				|

		52013PC0040

			Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI de modificare a Regulamentului (UE) nr. 912/2010 de instituire a Agenției GNSS European /* COM/2013/040 final - 2013/0022 (COD) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
1.           CONTEXTUL PROPUNERII
Cerințele
în materie de securitate ocupă un loc esențial în conceperea, implementarea și
operarea infrastructurilor care țin de programele Galileo și EGNOS, a căror
utilizare poate afecta securitatea Uniunii și a statelor sale membre.
Într-adevăr, dată fiind dimensiunea strategică a acestora, sistemele de
radionavigație prin satelit sunt infrastructuri sensibile, susceptibile a fi,
în special, supuse unei utilizări abuzive. În plus, având în vedere utilizarea într-o
măsură tot mai mare a radionavigației prin satelit în multiple domenii de
activitate, întreruperea furnizării serviciilor este de natură să cauzeze
pagube importante în societățile contemporane.
Regulamentul
(CE) nr. 683/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iulie
2008 privind punerea în aplicare în continuare a programelor europene de
radionavigație prin satelit (EGNOS și Galileo)[1]
prevede că toate aspectele referitoare la securitatea celor două sisteme care
țin de programele Galileo și EGNOS sunt gestionate de către Comisie. Cu toate
acestea, însăși securitatea sistemelor face obiectul unor activități de
acreditare care constau în verificarea conformității sistemelor cu cerințele
definite privind securitatea și în asigurarea respectării regulilor relevante
în materie de securitate, aplicabile Consiliului și Comisiei. Ca orice
activitate de acreditare, acreditarea securității celor două sisteme de
radionavigație prin satelit europene trebuie să fie efectuată în mod
independent, în special față de toți actorii implicați în conceperea,
construirea și operarea lor.
Agenția
GNSS European este responsabilă cu această activitate de acreditare în temeiul
dispozițiilor combinate ale Regulamentului (CE) nr. 683/2008 și ale
Regulamentului (UE) nr. 912/2010 al Parlamentului European și al Consiliului de
instituire a Agenției GNSS European, de abrogare a Regulamentului (CE) nr.
1321/2004 al Consiliului privind crearea unor structuri de gestionare a
programelor de radionavigație prin satelit europene și de modificare a
Regulamentului (CE) nr. 683/2008 al Parlamentului European și al Consiliului[2]. Acesta din urmă precizează
condițiile de executare a misiunii de acreditare încredințate agenției și
prevede mai ales că deciziile de acreditare în materie de securitate se iau în
mod independent față de Comisie și de entitățile responsabile cu punerea în
aplicare a programelor. Obligația de independență trebuie, de asemenea, să se
aplice și în cazul celorlalte sarcini atribuite agenției.
În
vederea garantării faptului că activitățile de acreditare în materie de
securitate se desfășoară în mod independent, inclusiv într-o mare măsură față
de celelalte activități încredințate Agenției GNSS European, Regulamentul (UE)
nr. 912/2010 pune la dispoziția agenției un organ autonom, consiliul de
acreditare de securitate, care împreună cu directorul executiv și consiliul de
administrație, constituie unul dintre cele trei organe ale agenției. Consiliul
de acreditare de securitate se situează pe același plan ca și consiliul de
administrație și este singurul organ competent pentru a lua decizii privind
acreditarea. Cu toate acestea, deciziile respective sunt luate în numele
agenției, la fel ca deciziile consiliului de administrație, și angajează
agenția care, pe plan juridic, este singura care deține personalitate juridică.
Agenția
GNSS European apare, astfel, ca o structură a cărei organizare este deosebită,
având în vedere faptul că există, în interiorul agenției, o separare a
activităților privind acreditarea securității sistemelor de celelalte
activități ale agenției, și anume gestionarea centrului de securitate,
contribuția la pregătirea comercializării sistemelor și toate activitățile pe
care Comisia le poate delega agenției.
La
30 noiembrie 2011, Comisia a adoptat o propunere de regulament al Parlamentului
European și al Consiliului privind implementarea și operarea sistemelor de
radionavigație prin satelit europene[3].
Acest viitor regulament privind GNSS are ca scop înlocuirea Regulamentului (CE)
nr. 683/2008 de la 1 ianuarie 2014 și fixarea cadrului de guvernanță al
programelor în perioada 2014-2020. El prevede, în special, că cea mai mare
parte a sarcinilor legate de operarea celor două sisteme Galileo și EGNOS vor
fi încredințate Agenției GNSS European. Dorința exprimată de către Comisie în
propunerea sa de a delega aceste sarcini agenției este împărtășită și de către
Parlamentul European și Consiliu care au examinat textul de la începutul anului
2012. La 7 iunie 2012, Consiliul a adoptat o abordare generală parțială (documentul
11105/12 din 11 iunie 2012) care confirmă această orientare.
Dacă
Agenția GNSS European va ajunge sau nu în situația de a gestiona operarea celor
două sisteme după anul 2013 depinde, totuși, de viitorul activităților de
acreditare din cadrul agenției. Într-adevăr, din motive legate de riscurile de
producere a unor conflicte de interese și de faptul că o entitate nu poate fi,
în același timp, judecător și parte implicată, nevoia de independență a
deciziilor privind acreditarea în materie de securitate nu pare a fi ușor de
conciliat cu ideea ca astfel de decizii să fie luate în cadrul unei entități
responsabile și cu operarea; chiar dacă, după cum s-a explicat mai sus,
Regulamentul (UE) nr. 912/2010 prevede condițiile unei anumite independențe a
consiliului de acreditare de securitate. În propunerea sa referitoare la
viitorul regulament GNSS, Comisia, conștientă de această dificultate, a
prevăzut, de asemenea, că acreditarea securității sistemelor va constitui una
dintre sarcinile agenției „cel târziu până la 30 iunie 2016”, dată la care
activitățile de operare vor lua amploare maximă. Astfel, chestiunea referitoare
la viitorul activităților de acreditare după această dată a rămas deschisă,
urmând să facă obiectul unei propuneri ulterioare.
Atunci
când textul propunerii a fost examinat de către deputații din diferitele
comisii parlamentare, abordarea Comisiei în ceea ce privește data de 30 iunie
2016 s-a bucurat de o largă susținere. În cadrul Consiliului, statele membre au
insistat asupra necesității de a duce la bun sfârșit activitățile de acreditare
în mod independent și și-au exprimat dorința ca aspectele referitoare la
viitorul acreditării securității sistemelor după 1 ianuarie 2014 să fie
rezolvate cât mai repede posibil. Pe de altă parte, la 7 iunie 2012, Consiliul
a adoptat o declarație (documentul 11279/12 ADD 1) în care consideră că
activitățile de acreditare trebuie să fie efectuate în mod strict independent
față de celelalte sarcini atribuite Agenției GNSS European, că, în acest scop,
până la 1 ianuarie 2014 cel târziu ar trebui să se realizeze în cadrul agenției
o diviziune structurală și eficientă între diferitele activități ale acesteia
și că președintele consiliului de acreditare de securitate ar trebui să fie
singura persoană responsabilă din cadrul agenției în ceea ce privește
activitățile de acreditare. Prin urmare, Consiliul a invitat Comisia să
prezinte în timp util o propunere de modificare a Regulamentului (UE) nr.
912/2010 în acest sens.
Este
cu adevărat important să se rezolve chestiunea privind viitorul acreditării
securității sistemelor de radionavigație prin satelit europene pentru viitorul
cadru financiar 2014-2020. Acest lucru implică modificarea Regulamentului (UE)
nr. 912/2010.
Modificarea
în acest sens a Regulamentului (UE) nr. 912/2010 reprezintă, de asemenea, o
ocazie de a introduce în textul regulamentului modificări care să permită
punerea Regulamentului (UE) nr. 912/2010 în conformitate cu principiile
enunțate în abordarea comună a Parlamentului European, a Consiliului și a
Comisiei privind agențiile descentralizate, aprobată de Comisie la 12 iunie
2012.
În
sfârșit, propunerea referitoare la viitorul regulament GNSS menționată mai sus
și adoptată de către Comisie la 30 noiembrie 2011, care prevede posibilitatea
de a extinde misiunile Agenției GNSS European și de a-i încredința sarcini în
materie de operare, afectează în mod sensibil nevoile de personal ale agenției
și, astfel, are consecințe asupra viitorului buget al acesteia. Prin urmare,
este important să se modifice fișa financiară legislativă asociată
Regulamentului (UE) nr. 912/2010.
2.           REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE
INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRILOR IMPACTULUI
Propunerea
Comisiei nu a făcut obiectul unei evaluări a impactului și nu vine în urma unor
consultări formale cu părțile interesate.
În
ceea ce privește modificările care urmăresc armonizarea dispozițiilor
Regulamentului (UE) nr. 912/2010 cu principiile abordării interinstituționale
privind agențiile descentralizate, o evaluare a impactului și consultări formale
cu părțile interesate nu erau necesare întrucât respectiva abordare reprezenta
tocmai rezultatul unor consultări între Comisie, Consiliu și Parlamentul
European.
În
ceea ce privește modificările referitoare la acreditarea securității sistemelor
de radionavigație prin satelit europene, este important să se remarce faptul că
statele membre, care sunt foarte implicate în toate aspectele legate de
securitate, constituie, în cazul de față, în afară de instituțiile Uniunii și
Agenția GNSS European, principalele, chiar singurele, părți interesate. Statele
membre au fost în mare măsură consultate cu privire la acest aspect în timpul
discuțiilor referitoare la viitorul regulament GNSS din cadrul Consiliului,
care și-a exprimat poziția în declarația menționată anterior din 7 iunie 2012.
În plus, aranjamentele referitoare la schema reținută în cele din urmă au fost
în centrul unor discuții aprofundate cu Agenția GNSS European. În ceea ce
privește Parlamentul European, acesta a primit propunerea de viitor regulament privind
GNSS european însă nu a emis, până în prezent, niciun aviz specific cu privire
la acest aspect.
Diferitele
soluții avute în vedere în mod teoretic pentru acreditarea securității
sistemelor după anul 2013 au făcut, de asemenea, obiectul unei examinări.
Aceste soluții sunt în număr de șase.
1) Încredințarea sarcinii de acreditare sectorului privat:
Acreditarea
securității sistemelor de radionavigație prin satelit europene afectează în mod
direct securitatea Uniunii și a statelor membre ale acesteia care doresc să fie
puternic implicate în activitățile și deciziile de acreditare. În consecință,
încredințarea unei astfel de sarcini de acreditare sectorului privat nu
reprezintă o opțiune serioasă.
2) Înființarea unei noi agenții de reglementare care să se ocupe cu
acreditarea:
Înființarea
unei agenții de reglementare care să se ocupe cu acreditarea securității
sistemelor GNSS europene poate părea o idee judicioasă însă nu este compatibilă
cu dorința comună exprimată în urmă cu mai mulți ani de instituțiile Uniunii de
a nu mai înființa noi agenții de reglementare. În plus, această soluție ar avea
un cost deloc neglijabil, chiar disproporționat față de nevoile reale în
domeniu. Personalul permanent responsabil cu acreditarea securității sistemelor
este reprezentat de aproximativ zece persoane.
3) Încredințarea sarcinii de acreditare altei agenții de reglementare
existente:
O
alternativă la înființarea unei noi agenții ar fi încredințarea sarcinii de
acreditare a securității altei agenții de reglementare existente. Printre
diferitele agenții ale Uniunii, numai Agenția Europeană de Siguranță a Aviației
(AESA) și, într-o măsură mai mică, Agenția Europeană de Apărare par, în
principiu, în măsură să asigure acreditarea securității unor sisteme complexe
precum Galileo și EGNOS.
