendamente la Regulamentele ONU nr. 0, 13, 16, 17, 35, 44, 55, 83, 93, 94, 95, 100, 115, 137, 144, 151, 152 și 153, propunerea pentru un nou regulament ONU privind emisiile generate în condiții reale de conducere la nivel mondial, propunerea pentru un nou regulament ONU privind omologarea dispozitivelor pentru mersul înapoi și a autovehiculelor în ceea ce privește detectarea de către conducătorul auto a utilizatorilor vulnerabili ai drumurilor aflați în spatele vehiculului, propunerea pentru un nou regulament ONU privind omologarea autovehiculelor în ceea ce privește sistemul de informare la demarare pentru detectarea pietonilor și a bicicliștilor, propunerea pentru un nou regulament ONU cu privire la înregistrarea datelor privind evenimentele, propunerile de amendamente la Regulamentele tehnice mondiale (RTM ONU) nr. 7, 15 și 18, propunerea pentru un nou regulament tehnic mondial privind determinarea puterii vehiculelor electrice și propunerea de amendamente la Rezoluția reciprocă M.R.3 privind calitatea aerului în habitaclul vehiculului (VIAQ).

               3.POZIȚIA CARE URMEAZĂ SĂ FIE ADOPTATĂ ÎN NUMELE UNIUNII

               Sistemul WP.29 consolidează sistemul internațional de armonizare a standardelor privind vehiculele. Acordul din 1958 joacă un rol cheie pentru acest obiectiv, deoarece producătorii din UE pot opera în temeiul unui set comun de reglementări privind omologarea de tip a vehiculelor știind că produsul va fi recunoscut de părțile contractante ca fiind în conformitate cu legislația lor națională. De exemplu, acest sistem a permis ca Regulamentul (CE) nr. 661/2009 privind siguranța generală a autovehiculelor să abroge peste 50 de directive ale UE și să le înlocuiască cu regulamentele corespunzătoare elaborate în cadrul Acordului din 1958.

               O abordare similară este urmată de Regulamentul (UE) 2018/858 al Parlamentului European și al Consiliului
                  2
               , care stabilește dispozițiile administrative și cerințele tehnice privind omologarea de tip și introducerea pe piață a tuturor vehiculelor, sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate noi. Prezentul regulament a încorporat regulamentele adoptate în temeiul Acordului revizuit din 1958 („regulamentele ONU”) în sistemul de omologare UE de tip, fie ca cerințe pentru omologarea de tip, fie ca alternative la legislația Uniunii.

               Odată ce propunerile de amendamente la noile regulamente ONU sunt adoptate de WP.29 și odată ce aceste acte sunt notificate părților contractante de către secretarul executiv al CEE-ONU, atunci după șase luni, în absența obiecțiilor din partea unor părți contractante care să constituie o minoritate de blocare, actele pot, în final, să intre în vigoare și să fie transpuse în normele naționale aplicabile ale fiecărei părți contractante. În UE, transpunerea este finalizată în urma publicării acestor acte în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

               Prin urmare, este necesar să se definească poziția Uniunii cu privire la următoarele acte:

               –Propunerile de amendamente la Regulamentele ONU nr. 0, 13, 16, 17, 44, 55, 83, 93, 94, 95, 100, 115, 137, 144, 151, 152 și 153, care se referă la actualizarea dispozițiilor privind omologarea internațională de tip a întregului vehicul, sistemele de frânare pentru vehicule grele, centurile de siguranță, rezistența scaunelor, sistemele de siguranță pentru copii, dispozitivele mecanice de cuplare montate pe autovehicule, emisiile poluante ale vehiculelor din categoriile M1 și N1, protecția în caz de coliziune frontale și laterală, vehiculele cu grup motopropulsor electric, sistemele de adaptare la GPL și GNC, coliziunea frontală cu accent pe sistemele de fixare, sistemul de apel de urgență în caz de accident, sistemul de informare pentru unghiul mort, sistemele avansate de frânare de urgență pentru vehiculele din categoriile M1 și N1 și integritatea sistemului de alimentare cu combustibil și siguranța grupului motopropulsor electric în cazul unei coliziuni posterioare;

               –propunerea pentru un nou regulament ONU privind omologarea dispozitivelor pentru mersul înapoi și a autovehiculelor în ceea ce privește detectarea de către conducătorul auto a utilizatorilor vulnerabili ai drumurilor din spatele vehiculului;

               –propunerea pentru un nou regulament ONU privind omologarea autovehiculelor în ceea ce privește sistemul de informare la demarare pentru detectarea pietonilor și a bicicliștilor;

               –propunerile de amendamente la Regulamentele tehnice mondiale (RTM ONU) nr. 7, 15 și 18, referitoare la tetiere, la procedurile de încercare a vehiculelor ușoare armonizate la nivel mondial (WLTP) și la sistemele de diagnosticare la bord (OBD) pentru vehiculele din categoria L;

               –propunerea pentru un nou regulament tehnic mondial privind determinarea puterii vehiculelor electrice;

               – propunerea de amendamente la Rezoluția reciprocă M.R.3 privind calitatea aerului din habitaclul vehiculului (VIAQ);

               supuse la vot în cadrul reuniunii WP.29 din noiembrie 2020, care se va desfășura la 10 noiembrie 2020. În plus, este necesar să se definească poziția Uniunii cu privire la:

               –propunerile de autorizații pentru elaborarea unor amendamente la RTM ONU nr. 8 privind sistemele electronice de control al stabilității și pentru elaborarea unui nou RTM ONU privind durabilitatea bateriilor integrate în vehicule;

               –propunerile de documente de interpretare referitoare la Regulamentele ONU nr. 155 și 156, precum și propunerea de orientări privind utilizarea bazei de date pentru schimbul de omologări de tip (DETA) în conformitate cu Regulamentul ONU nr. 155.

               Uniunea ar trebui să sprijine actele de mai sus, deoarece acestea sunt în deplină conformitate cu obiectivele Uniunii privind politica în domeniul pieței interne în ceea ce privește industria autovehiculelor și sunt în concordanță cu politicile Uniunii în domeniile transporturilor, climei și energiei. Aceste acte au un impact deosebit de pozitiv asupra competitivității industriei autovehiculelor și asupra comerțului internațional ale UE. Votul în favoarea acestor acte va favoriza progresul tehnologic, va oferi avantaje ca urmare a economiilor de scară, va preveni fragmentarea pieței interne și va garanta faptul că standardele din domeniul autovehiculelor sunt aplicate în același mod în întreaga Uniune.

               Dat fiind că Uniunea nu aplică dispozițiile uniforme ale Regulamentului ONU nr. 35, nu este necesar să se stabilească o poziție a Uniunii cu privire la propunerea de amendamente la Regulamentul ONU nr. 35 avută în vedere de WP.29 al CEE-ONU.

               Propunerea pentru un nou regulament ONU privind emisiile generate în condiții reale de conducere la nivel mondial și propunerea pentru un nou regulament ONU cu privire la dispozitivul de înregistrare a datelor privind evenimentele nu sunt pregătite pentru un vot în cadrul reuniunii WP.29 din noiembrie 2020 și trebuie să fie discutate în continuare.

               Expertiza externă nu este relevantă în cazul prezentei propuneri. Totuși, aceasta va fi examinată de Comitetul tehnic pentru autovehicule.

               4.TEMEI JURIDIC

               4.1.
                     Temeiul juridic procedural

               4.1.1.
                     Principii

               Articolul 218 alineatul (9) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) prevede posibilitatea adoptării unor decizii de stabilire „a pozițiilor care trebuie adoptate în numele Uniunii în cadrul unui organism creat printr-un acord, în cazul în care acest organism trebuie să adopte acte cu efecte juridice, cu excepția actelor care modifică sau completează cadrul instituțional al acordului.”

               Conceptul de „acte cu efecte juridice” include actele care au efecte juridice în temeiul normelor de drept internațional aplicabile organismului în cauză. Sunt, de asemenea, incluse instrumentele care nu au un caracter obligatoriu în temeiul dreptului internațional, dar care „au vocația de a influența în mod decisiv conținutul reglementării adoptate de legiuitorul Uniunii”
                  3
               .

               4.1.2.
                     Aplicarea la cazul în discuție

               WP.29 este un organism în cadrul căruia punerea în aplicare a Acordului revizuit din 1958 și a Acordului paralel este discutată între părțile contractante la CEE-ONU.

               Actele pe care WP.29 este invitat să le adopte sunt acte cu efecte juridice.

               Regulamentele ONU din cadrul actului avut în vedere vor fi obligatorii pentru Uniune și, împreună cu RTM ONU și cu rezoluțiile, vor fi în măsură să influențeze în mod decisiv conținutul legislației UE în domeniul omologării de tip a vehiculelor.

               Actele avute în vedere nu completează și nici nu modifică cadrul instituțional al acordului.

               Prin urmare, temeiul juridic procedural al propunerii de decizie este articolul 218 alineatul (9) din TFUE.

               4.2.
                     Temeiul juridic material

               4.2.1.
                     Principii

               Temeiul juridic material al unei decizii adoptate în temeiul articolului 218 alineatul (9) din TFUE depinde în primul rând de obiectivul și de conținutul actului avut în vedere cu privire la care se adoptă o poziție în numele Uniunii. În cazul în care actul avut în vedere urmărește două obiective sau include două elemente, iar unul dintre aceste obiective sau elemente poate fi identificat ca fiind obiectivul sau elementul principal, iar celălalt obiectiv sau element are mai degrabă un caracter accesoriu, decizia adoptată în temeiul articolului 218 alineatul (9) din TFUE trebuie să se întemeieze pe un singur temei juridic material, respectiv pe cel impus de obiectivul sau de elementul principal sau predominant.

               4.2.2.
                     Aplicarea la cazul în discuție

               Obiectivul principal și conținutul actului avut în vedere se referă la apropierea legislativă. Prin urmare, temeiul juridic material al deciziei propuse este articolul 114 din TFUE.

               4.3.
                     Concluzie

               Temeiul juridic al deciziei propuse ar trebui să fie articolul 114 din TFUE, coroborat cu articolul 218 alineatul (9) din TFUE.

               2020/0295 (NLE)

               Propunere de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               privind poziția care trebuie adoptată în numele Uniunii Europene, în cadrul Forumului mondial pentru armonizarea regulamentelor privind vehiculele al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite, în ceea ce privește propunerile de amendamente la Regulamentele ONU nr. 0, 13, 16, 17, 44, 55, 83, 93, 94, 95, 100, 115, 137, 144, 151, 152 și 153, în ceea ce privește propunerile de amendamente la Regulamentele tehnice mondiale nr. 7, 15 și 18, în ceea ce privește propunerea de amendamente la Rezoluția reciprocă M.R.3, în ceea ce privește propunerile de două noi regulamente ONU referitoare la dispozitivele pentru mersul înapoi și la sistemele de informare la demarare, precum și în ceea ce privește propunerea de nou regulament tehnic mondial privind determinarea puterii vehiculelor electrice

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 114 coroborat cu articolul 218 alineatul (9),

               având în vedere propunerea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)Prin Decizia 97/836/CE a Consiliului
                  4
               , Uniunea a aderat la Acordul Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) privind adoptarea de specificații tehnice uniforme pentru vehicule cu roți, echipamente și componente care pot fi montate și/sau folosite la vehicule cu roți și condițiile pentru recunoașterea reciprocă a omologărilor acordate pe baza specificațiilor respective (denumit în continuare „Acordul revizuit din 1958”). Acordul revizuit din 1958 a intrat în vigoare la 24 martie 1998.

               (2)Prin Decizia 2000/125/CE a Consiliului
                  5
               , Uniunea a aderat la Acordul privind stabilirea de norme tehnice mondiale aplicabile vehiculelor cu roți, echipamentelor și componentelor care pot fi montate și/sau utilizate la vehiculele cu roți (denumit în continuare „Acordul paralel”). Acordul paralel a intrat în vigoare la 15 februarie 2000.