Cu
toate acestea, ar trebui remarcat faptul că o astfel de sarcină de acreditare
nu face parte din misiunile actuale ale acestor agenții. În ceea ce privește,
în special, AESA care ar trebui, în cele din urmă, să se ocupe cu certificarea
EGNOS, există un risc serios de conflict de interese între această viitoare
misiune de certificare și o eventuală sarcină de acreditare a securității. În
ceea ce privește Agenția Europeană de Apărare, care se ocupă mai ales de
promovarea cooperării între statele membre în materie de armamente și industrii
ale apărării, încredințarea sarcinii de acreditare a securității Galileo și
EGNOS ar putea părea în contradicție cu afirmația potrivit căreia aceste două
sisteme sunt sisteme civile aflate sub control civil.
4) Încredințarea
sarcinii de acreditare Comisiei:
Încredințarea
sarcinii de acreditare a securității celor două sisteme de radionavigație prin
satelit Comisiei a fost avută în vedere în 2007 în cadrul lucrărilor
pregătitoare pentru redactarea Regulamentului (CE) nr. 683/2008 care a reformat
guvernanța programelor. Această soluție a fost abandonată atunci deoarece părea
incompatibilă cu obligația de independență, Comisia gestionând, în temeiul
respectivului regulament, „toate chestiunile referitoare la securitatea
sistemelor”. Aceeași dificultate se menține și în prezent întrucât viitorul
regulament GNSS, care are ca scop înlocuirea Regulamentului (CE) nr. 683/2008
de la 1 ianuarie 2014, prevede, de asemenea, asigurarea de către Comisie a
securității programelor, inclusiv a securității sistemelor. În plus, statele
membre sunt foarte atașate de structura consiliului de acreditare așa cum este
ea în momentul de față în cadrul Agenției GNSS European și ar fi dificil, pe
plan administrativ, să se anexeze un astfel de organ la serviciile Comisiei.
5) Încredințarea sarcinii de acreditare Consiliului:
Încredințarea
sarcinii de acreditare a securității sistemelor GNSS europene Consiliului
prezintă mai multe avantaje. Mai întâi, Consiliul nu este implicat în
gestionarea programelor și independența sa nu ar putea fi pusă sub semnul
întrebării. Apoi, Consiliul dispune de o oarecare expertiză în materie de
acreditare a sistemelor complexe întrucât a acreditat deja aproximativ 50 de
sisteme pentru propriile sale nevoi. În plus, Consiliul reprezintă entitatea
cea mai capabilă să-și asume consecințele politice ale deciziilor luate în
materie de acreditare, care pot avea repercusiuni importante asupra
desfășurării programelor în ceea ce privește costurile și calendarul. În
sfârșit, statele membre, care doresc să fie asociate foarte strâns cu procesul
de acreditare, sunt în mod firesc mult mai bine reprezentate în cadrul
Consiliului decât în cadrul oricărui alt organ al Uniunii.
Inconvenientele
asociate punerii în aplicare a acestei soluții sunt mai importante, totuși,
decât avantajele. Într-adevăr, Consiliul nu este o administrație de gestiune
și, deși dispune de experiență în materie de acreditare a mai multor sisteme,
până acum, nu a acreditat decât sisteme din cadrul Consiliului, concepute
pentru asigurarea propriei sale funcționări. În plus, transferarea și anexarea
direct în interiorul administrației Secretariatului General al Consiliului a
structurii alcătuite din consiliul de acreditare și organele sale subordonate,
așa cum este ea în prezent, împreună cu personalul aferent alcătuit din agenți
permanenți, pun pe plan administrativ aceleași dificultăți ca un transfer în
cadrul Comisiei.
6) Consolidarea
separării activităților în cadrul Agenției GNSS European:
Aceasta
implică modificarea organizării interne a agenției astfel încât să nu mai
existe îndoieli cu privire la independența activităților de acreditare față de
celelalte activități efectuate în cadrul agenției.
Această
soluție, și anume accentuarea separării activităților Agenției GNSS European și
consolidarea autonomiei celor două entități diferite sub același acoperiș
juridic și instituțional, permite asigurarea unui grad de independență potrivit
pentru efectuarea activităților de acreditare și, în cele din urmă, a fost identificată
ca fiind acțiunea cea mai puțin costisitoare, cea mai simplă și cel mai ușor de
pus în aplicare. De altfel, ea a fost recomandată și de către Consiliu în
declarația sa din 7 iunie 2012.
3.           ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII
În
ceea ce privește nevoia de asigurare a independenței exercitării activităților
legate de acreditarea sistemelor și de consolidare, în acest sens, a separării
acestor activități de celelalte activități ale Agenției GNSS European,
propunerea prevede, mai ales, sporirea competențelor consiliului de acreditare
de securitate și a competențelor președintelui consiliului de acreditare de
securitate prin alinierea parțială a acestora la competențele consiliului de
administrație și, respectiv, la competențele directorului executiv.
Se
prevede, astfel, că respectivul consiliu de acreditare de securitate pregătește
și aprobă acea parte a programelor de lucru ale agenției care se referă la
activitățile operaționale legate de acreditarea în materie de securitate a
sistemelor, precum și acea parte a raportului anual privind activitățile și
perspectivele agenției legată de activitățile de acreditare în materie de
securitate a sistemelor și le transmite în timp util consiliului de
administrație pentru a fi integrate în programul de lucru și în raportul anual
al agenției. Consiliul trebuie, de asemenea, să exercite autoritate
disciplinară asupra președintelui său.
În
ceea ce privește președintele consiliului de acreditare de securitate, acestuia
i se atribuie, referitor la activitățile de acreditare în materie de
securitate, un rol comparabil celui îndeplinit de directorul executiv în
legătură cu celelalte activități ale agenției. În afară de funcția de
reprezentare a agenției, deja prevăzută de Regulamentul (UE) nr. 912/2010 în
versiunea actuală, acesta gestionează începând de acum activitățile de
acreditare în materie de securitate sub conducerea consiliului de acreditare de
securitate și asigură punerea în aplicare a acelei părți a programelor de lucru
ale agenției, legată de acreditare. De asemenea, la invitația Parlamentului
European și a Consiliului, el poate să prezinte un raport privind îndeplinirea
misiunilor sale și să facă o declarație în fața acestor instituții.
În
ceea ce privește punerea în aplicare a abordării interinstituționale privind
agențiile descentralizate, alinierea la principiile definite în această
abordare afectează, în special, regulile de adoptare a deciziilor consiliului
de administrație, durata mandatului membrilor consiliului de administrație și
al consiliului de acreditare de securitate, precum și durata mandatului
președinților acestora, existența unui program de lucru multianual,
competențele consiliului de administrație în materie de gestiunea personalului,
evaluarea și revizuirea regulamentului, prevenirea conflictelor de interese și
prelucrarea informațiilor sensibile neclasificate.
4.           IMPLICAȚII BUGETARE
Elementele
juridice ale propunerii menționate la punctul 3 de mai sus nu au, în sine,
nicio implicație bugetară.
În
schimb, fișa financiară legislativă asociată Regulamentului (UE) nr. 912/2010
care însoțește propunerea și care cuprinde noile nevoi în materie de personal
ale agenției asociate cu noile sarcini care îi pot fi atribuite, cum ar fi
operarea sistemelor GNSS europene, reflectă aceste cerințe pe plan financiar.
Din punct de vedere bugetar, sumele necesare sunt deja incluse în propunerea
Comisiei pentru următorul cadru financiar 2014-2020. Acestea vor fi finanțate
prin realocare în cadrul liniilor bugetare ale programelor GNSS în același fel
ca nevoile suplimentare pentru anul 2013. Trebuie remarcat faptul că acele
cheltuieli legate de noile nevoi ale agenției în materie de personal vor fi
parțial compensate de o reducere de 30 de posturi în schema de personal a
Comisiei în cursul aceleiași perioade 2014-2020. Detaliile de natură bugetară
apar în fișa financiară legislativă din anexă.
În
orice caz, este necesar să se reamintească faptul că cifrele menționate în fișa
financiară legislativă sunt subordonate, pe de o parte, adoptării cadrului
financiar 2014-2020 de către autoritatea bugetară și, pe de altă parte,
adoptării viitorului regulament GNSS.
2013/0022 (COD)
Propunere de
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI
AL CONSILIULUI
de modificare a Regulamentului (UE) nr.
912/2010 de instituire a Agenției GNSS European
PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL,
având în vedere Tratatul privind funcționarea
Uniunii Europene, în special articolul 172,
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectului de act
legislativ către parlamentele naționale,
având în vedere avizul Comitetului Economic și
Social European[4],
având în vedere avizul Comitetului Regiunilor[5],
hotărând în conformitate cu procedura
legislativă ordinară,
întrucât:
(1)       Din dispozițiile combinate
ale articolului 16 din Regulamentul (CE) nr. 683/2008 al Parlamentului European
și al Consiliului din 9 iulie 2008 privind punerea în aplicare în continuare a
programelor europene de radionavigație prin satelit (EGNOS și Galileo)[6] cu cele ale articolului 2 din
Regulamentul (UE) nr. 912/2010 al Parlamentului European și al Consiliului de
instituire a Agenției GNSS European, de abrogare a Regulamentului (CE) nr.
1321/2004 al Consiliului privind crearea unor structuri de gestionare a
programelor europene de radionavigație prin satelit și de modificare a
Regulamentului (CE) nr. 683/2008 al Parlamentului European și al Consiliului[7], rezultă că Agenția GNSS
European (denumită în continuare „agenția”) asigură acreditarea sistemelor de
radionavigație pin satelit europene (denumite în continuare „sistemele”) în
materie de securitate și că, în acest scop, inițiază și supraveghează punerea
în aplicare a procedurilor de securitate și realizează audituri privind
securitatea.
(2)       Dispozițiile Regulamentului
(UE) nr. 912/2010, în special cele de la capitolul III, explicitează condițiile
în care agenția își îndeplinește misiunea în ceea ce privește acreditarea în
materie de securitate a sistemelor. În principiu, acestea prevăd, în special,
că deciziile de acreditare în materie de securitate se iau în mod independent
față de Comisie și de entitățile responsabile cu punerea în aplicare a
programelor de radionavigație prin satelit europene (denumite în continuare
„programele”) și că autoritatea de acreditare în materie de securitate a
sistemelor constituie, așadar, în cadrul agenției, un organ autonom care ia
decizii în mod independent.
(3)       În conformitate cu acest
principiu, Regulamentul (UE) nr. 912/2010 instituie consiliul de acreditare de
securitate pentru sistemele GNSS europene (denumit în continuare „consiliul de
acreditare de securitate”) care, alături de consiliul de administrație și de
directorul executiv, constituie unul dintre cele trei organe ale agenției.
Acest organ execută sarcinile încredințate agenției în ceea ce privește
acreditarea în materie de securitate și este împuternicit să ia, în numele
agenției, deciziile referitoare la acreditarea în materie de securitate. El
adoptă propriul său regulament interior și își numește președintele.
(4)       Regulamentul (UE) nr.
xxx/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind implementarea și
operarea sistemelor europene de radionavigație prin satelit[8], care înlocuiește Regulamentul
(CE) nr. 683/2008 și care va intra în vigoare la 1 ianuarie 2014, definește
schema de guvernanță publică a programelor în cursul perioadei 2014-2020.
Acesta extinde misiunile atribuite agenției și prevede, în special, că agenția
poate juca un rol major în operarea sistemelor.
(5)       În acest nou context, este
esențial să se asigure faptul că acel consiliu de acreditare de securitate poate
executa în mod independent misiunea care îi este încredințată, în special față
de celelalte organe și activități ale agenției. Prin urmare, este foarte
important să se accentueze separarea, chiar în interiorul agenției, a
activităților legate de acreditare de celelalte activități ale acesteia, cum ar
fi gestionarea centrului de securitate, contribuția la comercializarea
sistemelor și toate activitățile pe care Comisia le poate delega agenției, în
special cele legate de operarea sistemelor. În acest scop, până la 1 ianuarie
2014 cel târziu, ar trebui să se realizeze în cadrul agenției o diviziune
structurală tangibilă și eficientă între diferitele activități ale acesteia.
(6)       Este important, în acest
sens, să se modifice Regulamentul (UE) nr. 912/2010 în vederea consolidării, în
principal, a autonomiei și a competențelor consiliului de acreditare de
securitate, precum și ale președintelui său și a alinierii în mare parte a
acestora la cele ale consiliului de administrație și, respectiv, ale
directorului executiv al agenției, prin prevederea unei obligații de cooperare
între diferitele organe ale agenției.
(7)       În ceea ce privește consiliul
de acreditare de securitate, ar trebui ca acesta, și nu consiliul de
administrație, să pregătească și să aprobe acea parte a programelor de lucru
ale agenției care se referă la activitățile operaționale legate de acreditarea
în materie de securitate a sistemelor, precum și acea parte a raportului anual
privind activitățile și perspectivele agenției legată de activitățile de
acreditare în materie de securitate a sistemelor și să le transmită în timp
util consiliului de administrație pentru a fi integrate în programul de lucru
și în raportul anual al agenției. El ar trebui, de asemenea, să exercite
autoritate disciplinară asupra președintelui său.
(8)       În ceea ce privește
președintele consiliului de acreditare de securitate, ar fi oportun ca acestuia
i se atribuie, referitor la activitățile de acreditare în materie de
securitate, un rol comparabil celui îndeplinit de directorul executiv în
legătură cu celelalte activități ale agenției. Astfel, în afară de funcția de
reprezentare a agenției, deja prevăzută de Regulamentul (UE) nr. 912/2010 în
versiunea din 22 septembrie 2010, președintele consiliului de acreditare de
securitate ar trebui să gestioneze activitățile de acreditare în materie de
securitate sub conducerea consiliului de acreditare de securitate și să asigure
punerea în aplicare a acelei părți a programelor de lucru ale agenției, legată
de acreditare. De asemenea, la invitația Parlamentului European și a
Consiliului, el ar trebui să fie în măsură să prezinte un raport privind
îndeplinirea misiunilor sale și să facă o declarație în fața acestor
instituții.
(9)       În plus, tot în scopul
menținerii autonomiei consiliului de acreditare de securitate și pentru a evita
orice conflict de interese, ar fi la fel de util ca, pe de o parte, consiliul
de acreditare de securitate și personalul agenției aflat sub autoritatea
acestuia să efectueze lucrările într-un loc care garantează autonomia și
independența față de celelalte activități ale agenției, în special față de
activitățile operaționale legate de operarea sistemelor și, pe de altă parte,
ca regulile interne ale agenției în materie de personal să asigure autonomia și
independența personalului care efectuează activitățile de acreditare de
securitate față de personalul care efectuează celelalte activități ale
agenției.
(10)     De asemenea, având în vedere
implicarea anumitor țări terțe în programele GNSS europene, inclusiv în materie
de securitate, este necesar să se prevadă, în mod explicit, că reprezentanți ai
țărilor terțe pot participa, în condiții care urmează a fi definite, la
lucrările consiliului de acreditare de securitate.
(11)     În plus, este necesar ca
Regulamentul (UE) nr. 912/2010 să fie pus în conformitate cu principiile
menționate în abordarea comună a Parlamentului European, a Consiliului și a
Comisiei privind agențiile descentralizate, adoptată de aceste trei instituții
la 5 iulie, 26 iunie și, respectiv, 12 iunie 2012, în special în ceea ce
privește regulile de adoptare a deciziilor consiliului de administrație, durata
mandatului membrilor consiliului de administrație și al consiliului de
acreditare de securitate, precum și durata mandatului președinților acestora,
existența unui program de lucru multianual, competențele consiliului de
administrație în materie de gestiunea personalului, evaluarea și revizuirea
regulamentului, prevenirea conflictelor de interese și prelucrarea
informațiilor sensibile neclasificate.
(12)     Interesele financiare ale
Uniunii trebuie protejate prin măsuri proporționale pe tot parcursul ciclului
de cheltuieli, în special prin prevenirea și depistarea neregulilor, prin
efectuarea de investigații, prin recuperarea fondurilor pierdute, plătite în mod
eronat sau utilizate incorect și, după caz, prin aplicarea de sancțiuni.
(13)     În final, având în vedere că
articolul 8 din Regulamentul (UE) nr. xxx/2013 [viitorul regulament GNSS]
prevede posibilitatea pentru statele membre de a furniza fonduri suplimentare
pentru a finanța anumite elemente ale programelor, ar trebui să i se permită
agenției să încheie contracte comune cu statele membre atunci când acest lucru
se dovedește a fi necesar pentru îndeplinirea misiunilor sale.
(14)     Prin urmare, Regulamentul (UE)
nr. 912/2010 ar trebui modificat în consecință,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Regulamentul (UE) nr. 912/2010 se modifică
după cum urmează:
(1)
Articolul 3 se înlocuiește cu următorul text:
„Articolul 3
Organe
1.           Organele agenției sunt:
a)
consiliul de administrație,
b)
directorul executiv,
c)
consiliul de acreditare de securitate a sistemelor
GNSS europene.
2.           Organele agenției își
îndeplinesc misiunile, astfel cum au fost definite la articolele 6, 8 și,
respectiv, 11, în conformitate cu orientările formulate de Comisie, conform
prevederilor de la articolul 16 din Regulamentul (CE) nr. 683/2008.
3.           Consiliul de administrație și
directorul executiv, pe de o parte, consiliul de acreditare de securitate a
sistemelor GNSS europene și președintele acestuia, pe de altă parte, cooperează
pentru a asigura funcționarea agenției conform procedurilor determinate de
regulile interne ale agenției, precum regulamentul de procedură internă al
consiliului de administrație, regulamentul de procedură internă al consiliului de
acreditare de securitate, normele financiare aplicabile agenției, normele de
punere în aplicare a statutului personalului și normele privind accesul la
documente.”
(2)
Articolul 4 se înlocuiește cu următorul text:
„Articolul 4
Statutul juridic, birourile locale
1.           Agenția reprezintă un
organism al Uniunii. Ea are personalitate juridică.
2.           În fiecare stat membru,
agenția se bucură de cea mai largă capacitate juridică acordată persoanelor
juridice, în baza legislației statului membru respectiv. Agenția poate, în
special, să dobândească sau să înstrăineze bunuri mobile și imobile și se poate
constitui parte în procedurile judiciare.
3.           Agenția poate decide să
înființeze birouri locale în statele membre, sub rezerva acordului acestora,
sau în țările terțe care participă la activitatea agenției în conformitate cu
articolul 23.
Dispozițiile referitoare la instalarea și
funcționarea agenției în statele membre și în țările terțe gazdă, precum și la
avantajele aprobate de acestea din urmă pentru directorul executiv, membrii
consiliului de administrație, personalul agenției și membrii familiilor
acestora fac obiectul unor acorduri speciale încheiate între agenție și statele
membre și țările terțe respective. Acordurile speciale sunt aprobate de către
consiliul de administrație.
Statele membre și țările terțe gazdă oferă un
cadru optim pentru buna desfășurare a activităților agenției, în special în
ceea ce privește:
a)       accesibilitatea spațiilor de lucru,
b)       existența unor infrastructuri de
învățământ adecvate pentru copiii membrilor personalului și pentru cei ai
experților naționali detașați,
c)       accesul la piața muncii, la sistemul de
securitate socială și la asistență medicală pentru familiile membrilor
personalului și pentru cele ale experților naționali detașați.
4.           Agenția este reprezentată de
către directorul său executiv, sub rezerva articolului 11a alineatul (1) litera
d).”
(3)
Articolul 5 se modifică după cum urmează:
a)
alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
„2. Consiliul de administrație este format din:
a)          câte un reprezentant numit de fiecare
stat membru,
b)         cinci reprezentanți numiți de către
Comisie,
c)          un reprezentant fără drept de vot
numit de Parlamentul European.
Mandatul membrilor consiliului de administrație
are o durată de patru ani și poate fi reînnoit.
Un reprezentant al consiliului de acreditare de
securitate a sistemelor GNSS europene, un reprezentant al Înaltului
Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate
(denumit în continuare „ÎR”) și un reprezentant al Agenției Spațiale Europene
(denumită în continuare „ASE”) sunt invitați să asiste la reuniunile
consiliului de administrație în calitate de observatori.”
b)
alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:
„4. Consiliul de administrație alege un președinte
și un vicepreședinte dintre membrii săi. Vicepreședintele ia automat locul
președintelui în cazul în care acesta nu este în măsură să își îndeplinească
atribuțiile. Mandatul președintelui și al vicepreședintelui are o durată de doi
ani, putând fi reînnoit o dată, și expiră atunci când aceștia își pierd
calitatea de membri ai consiliului de administrație.”
c)
alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text:
„6. Cu excepția cazurilor în care se prevede
altfel în prezentul regulament, consiliul de administrație adoptă deciziile cu
majoritatea absolută a membrilor săi cu drept de vot.
O majoritate de două treimi din toți membrii care
au drept de vot este necesară pentru alegerea președintelui consiliului de
administrație și a vicepreședintelui acestuia, pentru adoptarea bugetului și a
programelor de lucru.”
(4)
Articolul 6 se înlocuiește cu următorul text:
„Articolul 6
Atribuțiile consiliului de administrație
1.           Consiliul de administrație se
asigură că agenția își îndeplinește misiunea care îi este încredințată, în
condițiile stabilite de prezentul regulament, și ia orice decizie necesară în
acest sens, fără a aduce atingere competențelor atribuite consiliului de
acreditare de securitate pentru activitățile prevăzute în capitolul III.
2.           Consiliul de administrație
efectuează, în plus, următoarele sarcini:
a)
adoptă, până la data de 30 iunie a primului an al
cadrului financiar multianual prevăzut la articolul 312 din Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene, programul de lucru multianual al agenției pentru
perioada acoperită de cadrul financiar multianual după integrarea părții
elaborate de consiliul de acreditare de securitate, în conformitate cu
articolul 11 alineatul (3) litera b), și după primirea avizului Comisiei;
b)
adoptă, până la data de 15 noiembrie a fiecărui an
și după primirea avizului Comisiei, programul de lucru al agenției pentru anul
care urmează după integrarea părții elaborate de consiliul de acreditare de
securitate, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) litera c);
c)
își îndeplinește îndatoririle în legătură cu bugetul
agenției prevăzute la articolul 13 alineatele (5), (6), (10) și (11) și la
articolul 14 alineatul (5);
d)
supraveghează funcționarea centrului de securitate
Galileo (denumit în continuare „Centrul de monitorizare a securității Galileo”
sau „GSMC”) menționat la articolul 16 litera (a) punctul (ii) din Regulamentul
(CE) nr. 683/2008;
e)
adoptă măsurile necesare pentru punerea în aplicare
a Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului
din 30 mai 2001 privind accesul public la documentele Parlamentului European,
ale Consiliului și ale Comisiei (*), în conformitate cu articolul 21;
f)
adoptă raportul anual privind activitățile și
perspectivele agenției după integrarea părții elaborate de consiliul de
acreditare de securitate, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) litera
d), și îl transmite, până la 1 iulie, Parlamentului European, Consiliului,
Comisiei și Curții de Conturi;
g)
dă curs în mod corespunzător concluziilor și
recomandărilor evaluărilor menționate la articolul 26, precum și celor care
rezultă din anchetele efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF)
și tuturor rapoartelor de audit intern sau extern și transmite autorității
bugetare orice informație relevantă cu privire la rezultatele procedurilor de
evaluare;
h)
este consultat de directorul executiv cu privire la
convențiile de delegare încheiate între Comisie și agenție în temeiul
articolului [15 alineatul (1) litera d)] din regulamentul [viitorul
regulament privind GNSS] înainte de semnarea acestora;
i)
adoptă regulamentul său de procedură.