               (3)Regulamentul (UE) 2018/858 al Parlamentului European și al Consiliului
                  6
               , care stabilește dispozițiile administrative și cerințele tehnice privind omologarea de tip și introducerea pe piață a tuturor vehiculelor, sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate noi. Prezentul regulament a încorporat regulamentele adoptate în temeiul Acordului revizuit din 1958 („regulamentele ONU”) în sistemul de omologare UE de tip, fie ca cerințe pentru omologarea de tip, fie ca alternative la legislația Uniunii.

               (4)În temeiul articolului 1 din Acordul revizuit din 1958 și al articolului 6 din Acordul paralel, Forumul mondial CEE-ONU pentru armonizarea regulamentelor privind vehiculele (WP.29 al CEE-ONU) poate adopta propuneri de amendamente la regulamentele ONU, la regulamentele tehnice mondiale ONU (RTM ONU) și la rezoluțiile ONU, precum și propuneri de noi regulamente ONU, RTM ONU și rezoluții ONU privind omologarea vehiculelor. În plus, în temeiul respectivelor dispoziții, WP.29 al CEE-ONU poate adopta propuneri de autorizații pentru elaborarea unor noi RTM ONU și propuneri de prelungire a mandatelor pentru RTM ONU.

               (5)În cadrul celei de a 182-a sesiuni a Forumului mondial care va avea loc la 10 noiembrie 2020, grupul de lucru WP.29 al CEE-ONU poate adopta propunerile de amendamente la Regulamentele ONU nr. 0, 13, 16, 17, 44, 55, 83, 93, 94, 95, 100, 115, 137, 144, 151, 152 și 153, propunerea pentru un nou regulament ONU privind omologarea dispozitivelor pentru mersul înapoi și a autovehiculelor în ceea ce privește detectarea de către conducătorul auto a utilizatorilor vulnerabili ai drumurilor aflați în spatele vehiculului, propunerea pentru un nou regulament ONU privind omologarea autovehiculelor în ceea ce privește sistemul de informare la demarare pentru detectarea pietonilor și a bicicliștilor, propunerile de amendamente la Regulamentele tehnice mondiale (RTM ONU) nr. 7, 15 și 18, propunerea pentru un nou regulament tehnic mondial privind determinarea puterii vehiculelor electrice și propunerea de amendamente la Rezoluția reciprocă M.R.3. privind calitatea aerului din habitaclul vehiculului (VIAQ). De asemenea, grupul de lucru WP.29 al CEE-ONU urmează să adopte propunerea de autorizare pentru elaborarea unui amendament la RTM ONU nr. 8 și pentru elaborarea unui nou RTM ONU privind durabilitatea bateriilor integrate în vehicule.

               (6)Este necesar să se stabilească poziția care trebuie adoptată în numele Uniunii în cadrul WP.29 al CEE-ONU în ceea ce privește adoptarea propunerilor respective, deoarece regulamentele ONU vor fi obligatorii pentru Uniune și, împreună cu RTM ONU și cu Rezoluția consolidată, pot influența în mod decisiv conținutul legislației Uniunii în domeniul omologării de tip a vehiculelor.

               (7)Având în vedere experiența acumulată și evoluțiile tehnice, este necesară modificarea sau completarea cerințelor referitoare la anumite elemente sau aspecte cuprinse în Regulamentele ONU nr. 0, 13, 16, 17, 44, 55, 83, 93, 94, 95, 100, 115, 137, 144, 151, 152 și 153, precum și în Rezoluția reciprocă M.R.3.

               (8)În plus, anumite dispoziții din RTM ONU nr. 7, 15 și 18 trebuie modificate.

               (9)Pentru a permite progresul tehnic și pentru a îmbunătăți siguranța vehiculelor și încercările privind emisiile, trebuie adoptate două noi regulamente ONU privind omologarea dispozitivelor pentru mersul înapoi și a autovehiculelor în ceea ce privește detectarea de către conducătorul auto a utilizatorilor vulnerabili ai drumurilor aflați în spatele vehiculului și privind omologarea autovehiculelor în ceea ce privește sistemul de informare la demarare pentru detectarea pietonilor și a bicicliștilor. În paralel, trebuie adoptat un nou regulament tehnic mondial privind determinarea puterii vehiculelor electrice;

               (10)Pentru a se permite dezvoltarea în continuare a cerințelor tehnice, trebuie adoptate propunerile de autorizare a elaborării unui amendament la RTM ONU nr. 8 și a unui nou RTM ONU privind durabilitatea bateriilor integrate în vehicule, pe baza solicitărilor părților contractante la CEE-ONU care sponsorizează activitatea privind RTM ONU sau ale organismelor subsidiare specializate ale WP.29 al CEE-ONU.

               (11)Pentru a asigura coerența interpretării Regulamentelor ONU nr. 155 și 156, ar trebui adoptate propunerile de documente de interpretare privind ambele regulamente, precum și propunerea de orientări privind utilizarea bazei de date pentru schimbul de omologări de tip (DETA) în conformitate cu Regulamentul ONU nr. 155.

               (12)La 16 iunie 2020, Consiliul a adoptat Decizia (UE) 2020/848
                  7
                privind poziția care urma să fie adoptată, la cea de a 181-a sesiune a WP.29 al CEE-ONU, care a avut loc la 24 iunie 2020, cu privire la RTM ONU nr. 7 și la propunerile de autorizare a elaborării unui amendament la RTM ONU nr. 8 și a unui nou RTM al ONU privind durabilitatea bateriilor integrate în vehicul. Cu toate acestea, WP.29 nu a fost în măsură să voteze în cadrul sesiunii respective și a decis să prezinte din nou propunerile spre a fi votate în cadrul sesiunii din noiembrie.

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Poziția care trebuie adoptată în numele Uniunii în cadrul celei de a 182-a sesiuni a Forumului mondial CEE-ONU pentru armonizarea regulamentelor privind vehiculele, care va avea loc la 10 noiembrie 2020, este de a vota în favoarea propunerilor enumerate în anexa la prezenta decizie.