3.           În ceea ce privește
personalul agenției, consiliul de administrație exercită competențele de
autoritate împuternicită să facă numiri și competențele de autoritate abilitată
să încheie contracte de muncă, conferite de Statutul funcționarilor Uniunii
Europene și, respectiv, de Regimul aplicabil altor agenți ai Uniunii Europene
(„competențele de autoritate împuternicită să facă numiri”).
Consiliul de administrație adoptă, în conformitate
cu procedura prevăzută la articolul 110 din Statutul funcționarilor, o decizie
bazată pe articolul 2 alineatul (1) din Statutul funcționarilor și pe articolul
6 din Regimul aplicabil altor agenți, prin care deleagă directorului executiv
competențele relevante de autoritate împuternicită să facă numiri și definește
condițiile în care această delegare de competențe poate fi suspendată.
Directorul executiv este autorizat să subdelege aceste competențe.
În aplicarea paragrafului precedent, în cazul în
care circumstanțe foarte ieșite din comun impun acest lucru, consiliul de
administrație poate, printr-o decizie, să suspende temporar delegarea către
directorul executiv a competențelor de autoritate împuternicită să facă numiri
și competențele subdelegate de către acesta și să le exercite el însuși sau să
le delege unuia dintre membrii săi sau unui membru al personalului, altul decât
directorul executiv.
Cu toate acestea, prin derogare de la al doilea
paragraf, consiliul de administrație trebuie să delege președintelui
consiliului de acreditare de securitate competențele prevăzute la primul
paragraf în ceea ce privește recrutarea, evaluarea și reclasificarea
personalului implicat în activitățile prevăzute în capitolul III, precum și
măsurile disciplinare de luat în ceea ce privește personalul menționat mai sus.
Consiliul de administrație adoptă măsurile
necesare pentru punerea în aplicare a Statutului funcționarilor Uniunii
Europene și, respectiv, a Regimului aplicabil altor agenți ai Uniunii Europene
în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 110 din statut În ceea ce
privește recrutarea, evaluarea și reclasificarea personalului implicat în
activitățile prevăzute în capitolul III, precum și măsurile disciplinare
relevante, consiliul de administrație consultă în prealabil consiliul de
acreditare de securitate și ținând cont de observațiile acestuia în mod
corespunzător.
El adoptă, de asemenea, măsurile referitoare la
detașarea experților naționali detașați menționate la articolul 15c, după
consultarea consiliului de acreditare de securitate și ținând cont de
observațiile acestuia în mod corespunzător.
4.           Consiliul de administrație
numește directorul executiv și poate prelungi sau încheia mandatul acestuia în
conformitate cu articolul 15c alineatul (4). El exercită autoritate
disciplinară asupra directorului executiv.
_________________
(*)     JO L 145, 31.05.2001, p. 43.”
(5)
Articolul 7 se înlocuiește cu următorul text:
„Articolul 7
Directorul
executiv
Agenția este gestionată de către directorul
său executiv, care își exercită funcțiile sub conducerea consiliului de
administrație, fără a aduce atingere competențelor conferite de articolele 11
și 11a consiliului de acreditare de securitate și, respectiv, președintelui
consiliului de acreditare de securitate.”
(6)
Articolul 8 se modifică după cum urmează:
„Articolul 8
Atribuțiile
directorului executiv
Directorul executiv are următoarele
atribuții:
(1)
asigură reprezentarea agenției, cu excepția
activităților desfășurate și a deciziilor luate în conformitate cu capitolele
II și III, și are ca sarcină gestionarea acesteia; semnează convențiile de
delegare încheiate între Comisie și agenție în temeiul articolului [15
alineatul (1) litera d)] din regulamentul [viitorul regulament privind GNSS];
(2)
pregătește lucrările consiliului de administrație
și participă, fără a avea drept de vot, la lucrările consiliului de
administrație;
(3)
asigură punerea în aplicare a programelor de lucru
ale agenției sub controlul consiliului de administrație, cu excepția acelei
părți a programelor menționată în capitolul III;
(4)
ia toate măsurile necesare, inclusiv adoptarea
instrucțiunilor administrative interne și publicarea înștiințărilor, pentru a
asigura funcționarea agenției în conformitate cu prezentul regulament;
(5)
întocmește un proiect de declarație estimativă a
veniturilor și cheltuielilor agenției în conformitate cu articolul 13 și
execută bugetul în conformitate cu articolul 14;
(6)
elaborează în fiecare an un proiect de raport
general pe care îl transmite consiliului de administrație, ținând cont în mod
corespunzător de observațiile președintelui consiliului de acreditare de
securitate în ceea ce privește activitățile prevăzute în capitolul III;
(7)
se asigură că agenția, în calitate de operator al
GSMC, este în măsură să respecte instrucțiunile formulate în temeiul Acțiunii
comune 2004/552/PESC;
(8)
definește structura organizațională a agenției și o
înaintează spre aprobare consiliului de administrație;
(9)
exercită, în ceea ce privește personalul agenției,
competențele prevăzute la articolul 6 alineatul (3) primul paragraf, în măsura
în care competențele respective îi sunt delegate în conformitate cu articolul 6
alineatul (3) al doilea paragraf;
(10)
poate adopta, cu acordul consiliului de
administrație, măsurile necesare pentru a crea birouri locale în statele membre
în conformitate cu articolul 4;
(11)
se asigură că consiliul de acreditare de securitate
și organismele menționate la articolul 11 alineatul (11) dispun de un
secretariat și de toate resursele necesare unei bune funcționări;
(12)
pregătește un plan de acțiune pentru a se asigura
că vor fi transpuse în practică concluziile și recomandările evaluărilor
anterioare și prezintă Comisiei un raport semestrial privind progresele
realizate;
(13)
ia următoarele măsuri de protejare a intereselor
financiare ale Uniunii:
i) ia măsuri de prevenire a fraudei, corupției și
a oricărei alte activități ilegale și aplică măsuri de control eficiente;
ii) atunci când sunt depistate nereguli,
procedează la recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit și, dacă este cazul,
aplică sancțiuni administrative și financiare eficiente, proporționale și descurajante;
(14)
elaborează o strategie antifraudă pentru agenție și
o transmite spre aprobare consiliului de administrație.”
(7)
Se introduce următorul articol 8a:
„Articolul 8a
Programele de
lucru și raportul anual
1.           Programul multianual al
agenției menționat la articolul 6 alineatul (2) litera (a) prevede acțiunile
care trebuie îndeplinite de agenție în cursul perioadei acoperite de cadrul
financiar multianual prevăzut la articolul 312 din Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene, inclusiv acțiunile legate de relațiile
internaționale și de comunicare pentru care este responsabilă. Acest program
determină resursele umane și financiare alocate fiecărei activități. El ține
cont de rezultatul evaluărilor prevăzute la articolul 26.
2.           Pe baza programului de lucru
multianual, programul de lucru anual prevăzut la articolul 6 alineatul (2)
litera (b) prevede acțiunile care trebuie îndeplinite de agenție în cursul
anului următor, inclusiv acțiunile legate de relațiile internaționale și de
comunicare pentru care este responsabilă. Acest program determină resursele
umane și financiare alocate fiecărei activități. El include, cu titlu
informativ, sarcinile pe care Comisia, după caz, le-a delegat agenției în
temeiul articolului [15 alineatul (1) litera d)] din regulament (viitorul
regulament privind GNSS).
3.           Raportul general anual
prevăzut la articolul 8 litera (f) relatează punerea în aplicare a programelor
de lucru ale agenției.”
(8)
La articolul 10, litera (g) se înlocuiește cu
următorul text:
„g) autoritatea de acreditare de securitate a
sistemelor GNSS europene constituie, în cadrul agenției, un organ autonom, care
ia decizii în mod strict independent, inclusiv față de Comisie și de celelalte
entități responsabile cu punerea în aplicare a programelor, precum și față de directorul
executiv și de consiliul de administrație al agenției;”
(9)
Articolul 11 se modifică după cum urmează:
a)
alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:
„3. Consiliul de acreditare de securitate
îndeplinește următoarele sarcini:
a)       efectuează lucrări de acreditare de
securitate a sistemelor care constau în verificarea conformității sistemelor cu
cerințele de securitate menționate la articolul 13 din Regulamentul (CE) nr.
683/2008 și respectarea normelor de securitate relevante aplicabile Consiliului
și Comisiei;
b)      pregătește și aprobă acea parte a
programului de lucru multianual menționat la articolul 8a alineatul (1)
referitoare la activitățile operaționale prevăzute în prezentul capitol și la
resursele financiare și umane necesare pentru îndeplinirea lor, și o transmite
în timp util consiliului de administrație pentru a fi integrată în programul de
lucru multianual menționat mai sus.
c)       pregătește și aprobă acea parte a
programului de lucru anual menționat la articolul 8a alineatul (2) referitoare
la activitățile operaționale prevăzute în prezentul capitol și la resursele
financiare și umane necesare pentru îndeplinirea lor, și o transmite în timp
util consiliului de administrație pentru a fi integrată în programul de lucru
multianual menționat mai sus.
d)      pregătește și aprobă acea parte a
raportului anual menționat la articolul 6 alineatul (2) litera (f) referitoare
la activitățile și perspectivele agenției prevăzute în prezentul capitol,
precum și la resursele financiare și umane necesare pentru îndeplinirea lor, și
o transmite în timp util consiliului de administrație pentru a fi integrată în
raportul menționat mai sus;
e)       exercită autoritate disciplinară asupra
președintelui său;
f)       adoptă propriul regulament de procedură
internă.”
b)
alineatele (7) și (8) se înlocuiesc cu următorul
text:
„7. Consiliul de acreditare de securitate este
alcătuit dintr-un reprezentant al fiecărui stat membru, un reprezentant al
Comisiei și un reprezentant al ÎR. Mandatul membrilor consiliului de acreditare
de securitate are o durată de patru ani și poate fi reînnoit. Un reprezentant
al ESA este invitat să asiste la reuniunile consiliului de acreditare de
securitate în calitate de observator. După caz, participarea reprezentaților
țărilor terțe și condițiile acestei participări se stabilesc în acordurile
prevăzute la articolul 23.
8. Consiliul de acreditare de securitate alege un
președinte și un vicepreședinte dintre membrii săi cu o majoritate de două
treimi din toți membrii care dețin drept de vot. Vicepreședintele ia automat
locul președintelui în cazul în care acesta nu-și poate îndeplini atribuțiile.
Consiliul de acreditare de securitate are
competența de a revoca președintele și vicepreședintele. El adoptă decizia de
revocare cu o majoritate de două treimi.
Mandatul președintelui și vicepreședintelui
consiliului de acreditare de securitate are o durată de doi ani și poate fi
reînnoit o dată. Mandatul se încheie atunci când președintele sau
vicepreședintele își pierde calitatea de membru al consiliului de acreditare de
securitate.”
c)
alineatul (9) se elimină;
d)
alineatul (10) se înlocuiește cu următorul text:
„10. Consiliul de acreditare de securitate are
acces la toate resursele umane și materiale necesare pentru a îndeplini funcții
corespunzătoare de sprijin administrativ și pentru a-i permite, împreună cu
organele menționate la alineatul (11), să își îndeplinească atribuțiile în mod
independent, în special în ceea ce privește gestionarea dosarelor, inițierea și
monitorizarea punerii în aplicare a procedurilor de securitate și realizarea
auditurilor în materie de securitate a sistemelor, pregătirea deciziilor și
organizarea reuniunilor sale. Acesta are, de asemenea, acces la orice
informație utilă pentru îndeplinirea sarcinilor de care dispune agenția, fără a
aduce atingere principiilor de autonomie și independență menționate la
articolul 10 litera g).”
e)
se adaugă următorul alineat (17):
„17. Consiliul de acreditare de securitate și
personalul agenției aflat sub autoritatea acestuia își efectuează activitățile
într-un mod care garantează autonomia și independența față de celelalte
activități ale agenției, în special față de activitățile operaționale legate de
operarea sistemelor.”