               Articolul 2

               Prezenta decizie se adresează Comisiei.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Președintele

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)

                        Decizia 97/836/CE a Consiliului din 27 noiembrie 1997 în vederea aderării Comunității Europene la Acordul Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite privind adoptarea specificațiilor tehnice uniforme pentru vehicule cu roți, echipamente și componente care pot fi montate și/sau folosite la vehicule cu roți și condițiile pentru recunoașterea reciprocă a omologărilor acordate pe baza acestor specificații („Acordul revizuit din 1958”) (JO L 346, 17.12.1997, p. 78).Decizia 2000/125/CE a Consiliului din 31 ianuarie 2000 referitoare la încheierea Acordului privind stabilirea de norme tehnice mondiale aplicabile vehiculelor cu roți, echipamentelor și componentelor care pot fi montate și/sau utilizate la vehiculele cu roți („Acordul paralel”) (JO L 35, 10.2.2000, p. 12).

                     (2)

                        Regulamentul (UE) 2018/858 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind omologarea și supravegherea pieței autovehiculelor și remorcilor acestora, precum și ale sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate destinate vehiculelor respective, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 715/2007 și (CE) nr. 595/2009 și de abrogare a Directivei 2007/46/CE (JO L 151, 14.6.2018, p. 1).

                     (3)

                        Hotărârea Curții de Justiție din 7 octombrie 2014 în cauza Germania/Consiliu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punctele 61-64.

                     (4)

                        Decizia 97/836/CE a Consiliului din 27 noiembrie 1997 în vederea aderării Comunității Europene la Acordul Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite privind adoptarea specificațiilor tehnice uniforme pentru vehicule cu roți, echipamente și componente care pot fi montate și/sau folosite la vehicule cu roți și condițiile pentru recunoașterea reciprocă a omologărilor acordate pe baza acestor specificații („Acordul revizuit din 1958”) (JO L 346, 17.12.1997, p. 78).

                     (5)

                        Decizia 2000/125/CE a Consiliului din 31 ianuarie 2000 referitoare la încheierea Acordului privind stabilirea de norme tehnice mondiale aplicabile vehiculelor cu roți, echipamentelor și componentelor care pot fi montate și/sau utilizate la vehiculele cu roți („Acordul paralel”) (JO L 35, 10.2.2000, p. 12).

                     (6)

                        Regulamentul (UE) 2018/858 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind omologarea și supravegherea pieței autovehiculelor și remorcilor acestora, precum și ale sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate destinate vehiculelor respective, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 715/2007 și (CE) nr. 595/2009 și de abrogare a Directivei 2007/46/CE (JO L 151, 14.6.2018, p. 1).

                     (7)

                        Decizia (UE) 2020/848 a Consiliului din 16 iunie 2020 privind poziția care trebuie adoptată în numele Uniunii Europene, în cadrul Forumului mondial pentru armonizarea regulamentelor privind vehiculele al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite, în ceea ce privește propunerile de amendamente la Regulamentele ONU nr. 13, 14, 16, 22, 30, 41, 78, 79, 83, 94, 95, 101, 108, 109, 117, 129, 137, 138, 140 și 152, în ceea ce privește propunerile de amendamente la Regulamentele tehnice mondiale nr. 3, 6, 7, 16 și 19, în ceea ce privește propunerea de amendamente la Rezoluția consolidată R.E.3 și în ceea ce privește propunerile de cinci noi regulamente ONU referitoare la siguranță, la emisii și la automatizare în domeniul autovehiculelor.

    ---documentbreak---

               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 14.10.2020
            COM(2020) 656 final
            ANEXĂ
            la
            Propunerea de decizie a Consiliului
            privind poziția care trebuie adoptată în numele Uniunii Europene, în cadrul Forumului mondial pentru armonizarea regulamentelor privind vehiculele al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite, în ceea ce privește propunerile de amendamente la Regulamentele ONU nr. 0, 13, 16, 17, 44, 55, 83, 93, 94, 95, 100, 115, 137, 144, 151, 152 și 153, în ceea ce privește propunerile de amendamente la Regulamentele tehnice mondiale nr. 7, 15 și 18, în ceea ce privește propunerea de amendamente la Rezoluția reciprocă M.R.3, în ceea ce privește propunerile de două noi regulamente ONU referitoare la dispozitivele pentru mersul înapoi și la sistemele de informare la demarare, precum și în ceea ce privește propunerea de nou regulament tehnic mondial privind determinarea puterii vehiculelor electrice

               ANEXĂ

                        Regulamentul nr.

                        Titlul punctului de pe ordinea de zi

                        Referința documentului
                           1

                        0

                        Propunere pentru seria 03 de amendamente la Regulamentul ONU nr. 0 (IWVTA) (ECE/TRANS/WP.29/1153, punctele 32, pe baza WP.29-181-03)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/101

                        13

                        Propunere de completare 17 la seria 11 de amendamente la Regulamentul ONU nr. 13 (Sisteme de frânare pentru vehicule grele) (ECE/TRANS/WP.29/GRVA/5, punctul 67, pe baza ECE/TRANS/WP.29/GRVA/2020/13

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/119

                        16

                        Propunere de completare 6 la seria 07 de amendamente la Regulamentul ONU nr. 16 (Centuri de siguranță, ISOFIX și i-Size) (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/67, punctul 9 și anexa III, pe baza ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2020/2 astfel cum a fost modificat prin GRSP-67-35).

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/112

                        16

                        Propunere de completare 2 la seria 08 de amendamente la Regulamentul ONU nr. 16 (Centuri de siguranță, ISOFIX și i-Size) (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/67, punctul 9 și anexa III, pe baza ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2020/2 astfel cum a fost modificat prin GRSP-67-35).

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/113

                        17

                        Propunere pentru seria 10 de amendamente la Regulamentul ONU nr. 17 (Rezistența scaunelor, a ancorajelor și a tetierelor acestora) (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/67, punctul 12 și anexa IV, pe baza ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2020/8).

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/106

                        44

                        Propunere de completare 18 la seria 04 de amendamente la Regulamentul ONU nr. 44 (Sisteme de siguranță pentru copii) (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/67, punctul 33 și anexa V, pe baza GRSP-67-14 și GRSP-6731).