(10)
următorul articol 11a se inserează după articolul
11:
„Articolul 11a
Atribuțiile
președintelui consiliului de acreditare de securitate
1.           Președintele consiliului de
acreditare de securitate are următoarele atribuții:
a)       gestionează activitățile de acreditare
de securitate sub conducerea consiliului de acreditare de securitate;
b)      asigură punerea în aplicare a acelei
părți a programelor de lucru ale agenției prevăzute în prezentul capitol sub
controlul consiliului de acreditare de securitate;
c)       cooperează cu directorul executiv pentru
a îl ajuta să stabilească proiectul de schemă de personal menționat la articolul
13 alineatul (3);
d)      asigură reprezentarea agenției pentru
activitățile și deciziile prevăzute în prezentul capitol;
e)       exercită, în ceea ce privește personalul
agenției implicat în activitățile care țin de prezentul capitol, competențele
prevăzute la articolul 6 alineatul (3) primul paragraf care îi sunt delegate în
conformitate cu articolul 6 alineatul (3) al patrulea paragraf.
2.           Președintele consiliului de
acreditare de securitate poate fi invitat de către Parlamentul European sau
Consiliu să prezinte un raport privind îndeplinirea misiunilor sale și să facă
o declarație în fața acestor instituții.”
(11)
Articolul 13 se modifică după cum urmează:
a)
alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:
„3. Directorul executiv întocmește, în strânsă
cooperare cu președintele consiliului de acreditare de securitate pentru
activitățile prevăzute în capitolul III, un proiect de estimare a veniturilor
și cheltuielilor agenției pentru anul care urmează și îl prezintă consiliului
de administrație și consiliului de acreditare de securitate, împreună cu un
proiect de schemă de personal.”
b)
alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:
„5. În fiecare an, consiliul de administrație
întocmește, pe baza proiectului de estimare a veniturilor și cheltuielilor și
în strânsă cooperare cu consiliul de acreditare de securitate pentru
activitățile prevăzute în capitolul III, o estimare a veniturilor și
cheltuielilor agenției pentru anul financiar care urmează.”
(12)
La articolul 14, alineatul (10) se înlocuiește cu
următorul text:
„Până la data de 30 aprilie a anului N + 2, la
recomandarea Consiliului, care hotărăște cu majoritate calificată, Parlamentul
European acordă directorului executiv descărcare de gestiune în ceea ce
privește execuția bugetului pentru anul N; cu excepția părții din execuția
bugetului care ține de sarcinile încredințate, după caz, agenției în temeiul
articolului [15 alineatul (1) litera d)] din regulament [viitorul regulament
privind GNSS], în cazul căreia se aplică procedura menționată la articolele
164 și 165 din Regulamentul (UE, EURATOM) nr. 966/2012 al Parlamentului
European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare
aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE,
Euratom) Nr. 1605/2002 al Consiliului.
_________________
(*)     JO L 298, 26.10.2012, p. 1.”
(13)
Se introduce următorul capitol IVa după capitolul
IV:
„CAPITOLUL IVa
RESURSE UMANE
Articolul 15a
Personalul
1.           Personalului angajat de
agenție i se aplică Statutul funcționarilor Uniunii Europene, Regimul aplicabil
altor agenți ai Uniunii Europene, precum și normele adoptate în comun de
instituțiile Uniunii Europene în scopul aplicării statutului și a regimului mai
sus menționate.
2.           Regulile interne ale
agenției, precum regulamentul de procedură internă al consiliului de
administrație, regulamentul de procedură internă al consiliului de acreditare
de securitate, normele financiare aplicabile agenției, normele de punere în
aplicare a statului personalului și normele privind accesul la documente
garantează autonomia și independența personalului care efectuează activități de
acreditare în materie de securitate față de personalul care efectuează
celelalte activități ale agenției, în conformitate cu articolul 10 litera g).
Articolul 15b
Numirea și
mandatul directorului executiv
1.           Directorul executiv este
angajat în calitate de agent temporar al agenției în conformitate cu articolul
2 litera (a) din regimul aplicabil celorlalți agenți ai Uniunii Europene.
2.           Directorul executiv este
numit de către consiliul de administrație în funcție de meritele și
capacitățile sale atestate în domeniul administrației și gestiunii, precum și
de competențele și experiența sa în domeniile relevante, pe baza unei liste de
candidați propuși de Comisie în urma unei competiții deschise și transparente,
după publicarea unei cereri de exprimare a interesului în Jurnalul Oficial
al Uniunii Europene și în alte publicații.
Președintele consiliului de administrație
reprezintă agenția în scopul încheierii contractului cu directorul executiv.
Consiliul de administrație adoptă decizia de
numire a directorului executiv cu o majoritate de două treimi din membrii săi.
3.           Durata mandatului
directorului executiv este de cinci ani. La sfârșitul mandatului acestuia,
Comisia procedează la o evaluare care ține seama de performanțele directorului
executiv, precum și de viitoarele misiuni și provocări ale agenției.
La propunerea Comisiei, care ține cont de
evaluarea menționată în primul paragraf, consiliul de administrație poate
prelungi mandatul directorului executiv o singură dată pentru o perioadă mai
mică sau egală cu cinci ani.
Decizia de prelungire a mandatului directorului
executiv este adoptată cu o majoritate de două treimi din membrii săi.
Un director executiv al cărui mandat a fost
prelungit nu poate participa la o procedură de selecție pentru același post
după încheierea perioadei cu care i-a fost prelungit mandatul.
4.           Consiliul de administrație
poate revoca directorul executiv în urma propunerii Comisiei prin intermediul
unei decizii adoptate cu o majoritate de două treimi din membrii săi.
5.           Parlamentul European sau
Consiliul poate invita directorul executiv să prezinte un raport privind
îndeplinirea misiunilor sale și să facă o declarație în fața acestor
instituții.
Articolul 15c
Experții naționali
detașați
Agenția poate recurge, de asemenea, la experți
naționali. Aceștia dețin autorizările de securitate adecvate.”
(14)
Articolul 16 se modifică după cum urmează:
„Articolul 16
Lupta Antifraudă
1.           Pentru a combate frauda,
corupția și alte activități ilegale, se aplică fără restricții dispozițiile
Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 al Parlamentului European și al Consiliului
(*). În acest sens, agenția aderă la Acordul interinstituțional din 25 mai 1999
între Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Comunităților
Europene privind investigațiile interne desfășurate de Oficiul European de
Lupta Antifraudă (**) și adoptă dispozițiile corespunzătoare aplicabile
personalului agenției și experților naționali detașați, recurgând la modelul de
decizie care figurează în anexa la acordul respectiv.
2.           Curtea de Conturi are puterea
de a controla beneficiarii creditelor acordate de agenție, precum și
contractanții și subcontractanții care au primit fonduri din partea Uniunii
prin intermediul agenției, pe baza documentelor care îi sunt furnizate sau a
unor inspecții efectuate la fața locului.
3.           În temeiul subvențiilor
finanțate sau al contractelor încheiate de agenție, OLAF poate efectua anchete,
inclusiv controale și verificări la fața locului, în conformitate cu
dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 și ale Regulamentului (EURATOM,
CE) nr. 2185/96 al Consiliului (***) pentru a combate frauda, corupția sau
orice altă activitate ilegală care aduce atingere intereselor financiare ale
Uniunii.
4.           Fără a aduce atingere
alineatelor (1), (2) și (3) de la prezentul articol, acordurile de cooperare
încheiate de agenție cu țări terțe sau cu organizații internaționale,
contractele și acordurile de grant încheiate de agenție cu terți, precum și
orice decizie de finanțare luată de agenție autorizează în mod expres Curtea de
Conturi și OLAF să efectueze controale și anchete în conformitate cu
competențele lor.
_________________
(*)     JO L 136, 31.5.1999, p. 1.
(**)   JO L 136, 31.5.1999, p. 15.
(***) JO L 292, 15.11.1996, p. 2.”
(15)
Articolul 17 se înlocuiește cu următorul text:
„Articolul 17
Privilegii și
imunități
Protocolul nr. 7 privind privilegiile și
imunitățile Uniunii Europene se aplică agenției și personalului acesteia.”
(16)
Articolul 18 se elimină;
(17)
Articolul 22 se înlocuiește cu următorul text:
„Articolul 22
Norme de
securitate privind protecția informațiilor clasificate sau a informațiilor cu
caracter sensibil
Agenția aplică normele în materie de
securitate ale Comisiei referitoare la protecția informațiilor clasificate ale
Uniunii, astfel cum au fost stabilite în anexa la Decizia 2001/844/CE, CECO,
Euratom a Comisiei din 29 noiembrie 2001 de modificare a regulamentului său de
procedură (*). Agenția aplică aceste norme și în cazul informațiilor cu
caracter sensibil neclasificate. Sunt vizate, în special, dispozițiile privind
schimbul, prelucrarea și stocarea informațiilor respective.
_________________
(*)     JO L 317, 3.12.2001, p. 1.”
(18)
După articolul 22 se inserează următorul articol
22a:
„Articolul 22a
Conflictul de interese
1.           Directorul executiv, precum
și funcționarii detașați temporar din partea statelor membre și din partea
Comisiei fac o declarație de angajament și o declarație de interese, indicând
absența oricăror interese directe sau indirecte despre care se poate considera
că aduc atingere independenței lor. Declarațiile respective se fac în scris în
momentul intrării în funcție și se reînnoiesc în cazul în care situația lor
personală se schimbă.
2.           Experții externi care
participă la grupurile de lucru ad hoc declară în scris, înainte de
fiecare reuniune la care participă, interesele despre care se poate considera
că aduc atingere independenței lor având în vedere subiectele înscrise pe
ordinea de zi.
3.           Consiliul de administrație și
consiliul de acreditare de securitate instituie o politică ce permite evitarea
conflictelor de interese.”
(19)
După articolul 23 se inserează următorul articol
23a:
„Articolul 23a
Atribuirea
contractelor de achiziții publice în comun cu statele membre
În vederea îndeplinirii misiunilor sale,
agenția este autorizată să încheie contracte comune cu statele membre în
conformitate cu Regulamentul delegat (UE) nr. 1268/2012 al Comisiei din 29
octombrie 2012 privind normele de aplicare a Regulamentului (UE, Euratom) nr.
966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele financiare
aplicabile bugetului general al Uniunii (*).
_________________
(*)     JO L 362, 31.12.2012, p. 1.”
(20)
Articolul 26 se înlocuiește cu următorul text:
„Articolul 26
Evaluarea și
revizuirea prezentului regulament
1.           Cel târziu în 2016, și,
ulterior, la intervale de cinci ani, Comisia procedează la evaluarea agenției
în ceea ce privește, mai ales, impactul său, eficacitatea sa, buna sa
funcționare, metodele sale de lucru, necesitățile sale și utilizarea resurselor
care îi sunt încredințate. Această evaluare cuprinde, în special, examinarea
unei eventuale modificări a misiunilor agenției și a impactului financiar al
unei astfel de modificări.
2.           Comisia transmite raportul de
evaluare, precum și propriile sale concluzii privind conținutul raportului
respectiv, Parlamentului European, Consiliului, consiliului de administrație și
consiliului de acreditare de securitate al agenției. Rezultatele evaluării sunt
făcute publice.
3.           O evaluare din două cuprinde
o analiză a bilanțului agenției cu privire la obiectivele și misiunile sale. În
cazul în care Comisia consideră că nu se mai justifică menținerea agenției în
ceea ce privește obiectivele și misiunile care i-au fost atribuite, Comisia
poate propune abrogarea prezentului regulament.”
Articolul 2
Prezentul regulamentul intră în vigoare în a
[douăzecea] zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu
în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles,
Pentru Parlamentul European,                     Pentru
Consiliu
Președintele                                                  Președintele
FIȘĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ
1.           CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI
              1.1.    Denumirea propunerii/inițiativei
              1.2.    Domeniul
(domeniile) de politică în cauză în structura ABM/ABB
              1.3.    Tipul
propunerii/inițiativei
              1.4.    Obiectiv(e)
              1.5.    Motivul
(motivele) propunerii/inițiativei
              1.6.    Durata
acțiunii și impactul financiar al acesteia
              1.7.    Modul
(modurile) de gestionare preconizat(e)
2.           MĂSURI DE GESTIONARE
              2.1.    Dispoziții
în materie de monitorizare și raportare
              2.2.    Sistemul
de gestiune și control
              2.3.    Măsuri
de prevenire a fraudelor și a neregulilor
3.           IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL
PROPUNERII/INIȚIATIVEI
              3.1.    Rubrica
(rubricile) din cadrul financiar multianual și linia (liniile) bugetară
(bugetare) de cheltuieli afectată (afectate)
              3.2.    Impactul
estimat asupra cheltuielilor
              3.2.1. Sinteza impactului
estimat asupra cheltuielilor
              3.2.2. Impactul estimat
asupra creditelor [organismului]
              3.2.3. Impactul estimat
asupra resurselor umane ale [organismului]
              3.2.4. Compatibilitatea cu
cadrul financiar multianual actual
              3.2.5. Participarea
terților la finanțare
              3.3.    Impactul estimat asupra
veniturilor
              3.4.    Impactul estimat asupra
resurselor umane ale Comisiei
FIȘĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ
1.           CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI
1.1.        Denumirea
propunerii/inițiativei
Regulament
al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a
Regulamentului (UE) nr. 912/2010 din 22 septembrie 2010 de
instituire a Agenției GNSS European – modificare adusă fișei financiare
1.2.        Domeniul (domeniile) de
politică în cauză în structura ABM/ABB[9]
Domeniul
(domeniile) de politică în cauză: Întreprinderi și industrie
Capitolul
02 05: PROGRAMUL DE RADIONAVIGAȚIE PRIN
SATELIT (GALILEO ȘI EGNOS)
1.3.        Tipul propunerii/inițiativei
¨ Propunere/inițiativă
care se referă la o acțiune nouă
¨ Propunere/inițiativa
care se referă la o acțiune nouă ca urmare a unui proiect-pilot/a unei
acțiuni pregătitoare[10]
¨ Propunere/inițiativă
care se referă la prelungirea unei acțiuni existente
þ Propunere/inițiativă
care se referă la o acțiune reorientată către o acțiune nouă
1.4.        Obiectiv(e)
1.4.1.     Obiectiv(e) strategic(e)
multianual(e) al(e) Comisiei vizat(e) de propunere/inițiativă
Susținerea
prezenței europene în spațiu și dezvoltarea serviciilor legate de sateliți
Programele
de radionavigație prin satelit (denumite în continuare „programele”) constituie
proiecte pilot ale Uniunii. Ele vizează furnizarea de servicii de
radionavigație și vor fi generatoare de evoluții semnificative în numeroase
sectoare de activitate, factori de inovare tehnologică și de creștere a
competitivității economiei europene, precum și sursă de noi locuri de muncă, de
venituri comerciale și de beneficii socio-economice. Ele se înscriu în cadrul
strategiei Europa 2020 și al politicilor de dezvoltare durabilă.
Mai
exact, programul Galileo își propune să stabilească sistemul global de
navigație prin satelit al Europei (denumit în continuare „GNSS”). Acesta va
permite furnizarea către utilizatorii din întreaga lume de servicii de
poziționare, sincronizare și navigație pentru o gamă largă de aplicații, de la
transport până la lichidarea de valori mobiliare, incluzând alimentarea cu
energie electrică, prognoza meteo și taxele de drum.
EGNOS
este un sistem european conceput pentru a îmbunătăți performanțele GPS-ului
american în zona europeană. El permite utilizarea serviciilor existente de
navigație prin satelit pentru aplicații de importanță critică pe planul
securității, cum ar fi pilotarea și aterizarea unui avion sau traversarea unui
șenal de către o navă, pentru a enumera doar câteva dintre exemplele din
domeniul transportului aerian sau maritim.
Pe
baza structurii de guvernanță prezentată de Comisie în propunerea sa de
regulament referitor la implementarea și operarea sistemelor europene de
radionavigație prin satelit[11],
precum și pe baza structurii de guvernanță promovată de Parlamentul European și
de Consiliu, în orientarea sa generală parțială adoptată în data de 7 iunie
2012, Agenția GNSS European (denumită în continuare „agenția”) va juca un rol
esențial în faza de operare a sistemelor.
În
același timp, dat fiind că regulamentul de implementare și operare a sistemelor
europene de radionavigație prin satelit (denumit în continuare „regulamentul
GNSS”) face în prezent obiectul discuțiilor dintre colegislatori, nefiind încă
adoptat, și că el este subordonat deciziei finale referitoare la următorul cadru
financiar multianual, anumite ipoteze luate în considerare pentru întocmirea
prezentei fișe financiare ar putea suferi modificări.
1.4.2.     Obiectivul (obiectivele)
specific(e) și activitatea (activitățile) ABM/ABB în cauză
Dată
fiind implicarea importantă a agenției în faza de operare a programelor,
prezenta propunere vizează consolidarea independenței consiliului de acreditare
de securitate (unul dintre cele trei organe ale agenției) și garantarea punerii
la dispoziție a resurselor umane și financiare adecvate, astfel încât agenția
să se poată achita de sarcinile care i-au fost încredințate.
1. Acreditarea de securitate:
Având
în vedere importanța lor strategică, sistemele europene de radionavigație prin
satelit sunt considerate infrastructuri de importanță critică. Ele ar putea fi
utilizate în mod abuziv, ceea ce ar putea pune în pericol securitatea Uniunii
și a statelor sale membre. Mai mult, orice întrerupere a serviciilor prestate
ar putea antrena pierderi importante pentru economia europeană, dat fiind că un
număr tot mai mare de sectoare economice sunt tributare radionavigației prin
satelit.
Pentru
a garanta securitatea sistemelor, trebuie să se recurgă la o acreditare de
securitate independentă, acest lucru fiind un aspect de importanță capitală
pentru sistemele în cauză. O astfel de acreditare garantează că măsurile de
securitate sunt suficiente pentru a proteja sistemul împotriva amenințărilor și
vulnerabilităților, că sistemul însuși nu se confruntă cu riscuri inacceptabile
pe durata sa de viață și că poate procesa, stoca și transfera informații
sensibile sau confidențiale fără riscuri inacceptabile, în conformitate cu
condițiile specifice definite.
Având
în vedere că agenția se va implica și mai mult în implementarea programelor în
cadrul noii structuri de guvernanță, trebuie intensificată separarea dintre
activitățile legate de acreditarea de securitate și celelalte activități,
pentru a se evita un conflict de interese între cele două tipuri de activități
și pentru a menține independența acreditării de securitate.
2. Dezvoltarea pieței și a aplicațiilor:
Agenția
ar trebui să contribuie la comercializarea serviciilor Galileo și EGNOS, pentru
a favoriza adoptarea lor de către piață. În ceea ce privește comercializarea
serviciilor, acest ultim aspect este foarte important pentru maximizarea
beneficiilor socio-economice așteptate de la aceste sisteme.
3. Operarea Centrelor de monitorizare a securității Galileo și
dezvoltarea de aplicații SPR:
Agenția
va fi responsabilă cu operarea GSMC (Galileo Security Monitoring Centre).
GSMC
este considerat ca fiind „creierul” sistemului Galileo în ceea ce privește
securitatea sa globală. Este vorba de un centru operațional de importanță
critică pentru sistem. Acesta va avea capacitatea de a analiza și de a combate
diverse amenințări și atacuri. El va trebui așadar să fie operațional înainte
ca serviciile Galileo să fie implementate și operaționale; centrul va funcționa
24 de ore din 24, 7 zile din 7, cu experți calificați. GSMC va avea două sedii,
unul în Franța, la Saint-Germain-en-Laye, și unul în Regatul Unit, la Swanwick.
4. Operarea sistemelor:
Obiectivul
operării sistemelor este de a furniza servicii de înaltă calitate, pentru a
răspunde astfel nevoilor utilizatorilor, precum și de a lua toate măsurile
pentru ca adoptarea acestor servicii să se facă la scara cea mai largă și cât
mai rapid cu putință. O structurare adecvată a operării este indispensabilă
pentru a asigura funcționarea pe termen lung a sistemelor și maximizarea
beneficiilor socio-economice.
Cadrul
de guvernanță trebuie adaptat la diversele programe (Galileo și EGNOS), în
măsura în care acestea din urmă se află în stadii diferite de dezvoltare. De
asemenea, el trebuie adaptat la fazele programului, pentru a evita riscurile
unei întreruperi a furnizării de servicii. În timp ce EGNOS este deja
operațional și se află în faza de operare, Galileo va intra în curând într-o
etapă crucială a dezvoltării sale odată cu furnizarea de servicii, fapt care va
marca începutul fazei de operare.
În
ceea ce privește EGNOS,
-
faza sa de operare a început în octombrie 2009;
-
Comisia este responsabilă în prezent de gestionarea operării EGNOS. Această
responsabilitate îi va fi transferată agenției la 1 ianuarie 2014, cu o
introducere progresivă prevăzută pentru 2012;
-
în temeiul noului cadru de guvernanță propus (începând cu 2014), agenția va
gestiona toate activitățile legate de operarea EGNOS și va delega anumite
sarcini operaționale altor entități, în special operatorului sistemului EGNOS.
În
ceea ce privește Galileo,
-
diferite faze ale programului se vor suprapune în cursul următorilor ani;
-
în cursul fazei de desfășurare a programului, actualmente în curs, se va
menține organizarea actuală, pentru a asigura astfel continuitatea și coerența
fazei respective. Prin urmare, Comisia va rămâne responsabilă cu realizarea
infrastructurii programului Galileo;
-
în cursul fazei de operare, care ar trebui să înceapă în 2014 cu furnizarea
primelor servicii, agenția se va vedea obligată să delege progresiv gestionarea
activităților legate de această fază, ca parte a unei convenții de delegare
încheiată cu Comisia. Agenția va fi responsabilă cu coordonarea tuturor
sarcinilor legate de operarea sistemului, cum ar fi întreținerea, sarcinile
necesare pentru asigurarea bunei funcționări a sistemului, furnizarea de
servicii și punerea în aplicare a viitoarelor generații de sisteme. Totodată,
agenția va trebui să contribuie la definirea cerințelor specifice viitoarelor
sisteme, prin furnizarea unui feedback cu privire la evoluția nevoilor operaționale
și a nevoilor utilizatorilor. Această fază de operare constituie o nouă fază
pentru program și gestionarea sa se va face prin transferul responsabilității
de gestionare a programului de la Comisie către agenție.
Pentru
a-și asuma sarcinile legate de operarea sistemelor, agenția va trebui să
dispună de personal suficient. Pentru a asigura continuitatea serviciilor și o
bună demarare a fazei de operare a programului Galileo în 2014, este esențial
să se pună în aplicare perioadele de tranziție necesare înainte de 2014.
Obiectivul specific
Dezvoltarea
și asigurarea infrastructurii și a serviciilor bazate pe radionavigația prin
satelit (Galileo).
Activitatea (activitățile) AMB/ABB în cauză
02
05 PROGRAM DE RADIONAVIGAȚIE PRIN SATELIT (GALILEO ȘI EGNOS)
1.4.3.     Rezultatul (rezultatele) și
impactul preconizate
A se preciza efectele
pe care propunerea/inițiativa ar trebui să le aibă asupra beneficiarilor
vizați/grupurilor vizate.
Programele
europene de radionavigație prin satelit au fost lansate cu mai mult de un
deceniu în urmă, cu ambiția politică de a dezvolta și de a opera un sistem care
să acopere lumea întreagă și care să aducă Uniunii Europene o serie de avantaje
strategice și economice și să furnizeze servicii de radionavigație prin satelit
perfect adaptate utilizărilor civile.