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/111

                        55

                        Propunere de completare 1 la seria 02 de amendamente la Regulamentul ONU nr. 55 (Dispozitive mecanice de cuplare) (ECE/TRANS/WP.29/GRSG/97, punctul XX, pe baza ECE/TRANS/WP.29/GRSG/2020/8 astfel cum a fost modificat prin GRSG-118-35).

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/103

                        55

                        Propunere de completare 9 la seria 01 de amendamente la Regulamentul ONU nr. 55 (Dispozitive mecanice de cuplare)

                        (ECE/TRANS/WP.29/GRSG/97), pe baza ECE/TRANS/WP.29/GRSG/2020/8)

                           ECE/TRANS/WP.29/2020/132

                        83

                        Propunere de completare 13 la seria 05 de amendamente la Regulamentul ONU nr. 83 (Emisiile vehiculelor din categoriile M1 și N1) (ECE/TRANS/WP.29/GRPE/81, punctul 8, pe baza ECE/TRANS/WP.29/GRPE/2020/10 și GRPE-81-21 astfel cum au fost modificate prin anexa IV).

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/115

                        83

                        Propunere de completare 15 la seria 06 de amendamente la Regulamentul ONU nr. 83 (Emisiile vehiculelor din categoriile M1 și N1) (ECE/TRANS/WP.29/GRPE/81, punctul 8, pe baza ECE/TRANS/WP.29/GRPE/2020/10 și GRPE-81-21 astfel cum au fost modificate prin anexa IV).

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/116

                        83

                        Propunere de completare 12 la seria 07 de amendamente la Regulamentul ONU nr. 83 (Emisiile vehiculelor din categoriile M1 și N1) (ECE/TRANS/WP.29/GRPE/81, punctul 8, pe baza ECE/TRANS/WP.29/GRPE/2020/10 și GRPE-81-21 astfel cum au fost modificate prin anexa IV).

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/117

                        93

                        Propunerea de completare 1 la Regulamentul ONU nr. 93 (Dispozitive de protecție antiîmpănare față) (ECE/TRANS/WP.29/GRSG/97, punctul XX)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/83

                        94

                        Propunere pentru seria 04 de amendamente la Regulamentul ONU nr. 94 (Protecția în caz de coliziune frontală) (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/67, punctul 17 și anexa VI, pe baza ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2020/4 astfel cum a fost modificat prin GRSP-67-20-Rev.1).

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/107

                        95

                        Propunere pentru seria 05 de amendamente la Regulamentul ONU nr. 95 (Protecția în caz de coliziune laterală) (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/67, punctul 18, pe baza ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2020/5 astfel cum a fost modificat prin GRSP-67-21-Rev.1).

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/108

                        100

                        Propunere pentru seria 03 de amendamente la Regulamentul ONU nr. 100 (Vehicule cu propulsie electrică) (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/67, punctul 19, pe baza ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2020/6 astfel cum a fost modificat prin GRSP-67-22-Rev.1).

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/109

                        115

                        Propunere de completare 9 la Regulamentul ONU nr. 115 (Sisteme de adaptare GPL și GNC) (ECE/TRANS/WP.29/GRPE/81, punctul 28, pe baza ECE/TRANS/WP.29/GRPE/2020/11 și GRPE-81-37 astfel cum au fost modificate prin anexa VI).

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/118

                        137

                        Propunere pentru seria 02 de amendamente la Regulamentul ONU nr. 137 (Coliziunea frontală cu accent pe sistemele de fixare)(ECE/TRANS/WP.29/GRSP/67, punctul 25 și anexa IX, pe baza ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2020/7 astfel cum a fost modificat prin GRSP-67-18-Rev.1).

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/110

                        144

                        Propunere de completare 1 la seria 01 de amendamente la Regulamentul ONU nr. 144 (Sistemul de apel de urgență în caz de accident) (ECE/TRANS/WP.29/GRSG/97, punctul XX, pe baza ECE/TRANS/WP.29/GRSG/2020/13

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/104

                        151

                        Propunere de completare 2 la Regulamentul ONU nr. 151 (Sistem de informare privind unghiul mort) (ECE/TRANS/WP.29/GRPE/97, punctul XX, pe baza ECE/TRANS/WP.29/GRPE/2020/7 astfel cum a fost modificat prin GRSG-118-09)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/105

                        152

                        Propunerea de completare 1 la seria 01 de amendamente la Regulamentul nr. 152 (Sisteme avansate de frânare de urgență pentru vehicule din categoriile M1 și N1)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/131

                        153

                        Propunere de completare 1 la Regulamentul ONU nr. 153 (Integritatea sistemului de combustibil și siguranța grupului motopropulsor electric în cazul unei coliziuni posterioare) (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/67, punctul 35 și anexa X, pe baza GRSP-67-19-Rev.1).

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/114

                        Nou regulament

                        Propunere pentru un nou regulament ONU privind omologarea dispozitivelor pentru mersul înapoi și a autovehiculelor în ceea ce privește detectarea de către conducătorul auto a utilizatorilor vulnerabili ai drumurilor aflați în spatele vehiculului (mersul înapoi) (ECE/TRANS/WP.29/GRSG/97, punctul XX, pe baza ECE/TRANS/WP.29/GRSG/2020/4 astfel cum a fost modificat prin GRSG-118-05

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/121

                        Nou regulament

                        Propunere pentru un nou regulament ONU privind omologarea autovehiculelor în ceea ce privește sistemul de informare la demarare pentru detectarea pietonilor și a bicicliștilor (Sisteme de informare la demarare) (ECE/TRANS/WP.29/GRSG/97, punctul XX, pe baza ECE/TRANS/WP.29/GRSG/2020/5 astfel cum a fost modificat prin GRSG-118-06

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/122

                        RTM nr.