Programele
Galileo și EGNOS vor aduce beneficii socio-economice importante Uniunii
Europene, datorită:
i)
beneficiilor directe rezultate din creșterea pieței din aval a GNSS (receptoare
și aplicații). De exemplu, dacă mai multe avioane sunt echipate cu receptoare
GNSS, producătorii acestor receptoare vor beneficia de venituri suplimentare;
ii)
beneficiilor indirecte rezultate din apariția unor noi aplicații. Dacă se
reduce durata zborurilor ca urmare a unei navigații îmbunătățite, avioanele vor
polua mai puțin și pasagerii vor economisi timp prețios. În plus, mijloacele de
transport mai sigure și serviciile de urgență mai eficiente vor permite
salvarea mai multor vieți;
iii)
beneficiilor directe rezultate din creșterea pieței din amonte și
repercusiunilor tehnologice asupra altor sectoare. Industria va profita de
investițiile realizate în segmentul GNSS din amonte. Cu toate acestea, și alte
sectoare vor profita de noile evoluții din sectorul spațial. De exemplu,
instrumentele concepute pentru evaluarea și monitorizarea stării structurale a
lansatoarelor sau rezervoarelor pot fi utilizate în întreprinderile din
sectorul automobilelor, construcțiilor și energiei, precum și în
întreprinderile de utilitate publică.
Deși
sistemul instituit prin programul Galileo va fi autonom, serviciile sale vor fi
optimizate datorită interoperabilității cu alte sisteme, cum ar fi GPS-ul
american sau GLONASS-ul rus. Prin urmare, cooperarea cu alte țări care
furnizează servicii de navigație prin satelit va permite optimizarea
beneficiilor pentru utilizatori, cetățeni sau economie în general.
Prin
gestionarea operării sistemelor și a acreditării de securitate, agenția va
reprezenta cheia de boltă a furnizării de servicii. Ea va juca totodată un rol
esențial în încurajarea dezvoltării unei piețe în aval. Așadar, performanța
agenției va avea un impact direct asupra beneficiilor socio-economice așteptate
de la aceste sisteme.
1.4.4.     Indicatori de rezultat și de
impact
A se preciza
indicatorii care permit monitorizarea punerii în aplicare a
propunerii/inițiativei.
Indicatorii
care permit monitorizarea performanței agenției vor fi stabiliți în funcție de
tipul activității, astfel cum se precizează mai jos:
1. Acreditarea de securitate:
Agenția
trebuie să garanteze că activitățile de acreditare de securitate sunt efectuate
în mod optim și la timp în cazul fiecărei faze a programului Galileo (de
exemplu, pentru a permite fiecare lansare de sateliți). Implementarea va fi
evaluată pe baza contribuției sale la reușita desfășurării infrastructurii și a
numărului de verificări/controale de securitate efectuate în fiecare an.
Aceste
verificări și controale constau dintr-o evaluare tehnică detaliată efectuată în
numele sau de către autoritatea competentă sau de către reprezentanții
competenți desemnați, a aspectelor referitoare la securitatea sistemelor, a
unui produs criptografic sau a sistemelor informatice legate de securitate.
Evaluarea confirmă prezența funcționalităților de securitate necesare și
evaluează incoruptibilitatea acestora. Evaluarea determină măsura în care
cerințele în materie de securitate ale sistemului au fost satisfăcute și
stabilește gradul de fiabilitate al sistemului.
Numărul
verificărilor/controalelor efectuate depinde de activitate și de desfășurările
de stații terestre.
Se
estimează că în perioada 2013-2015 se vor realiza anual aproximativ 10
verificări/controale, iar în perioada 2016-2020 numărul acestora se va reduce
la 5.
2. Dezvoltarea pieței și a aplicațiilor:
Activitățile
agenției în raport cu comercializarea serviciilor vor fi evaluate pe baza
adoptării de către piață a unor servicii furnizate de EGNOS și Galileo cu
ajutorul unor indicatori specifici care urmează să fie dezvoltați pentru
servicii odată ce vor fi devenit operaționale, cum ar fi numărul aeroporturilor
care dispun de proceduri de apropiere bazate pe EGNOS, numărul tractoarelor
echipate cu receptoare EGNOS sau estimarea beneficiilor socio-economice totale
rezultate din sisteme.
Până
în prezent, 82 de aeroporturi au dezvoltat proceduri de apropiere pe baza
sistemului EGNOS. Obiectivul pentru 2020 este ca 50% dintre aeroporturile
adaptate și pentru care utilizarea EGNOS este pertinentă să dezvolte astfel de
proceduri.
3. Operarea Centrelor de monitorizare a securității Galileo și dezvoltarea
de aplicații SPR:
Gradul
de desfășurare a acestor activități poate fi măsurat cu ajutorul numărului de
proceduri operaționale în vigoare. Obiectivul este ca, până în 2016, să existe
500 de proceduri. În prezent, dat fiind că centrele nu sunt operaționale,
aceste proceduri nu au fost încă puse în aplicare.
4. Operarea sistemelor:
Conform
propunerii de regulament referitor la implementarea și operarea sistemelor
europene de radionavigație prin satelit, activitățile legate de operarea
sistemelor se vor baza pe o convenție de delegare încheiată între Comisie și
agenție. Această convenție de delegare va prezenta în detaliu indicatorii
operaționali, pentru a monitoriza punerea în aplicare a acestor activități,
astfel cum este cazul actualmente cu EGNOS.
1.5.        Motivul (motivele)
propunerii/inițiativei
1.5.1.     Cerințe de îndeplinit pe
termen scurt sau lung
Ținând
seama de cifrele actuale referitoare la dezvoltarea agenției, nu este posibil
să se îndeplinească noile sarcini prevăzute în propunerea de regulament
referitoare la implementarea și operarea sistemelor europene de radionavigație
prin satelit, în special în ceea ce privește operarea. Este necesar, așadar, să
se revizuiască fișa financiară inițială, în vederea adaptării acesteia la
nevoile reale de personal ale agenției.
Mai
mult, trebuie remarcat faptul că punerea în aplicare a modelului de guvernanță
propus impune ca agenția să dispună de personalul tehnic și operațional adecvat
caracterizat de un nivel ridicat de experiență într-un domeniu foarte specializat.
Structura organizațională a agenției ar trebui, de asemenea, elaborată pe baza
caracteristicilor specifice ale activităților care trebuie efectuate.
Chiar
dacă agenția nu va efectua toate activitățile la nivel intern și dacă ea va
externaliza un număr mare de sarcini legate de furnizarea de servicii și de
dezvoltarea de modificări majore și de noi generații de sisteme, ea va trebui
să dispună de experți tehnici competenți pentru a gestiona achizițiile publice
necesare, să controleze activitățile externalizate și să pregătească rapoarte
de înaltă calitate pentru Comisie. Dată fiind complexitatea programelor, este
totodată important să se evite orice „risc intelectual” susceptibil să
împiedice achiziționarea în bune condiții, comunicarea, operarea și aplicarea
informațiilor esențiale pentru reușita operațiunilor și care ar putea periclita
funcționarea armonioasă, rațională și eficace a programelor.
Finanțarea
acestui personal suplimentar va fi asigurată printr-o realocare în cadrul
liniilor bugetare ale programelor GNSS.
1.5.2.     Valoarea adăugată a implicării
UE
Dreptul
UE de a acționa are la bază articolul 172 din Tratatul privind funcționarea
Uniunii Europene și regulamentul GNSS.
Sistemele
instituite în cadrul programelor europene de radionavigație prin satelit sunt
infrastructuri create ca și rețele transeuropene, a căror utilizare depășește
cu mult frontierele naționale ale statelor membre. În plus, serviciile oferite
prin intermediul acestor sisteme contribuie în special la dezvoltarea unor
rețele transeuropene în domeniul infrastructurilor de transport, al
telecomunicațiilor și al energiei.
Un
singur stat membru nu poate să instituie sisteme de navigație prin satelit,
deoarece acest demers depășește capacitățile sale financiare și tehnice. Prin
urmare, acest lucru se poate realiza numai printr-o acțiune la nivelul UE.
1.5.3.     Învățăminte desprinse din
experiențele similare
Nu
se aplică.
1.5.4.     Coerența și posibila sinergie
cu alte instrumente relevante
Sunt
posibile o serie de sinergii cu alte programe spațiale existente sau viitoare,
de exemplu pentru expansiunea segmentelor de utilizatori (aplicații pentru
piața în aval).
De
asemenea, trebuie să se identifice sinergii cu alte direcții ale Comisiei
Europene în materie de cercetare și inovare. Aplicațiile și tehnologiile care
utilizează sistemele de navigație prin satelit pot avea efecte asupra unei
diversități de sectoare din economie și societate, cum ar fi transporturile,
energia, serviciile de localizare, serviciile bancare, agricultura etc. Este important
să se garanteze că programele de cercetare și inovare sunt coordonate la nivel
de Comisie, pentru a maximiza beneficiile socio-economice așteptate ca urmare a
programelor inițiate în aceste sectoare de activitate.
Mai
mult, trebuie intensificată cooperarea cu Centrul Comun de Cercetare.
Programele ar putea profita de experiența științifică și tehnică, precum și de
instalațiile de încercare și de măsurare ultramoderne pentru activitățile
privind securitatea sistemelor GNSS și dezvoltarea aplicațiilor GNSS.
1.6.        Durata acțiunii și impactul
financiar al acesteia
¨ Propunere/inițiativă pe durată
determinată
–
¨  Propunere/inițiativă în vigoare din [ZZ/LL]AAAA până la [ZZ/LL]AAAA
–
¨  Impact financiar din AAAA până în AAAA
þ Propunere/inițiativă pe durată nedeterminată
–
Punere în aplicare cu o perioadă de creștere în
intensitate din 2014 până în 2016,
–
urmată de o perioadă de funcționare în regim de
croazieră.
1.7.        Modul (modurile) de
gestionare preconizat(e)[12]
þ Gestiune centralizată indirectă, cu delegarea sarcinilor de execuție:
–
¨  agențiilor executive
–
þ  organismelor instituite de Uniunea Europeană[13]
–
¨  organismelor publice naționale/organismelor cu misiune de serviciu
public
–
¨  persoanelor cărora li se încredințează executarea unor acțiuni
specifice în temeiul titlului V din Tratatul privind Uniunea Europeană,
identificate în actul de bază relevant în sensul articolului 49 din
Regulamentul financiar
¨ Gestiune în comun cu
organizații internaționale (a se preciza)
Dacă se indică mai
multe moduri de gestionare, se furnizează detalii suplimentare în secțiunea
„Observații”.
Observații
Cadrul de
guvernanță actual a fost creat pentru faza de proiectare și de desfășurare a
programului Galileo, precum și pentru operarea inițială a EGNOS, și anume
pentru perioada 2008-2013. Acest cadru trebuie revizuit, având în vedere că
faza de desfășurare a Galileo se va extinde după 2013 și că o nouă fază a
programului va începe în 2014, cu furnizarea serviciilor inițiale. De asemenea,
ar trebui să se definească guvernanța EGNOS, întrucât sistemul a intrat în faza
sa operațională. Propunerea de regulament GNSS, care face actualmente obiectul
unor discuții în cadrul Parlamentului European și al Consiliului, are drept
obiectiv definirea cadrului de guvernanță al programelor în acest nou context.
Astfel cum s-a
menționat în propunerea de regulament GNSS, este necesar să se definească un
cadru de guvernanță stabil, durabil și pe termen lung. Acesta va optimiza și va
raționaliza utilizarea structurilor existente și va asigura o tranziție treptată
între faza de desfășurare și cea de operare, asigurând continuitatea
serviciilor.
2.           MĂSURI DE GESTIONARE
2.1.        Dispoziții în materie de
monitorizare și raportare
A se preciza frecvența
și condițiile acestor dispoziții.