                        Titlul punctului de pe ordinea de zi

                        Referința documentului

                        7

                        Propunere de amendament 1 la RTM ONU nr. 7 (Tetiere)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/85

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/86

                        ECE/TRANS/WP.29/AC.3/25/Rev.1

                        15

                        Propunere de amendament 6 la RTM ONU nr. 15 (WLTP)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/127

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/128

                        ECE/TRANS/WP.29/AC.3/57

                        18

                        Propunere de amendament 1 la RTM ONU nr. 18 [Sisteme de diagnosticare la bord (OBD) pentru vehiculele din categoria L]

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/129

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/130

                        ECE/TRANS/WP.29/AC.3/58

                        Nou regulament tehnic mondial

                        Propunere pentru un nou RTM ONU privind determinarea puterii vehiculelor electrice (DEVP)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/125

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/126

                        ECE/TRANS/WP.29/AC.3/56

                        Rezoluția nr.

                        Titlul punctului de pe ordinea de zi

                        Referința documentului

                        M.R.3

                        Propunere de amendament 1 la Rezoluția reciprocă nr. 3 privind calitatea aerului din habitaclul vehiculului (VIAQ) (ECE/TRANS/WP.29/GRPE/80, punctul 59, pe baza ECE/TRANS/WP.29/GRPE/2020/16)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/124

                        Dispoziții diverse

                        Titlul punctului de pe ordinea de zi

                        Referința documentului

                        Autorizație de elaborare a unor amendamente la un RTM

                        Cerere de autorizație de elaborare a unor amendamente la RTM ONU nr. 8 (ESC)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/99

                        Autorizație de elaborare a unui RTM

                        Cerere de autorizație de elaborare a unui nou RTM ONU privind durabilitatea bateriei integrate în vehicul (ECE/TRANS/WP.29/GRPE/80, punctul 59, pe baza GRPE-80-41, astfel cum a fost modificat prin anexa X)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/96

                        Document de interpretare

                        Propunere de document de interpretare pentru Regulamentul ONU nr. 155 (Securitatea cibernetică și sistemul de gestionare a securității cibernetice) pe baza GRV-07-04-Rev.1

                        WP.29-182-05

                        Document de interpretare

                        Propunere de document de interpretare pentru Regulamentul ONU nr. 156 (Actualizarea de software și sistemul de gestionare a actualizării de software), pe baza ECE/TRANS/WP.29/GRVA/2020/29, astfel cum a fost modificat prin GRVA-07-50

                        WP.29-182-06

                        Orientare

                        Propunere de orientare privind utilizarea DETA conform Regulamentului nr. 155 (CS și CSMS) al ONU, pe baza GRVA-07-25

                        WP.29-182-07

                     (1)

                        Toate documentele la care se face trimitere în tabel sunt disponibile la adresa:
                  http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/gen2020.html


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 16.10.2020
            COM(2020) 654 final
            2020/0293(NLE)
            Propunere de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, la cea de a patruzecea reuniune a Comitetului permanent al Convenției privind conservarea vieții sălbatice și a habitatelor naturale din Europa (Convenția de la Berna)

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.Obiectul propunerii

               Prezenta propunere se referă la o decizie de stabilire a poziției care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii, la cea de a patruzecea reuniune a Comitetului permanent al Convenției privind conservarea vieții sălbatice și a habitatelor naturale din Europa, care se va desfășura în Franța, la Strasbourg, în perioada 1-4 decembrie 2020, în ceea ce privește adoptarea preconizată de către Comitetul permanent a două decizii referitoare la modificarea convenției și stabilirea unui acord parțial extins.

               2.Contextul propunerii

               2.1.Convenția privind conservarea vieții sălbatice și a habitatelor naturale din Europa (Convenția de la Berna)

               Convenția privind conservarea vieții sălbatice și a habitatelor naturale din Europa (denumită în continuare „convenția”) are ca obiect conservarea florei și faunei sălbatice din Europa și a habitatelor lor naturale, în special a celor pentru a căror conservare este necesară cooperarea mai multor state. Convenția reprezintă un tratat interguvernamental, încheiat sub egida Consiliului Europei. Aceasta a intrat în vigoare la 1 iunie 1982.

               Uniunea Europeană este parte contractantă la această convenție începând de la 1 septembrie 1982
                  1
               . În prezent, convenția are 51 de părți contractante, printre care se numără și toate statele membre ale UE.

               2.2.Comitetul permanent

               Comitetul permanent este organul de decizie al Convenției, acesta având responsabilitatea de a urmări aplicarea convenției. Funcțiile sale sunt enumerate la articolele 13-15 din convenție. Comitetul se reunește cel puțin o dată la doi ani și atunci când majoritatea părților contractante formulează o astfel de cerere. A devenit un lucru obișnuit pentru Comitetul permanent să se întâlnească în fiecare an.

               În conformitate cu articolul 16 din convenție, o modificare a articolelor 13-24 din convenție se adoptă cu o majoritate de trei pătrimi a părților din Comitetul permanent, după care este înaintată Comitetului de Miniștri spre aprobare.

               În conformitate cu articolul 14 din convenție, Comitetul permanent poate face propuneri pentru îmbunătățirea eficacității convenției. În consecință, Comitetul permanent poate decide să propună Comitetului de Miniștri adoptarea unui acord parțial extins în vederea îmbunătățirii aplicării convenției. În conformitate cu articolul 8b din Regulamentul de procedură, decizia respectivă a Comitetului permanent se adoptă cu o majoritate de două treimi din voturile exprimate.

               2.3.Actul avut în vedere de Comitetul permanent

               Se preconizează că în cadrul celei de a patruzecea reuniuni a Comitetului permanent, care va avea loc în perioada 1-4 decembrie 2020, la Strasbourg, Franța, vor fi adoptate decizii privind:

               ·modificarea convenției pentru a introduce clauze financiare („primul act avut în vedere”) și

               ·stabilirea unui Acord parțial extins privind Fondul pentru punerea în aplicare a Convenției privind conservarea vieții sălbatice și a habitatelor naturale din Europa („al doilea act avut în vedere”).

               Obiectivul primului act avut în vedere este acela de a modifica convenția pentru a introduce un mecanism financiar prin care Comitetul permanent ar urma să stabilească o grilă pentru contribuțiile financiare obligatorii ale părților, menite să completeze alocările bugetare obișnuite ale Consiliului Europei.

               În conformitate cu articolul 16 din convenție, primul act avut în vedere intră în vigoare pentru toate părțile după aprobarea Comitetului de Miniștri și, ulterior, în a treizecea zi de la notificarea acceptării acestuia de către toate părțile contractante.

               Scopul celui de al doilea act avut în vedere este de a consolida cooperarea interguvernamentală pentru punerea în aplicare a Convenției de la Berna, inclusiv prin stabilirea unei contribuții financiare obligatorii pentru părțile la Acordul parțial extins.

               În conformitate cu articolul 20 litera (d) din Statutul Consiliului Europei și cu articolul 2 din Ghidul Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei privind procedurile și metodele de lucru, în urma deciziei Comitetului permanent, al doilea act avut în vedere intră în vigoare pentru toate părțile la Acordul parțial extins după adoptarea de către Comitetul de Miniștri cu o majoritate de două treimi din reprezentanții care își exprimă votul și majoritatea reprezentanților care au dreptul de a face parte din Comitetul de Miniștri și, ulterior, după atingerea unui prag de semnatari. Cu excepția cazului în care Comitetul de Miniștri a decis altfel, pragul minim de membri este stabilit la o treime din statele membre ale Consiliului Europei, ceea ce corespunde, în prezent, unui număr de 16 țări.

               3.Poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii

               În conformitate cu Rezoluția nr. 9 (2019) a celei de a treizeci și noua reuniuni a Comitetului permanent, adoptată la 6 decembrie 2019, referitoare la finanțarea Convenției de la Berna în ceea privește începerea instituirii unui nou sistem de contribuții financiare obligatorii de către părți, s-a înființat un grup de lucru intersesiuni format din experți. Acesta urmează să ajute Secretariatul să prezinte propuneri privind includerea unor clauze financiare prin modificarea unui număr de articole din Convenția de la Berna și privind stabilirea unui acord parțial extins care să fie examinat în cadrul celei de a patruzecea reuniuni a Comitetului permanent.

               Alocările obișnuite ale Consiliului Europei destinate Convenției de la Berna au scăzut progresiv de-a lungul anilor, în asemenea măsură încât funcțiile convenției nu pot fi asigurate fără contribuții voluntare substanțiale din partea părților, care sunt, la rândul lor, în scădere. Prin urmare, este esențial să se stabilească o sursă fiabilă de finanțare pentru această convenție.

               Propunerea de modificare a convenției pentru a include un mecanism de stabilire a unei contribuții obligatorii se aliniază cu dispozițiile majorității acordurilor multilaterale de mediu, deci ar trebui să fie sprijinită în principiu. Cu toate acestea, în contextul altor acorduri multilaterale de mediu, există în mod normal o distincție între bugetul de bază și bugetul programatic, doar primul dintre acestea făcând obiectul unor contribuții obligatorii. Propunerea de modificare a convenției nu clarifică dacă mecanismul care urmează să fie instituit ar urma această abordare. De asemenea, propunerea de modificare nu precizează nici grila care urmează să fie aplicată contribuțiilor. Prin urmare, Uniunea nu ar trebui să sprijine modificarea în formatul său actual, ci ar trebui să favorizeze o amânare a votului cu privire la această chestiune, pentru a permite o perioadă de negocieri în vederea finisării textului modificării propuse, astfel încât să se asigure claritatea cu privire la aspectele menționate.

               Având în vedere timpul necesar pentru negocierea și intrarea în vigoare a modificării propuse, este necesară, de asemenea, o soluție imediată. Prin urmare, Uniunea ar trebui să sprijine propunerea de instituire a unui acord parțial extins, pentru a permite părților și nemembrilor care doresc acest lucru să adere la acordul respectiv și, prin urmare, să sprijine activitățile legate de punerea în aplicare a convenției.

               4.Temei juridic

               4.1.Temeiul juridic procedural

               4.1.1.Principii

               Articolul 218 alineatul (9) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) prevede posibilitatea adoptării unor decizii de stabilire „a pozițiilor care trebuie adoptate în numele Uniunii în cadrul unui organism creat printr-un acord, în cazul în care acest organism trebuie să adopte acte cu efecte juridice, cu excepția actelor care modifică sau completează cadrul instituțional al acordului.”

               Conceptul de „acte cu efecte juridice” include actele care au efecte juridice în temeiul normelor de drept internațional aplicabile organismului în cauză. Conceptul include totodată și instrumentele care nu au un caracter obligatoriu în temeiul dreptului internațional, dar care „au vocația de a influența în mod decisiv conținutul reglementării adoptate de legiuitorul Uniunii”
                  2
               .

               4.1.2.Aplicarea la cazul în discuție

               Comitetul permanent este un organism instituit prin convenție.

               Actele pe care Comitetul permanent este invitat să le adopte sunt acte cu efecte juridice. Actele avute în vedere vor avea caracter obligatoriu în temeiul dreptului internațional, în conformitate cu articolul 6 din convenție.

               Actele avute în vedere nu completează și nu modifică cadrul instituțional al convenției.

               Prin urmare, temeiul juridic procedural al deciziei propuse este articolul 218 alineatul (9) din TFUE.

               4.2.Temeiul juridic material

               4.2.1.Principii

               Temeiul juridic material al unei decizii adoptate în temeiul articolului 218 alineatul (9) din TFUE depinde în primul rând de obiectivul și de conținutul actului avut în vedere cu privire la care se adoptă o poziție în numele Uniunii. În cazul în care actul avut în vedere urmărește două obiective sau include două elemente, iar unul dintre aceste obiective sau elemente poate fi identificat ca fiind obiectivul sau elementul principal, iar celălalt obiectiv sau element are mai degrabă un caracter accesoriu, decizia adoptată în temeiul articolului 218 alineatul (9) din TFUE trebuie să se întemeieze pe un singur temei juridic material, respectiv cel impus de obiectivul sau de elementul principal sau predominant.

               4.2.2.Aplicarea la cazul în discuție

               Obiectivul principal și conținutul actului avut în vedere se referă la mediu.

               Prin urmare, temeiul juridic material al propunerii de decizie este articolul 192 alineatul (1) din TFUE.

               4.3.Concluzie

               Temeiul juridic al deciziei propuse ar trebui să fie articolul 192 alineatul (1) din TFUE, coroborat cu articolul 218 alineatul (9) din TFUE.

               5.Publicarea actului avut în vedere

               Întrucât actele avute în vedere ale Comitetului permanent necesită aprobarea suplimentară a Comitetului de Miniștri, nu este oportună publicarea acestora, după adoptare, în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

               2020/0293 (NLE)

               Propunere de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, la cea de a patruzecea reuniune a Comitetului permanent al Convenției privind conservarea vieții sălbatice și a habitatelor naturale din Europa (Convenția de la Berna)

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 192 alineatul (1), coroborat cu articolul 218 alineatul (9),

               având în vedere propunerea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)Convenția privind conservarea vieții sălbatice și a habitatelor naturale din Europa (denumită în continuare „convenția”) a fost încheiată de către Uniune prin Decizia 82/72/CEE a Consiliului
                  3
                și a intrat în vigoare la 1 septembrie 1982.

               (2)În temeiul articolului 16 din convenție, Comitetul permanent poate adopta modificări ale convenției care să fie prezentate Comitetului de Miniștri spre aprobare.

               (3)În temeiul articolului 14 din convenție, conform căruia Comitetul permanent al părților contractante la Convenția de la Berna este însărcinat să urmărească aplicarea convenției și poate, în special, să facă orice propunere în scopul îmbunătățirii eficacității convenției, Comitetul permanent poate decide să propună Comitetului de Miniștri instituirea unui acord parțial extins pentru îmbunătățirea aplicării convenției.

               (4)În cadrul celei de a patruzecea sale reuniuni, care va avea loc în perioada 1-4 decembrie 2020, Comitetul permanent urmează să adopte decizii privind modificarea convenției pentru a introduce clauze financiare și privind instituirea unui acord parțial extins asupra Fondului pentru punerea în aplicare a Convenției privind conservarea vieții sălbatice și a habitatelor naturale din Europa.

               (5)Este oportun să se stabilească poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii, în cadrul Comitetului permanent, întrucât deciziile acestuia vor avea caracter obligatoriu pentru Uniune.

               (6)Secretariatul a prezentat o propunere de modificare a Convenției pentru a introduce un mecanism financiar prin care Comitetul permanent ar stabili o grilă pentru contribuțiile financiare obligatorii ale părților pentru a completa alocările bugetare obișnuite ale Consiliului Europei.

               (7)În conformitate cu articolul 16 din convenție, această modificare intră în vigoare pentru toate părțile după aprobarea Comitetului de Miniștri și, ulterior, în a treizecea zi de la notificarea acceptării acestuia de către toate părțile contractante.

               (8)Secretariatul a prezentat, de asemenea, o propunere de consolidare a cooperării interguvernamentale pentru punerea în aplicare a Convenției de la Berna prin instituirea unui acord parțial extins, care ar include o contribuție financiară obligatorie pentru părțile la acordul parțial extins.

               (9)În conformitate cu articolul 20 litera (d) din Statutul Consiliului Europei și cu articolul 2 din Ghidul Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei privind procedurile și metodele de lucru, în urma unei decizii a Comitetului permanent, acordul parțial extins propus intră în vigoare pentru toate părțile la Acordul parțial extins după adoptarea de către Comitetul de Miniștri cu o majoritate de două treimi din reprezentanții care își exprimă votul și majoritatea reprezentanților care au dreptul de a face parte din Comitetul de Miniștri și, ulterior, după atingerea unui prag de semnatari.

               (10)Este urgent să se stabilească o sursă sigură și fiabilă de finanțare pentru funcționarea Convenției de la Berna, având în vedere reducerea finanțării acordate prin contribuția obișnuită a Consiliului Europei, precum și reducerea contribuțiilor voluntare ale părților.

               (11)O modificare a convenției pentru a introduce un mecanism financiar se aliniază la modul în care sunt finanțate alte acorduri multilaterale de mediu și ar asigura o contribuție echitabilă a tuturor părților la convenție. Cu toate acestea, textul propus pentru modificarea convenției nu clarifică toate aspectele în ceea ce privește mecanismul financiar care urmează să fie instituit, în special în ceea ce privește distincția dintre bugetul de bază și bugetul programatic, și nici în ceea ce privește nivelul contribuțiilor care trebuie solicitate.

               (12)Sprijinul pentru o modificare a convenției în vederea introducerii unui mecanism financiar trebuie să urmeze procedura prevăzută la articolul 218 alineatele (2)-(4) din tratat.

               (13)Perioada necesară pentru negocierea și intrarea în vigoare a unei modificări a convenției indică necesitatea unei soluții mai imediate, căreia i s-ar putea răspunde prin acordul parțial extins propus.

               (14)Acordurile parțiale extinse nu sunt tratate internaționale în sine, ci o formă de cooperare în cadrul Consiliului Europei.

               (15)Având în vedere obligațiile de cooperare loială prevăzute în tratate, statele membre care devin parte la acordul parțial extins ar avea obligația de a se asigura că aplicarea acestui acord se va alinia intereselor Uniunii în contextul Convenției de la Berna,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii, la cea de a patruzecea reuniune a Comitetului permanent al Convenției privind conservarea vieții sălbatice și a habitatelor naturale din Europa este următoarea:

               ·să se propună amânarea votului privind propunerea de modificare a convenției până la cea de a patruzeci și una reuniune a Comitetului permanent;

               ·să se sprijine propunerea de instituire a unui acord parțial extins.

               Articolul 2

               Prezenta decizie se adresează Comisiei.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)

                        Decizia 82/72/CEE a Consiliului din 3 decembrie 1981 privind încheierea Convenției privind conservarea vieții sălbatice și a habitatelor naturale din Europa, JO L 38, 10.2.1982, p. 1.

                     (2)

                        Hotărârea Curții de Justiție din 7 octombrie 2014 în cauza Germania/Consiliul, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punctele 61-64.

                     (3)

                        JO L 38, 10.2.1982, p. 1.