Ca
parte a sarcinilor proprii, agenția va aplica dispozițiile în materie de
monitorizare și raportare definite în abordarea comună privind agențiile
descentralizate, adoptată de Comisie, Parlamentul European și Consiliu. În
consecință, agenția va propune:
-
un cadru strategic (program de lucru multianual), care să conțină principalele
acțiuni, un buget estimativ și un calendar necesare pentru realizarea
obiectivelor sale cel târziu la 30 iunie 2014;
-
un program de lucru anual care să transpună cadrul strategic în măsuri și
indicatori detaliați ce vor trebui propuși cel târziu la 15 noiembrie a anului
precedent;
-
un raport anual care să evalueze realizarea programului de lucru anual.
Mai
mult, la fiecare cinci ani, performanța agenției va fi evaluată în raport cu
obiectivele și misiunea sa. Legitimitatea sa va fi, de asemenea, reevaluată la
fiecare zece ani.
Dincolo
de aceste măsuri standard, în privința sarcinilor pe care Comisia i le-a
delegat, agenția ar trebui să se asigure că toate contractele și toate
convențiile încheiate în cadrul programelor Galileo și EGNOS prevăd
monitorizarea și controlul financiar. În cadrul tuturor mecanismelor de
monitorizare și evaluare, se va acorda o atenție deosebită controlului
costurilor programelor, prin furnizarea de servicii conform calendarului stabilit.
Mai
mult, Comisia, prin exercitarea puterilor sale de supervizare politică a
programelor Galileo și EGNOS, va consolida mecanismele de monitorizare și
evaluare, solicitând planuri de gestionare anuale detaliate și rapoarte privind
implementarea, precum și organizând reuniuni periodice cu privire la progresele
făcute de programe și efectuând audituri financiare și tehnologice.
În
fine, în cadrul gestionării cotidiene, Comisia va pune în aplicare un mecanism
de gestionare a riscurilor și va utiliza instrumente de gestionare adecvate, în
vederea menținerii controlului asupra costurilor asociate programelor pe baza
unei mai bune estimări a costurilor, făcând bilanțul experienței anterioare și
al punerii efective în funcțiune a sistemului.
2.2.        Sistemul de gestiune și
control
2.2.1.     Riscul (riscurile)
identificat(e)
Agenția
va fi responsabilă cu activitățile esențiale pentru sisteme, cu securitatea și
adoptarea lor de către piață.
Dacă
nu va dispune de structura organizațională și de personalul adecvat pentru
desfășurarea acestor activități, programele în ansamblul lor vor fi puse în
pericol.
Principalele
riscuri identificate sunt următoarele:
•
Riscuri de piață: adoptarea de către piață a unor servicii propuse de sistemele
europene de radionavigație prin satelit depinde de doi mari factori: calitatea
serviciilor oferite și tendința pieței de a adopta aceste noi servicii.
Performanțele tehnice inferioare celor promise sau o întrerupere a serviciilor
vor avea un efect negativ asupra utilizatorilor din lumea întreagă și vor face
astfel încât infrastructurile să nu poată fi utilizate. Prin urmare, este
esențial ca operarea sistemelor să se facă într-un mod eficient. Mai mult, este
necesar să se garanteze disponibilitatea unor receptoare fiabile pentru toate
serviciile care urmează să fie propuse de Galileo, în special pentru „serviciul
public reglementat” (SPR), precum și să se realizeze acțiuni de informare a
utilizatorilor serviciilor furnizate de Galileo și EGNOS, pentru a maximiza
adoptarea de către piață și, în consecință, beneficiile socio-economice
așteptate de la aceste sisteme.
•
Riscuri tehnologice: radionavigația prin satelit apelează, într-adevăr, la
tehnologii de vârf care trebuie însă validate și ale căror specificații
evoluează în permanență. Este necesar să se implementeze o serie de procese
eficace, pentru a se garanta astfel că evoluția și noile generații de sisteme
se bazează pe cele mai recente nevoi ale utilizatorilor și pe tehnologiile cele
mai performante. Agenția trebuie să dispună de resursele adecvate pentru a pune
în practică acest proces și să furnizeze informațiile necesare Comisiei, pentru
ca aceasta să poată stabili prioritățile în ceea ce privește evoluția misiunii.
•
Riscuri industriale: punerea în practică a infrastructurii implică participarea
a numeroase părți interesate din mai multe țări; lucrările trebuie coordonate
într-un mod eficace pentru a se ajunge la sisteme fiabile și perfect integrate,
îndeosebi în ceea ce privește securitatea. În absența unei coordonări eficace a
programelor, penuria de resurse din cadrul agenției ar putea antrena întârzieri
și costuri suplimentare.
•
Riscuri legate de securitate: agenția trebuie să se asigure că securitatea
sistemelor este garantată în mod eficace, asigurându-se astfel și securitatea
Uniunii și a statelor sale membre.
•
Riscuri legate de guvernanță: guvernanța programelor implică conlucrarea
diverselor entități; este important, prin urmare, să se garanteze o stabilitate
și o organizare adecvate. Agenția va juca un rol important în operarea
programelor și, din această cauză, incapacitatea sa de a opera în mod eficace
ar reprezenta un risc de guvernanță major.
2.2.2.     Metoda (metodele) de control
preconizată (preconizate)
Conturile
agenției sunt supuse aprobării Curții de Conturi și fac obiectul procedurii de
descărcare de gestiune. Serviciul de audit intern al Comisiei va îndeplini
funcția de auditor intern al agenției. Mai mult, agenția depune eforturi pentru
obținerea unei certificări în materie de calitate și securitate pentru
procesele sale esențiale care trebuie să se aplice începând cu 2014.
2.3.        Măsuri de prevenire a
fraudelor și a neregulilor
A se preciza măsurile
de prevenire și de protecție existente sau preconizate.
Agenția
se supune controlului Oficiului de Luptă Antifraudă.
3.           IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL
PROPUNERII/INIȚIATIVEI
3.1.        Rubrica (rubricile) din
cadrul financiar multianual și linia (liniile) bugetară (bugetare) de
cheltuieli afectată (afectate)
·      Linii bugetare de cheltuieli existente
În ordinea rubricilor
din cadrul financiar multianual și a liniilor bugetare.
 Rubrica din cadrul financiar multianual || Linie bugetară || Tipul cheltuielilor || Contribuție
 Număr [Descriere…...…………………] || Dif./Nedif. ([14])   || Țări AELS[15]   || Țări candidate[16]   || Țări terțe || In sensul articolului 18 alineatul (1) litera (aa) din Regulamentul financiar
 1 || 02.0502.01 Agenția GNSS European (GSA) – Titlurile 1 și 2 02.0502.02 Agenția GNSS European (GSA) – Titlul 3   || Dif. || DA || NU || NU || NU
·      Noi linii bugetare solicitate
În ordinea rubricilor din cadrul financiar multianual și
a liniilor bugetare.
 Rubrica din cadrul financiar multianual || Linie bugetară || Tipul cheltuielilor || Contribuție
 Număr [Descriere…...………………………………] || Dif./Nedif. || Țări AELS || Țări candidate || Țări terțe || În sensul articolului 18 alineatul (1) litera (aa) din Regulamentul financiar
   || Nu se solicită linii bugetare noi. ||   ||   ||   ||   ||
3.2.        Impactul estimat asupra
cheltuielilor
Înainte de a intra în detaliu în ceea ce
privește descrierea impactului estimat al prezentei propuneri, este important
să se precizeze că, în acest stadiu, estimarea în cauză este provizorie,
deoarece ea depinde de adoptarea următorului cadru financiar multianual
2014-2020[17]
de către autoritatea bugetară.
Mai mult, anumite ipoteze formulate pe
parcursul pregătirii prezentei fișe financiare legislative ar putea suferi
modificări. Cadrul guvernanței programelor și sarcinile agenției care decurg
din acesta nu sunt definite în prezenta propunere legislativă, ci în
regulamentul GNSS, care face obiectul discuțiilor din Parlamentul European și
din Consiliu. Nevoia suplimentară de personal a agenției decurge din noile
sarcini alocate acesteia în propunerea de regulament GNSS.
Astfel, Comisia își rezervă dreptul de a-și
modifica propunerea în cazul în care vor surveni modificări importante în ceea
ce privește finanțarea sau cadrul de guvernanță propus în textul viitorului
regulament GNSS. În consecință, dacă autoritatea bugetară decide reducerea
drastică a bugetului alocat programelor, sarcinile și personalul alocate
agenției vor trebui reexaminate. În mod similar, dacă autoritatea bugetară
decide alocarea unor sarcini suplimentare agenției, necesarul de personal va
trebui reexaminat. Prin urmare, de exemplu, proiectul de raport al
Parlamentului European referitor la regulamentul privind implementarea și
operarea sistemelor europene de radionavigație prin satelit[18] (raportor: dl Marinescu)
prevede că agenția va fi responsabilă cu administrarea „centrelor de excelență”
care vizează promovarea dezvoltării și adoptarea aplicațiilor GNSS, în plus
față de activitățile pe care i le-a alocat Comisia în propunerea sa de
regulament GNSS.
3.2.1.     Sinteza impactului estimat
asupra cheltuielilor
milioane EUR (cu 3 zecimale)
 Rubrica din cadrul financiar multianual: || Număr || Rubrica 1- Creștere inteligentă și favorabilă incluziunii
 [Organismul]: <…….> ||   ||   || 2013[19][20] || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL 2014-2020
 Linia bugetară 02.050201 Agenția GNSS European (GSA) – Titlurile 1 și 2 || Angajamente || (1) || 11,087[21] || 18,632 || 21,495 || 22,710 || 22,272 || 24,623 || 24,497 || 25,239 || 159,468
 Plăți || (2) || 11,087 || 18,632 || 21,495 || 22,710 || 22,272 || 24,623 || 24,497 || 25,239 || 159,468
 Linia bugetară 02.050202 Agenția GNSS European (GSA) – Titlul 3 || Angajamente || (1a) || 2,363 || 6,550 || 6,150 || 6,100 || 6,150 || 6,800 || 6,800 || 6,300 || 44,85
 Plăți || (2a) || 2,363 || 6,550 || 6,150 || 6,100 || 6,150 || 6,800 || 6,800 || 6,300 || 44,85
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL credite pentru GSA || Angajamente || =1+1a -3a || 13,450 || 25,182 || 27,645 || 28,810 || 28,422 || 31,423 || 31,297 || 31,539 || 204,318
 Plăți || =2+2a -3b || 13,450 || 25,182 || 27,645 || 28,810 || 28,422 || 31,423 || 31,297 || 31,539 || 204,318
Bugetul agenției pentru perioada 2014-2020 a
fost deja inclus în propunerea Comisiei referitoare la un nou CFM 2014-2020.
Noile sarcini și costurile asociate vor fi finanțate ca urmare a unei realocări
în cadrul programului GNSS, astfel cum s-a prevăzut inițial pentru perioada
2013-2020. Impactul se va ridica la 117,1 milioane de EUR și va fi după cum
urmează.

 Linia bugetară 02.0501 Programe europene de radionavigație prin satelit (EGNOS și Galileo) || Angajamente || (3a) || -1,750 || -13,482 || -15,645 || -16,610 || -16,022 || -18,723 || -18,297 || -18,339 || -117,118
   || Plăți || (3b) || -1,750 || -13,482 || -15,645 || -16,610 || -16,022 || -18,723 || -18,297 || -18,339 || -117,118
 TOTAL credite pentru GSA în cadrul CFM actual || Angajamente || =1+1a +3a ||   || 11,700 || 12,000 || 12,200 || 12,400 || 12,700 || 13,000 || 13,200 || 87,200
 Plăți || =2+2a +3b ||   || 11,700 || 12,000 || 12,200 || 12,400 || 12,700 || 13,000 || 13,200 || 87,200
 Rubrica din cadrul financiar multianual: || 5 || „Cheltuieli administrative”
milioane EUR (cu 3 zecimale)
   ||   ||   || Anul N || Anul N+1 || Anul N+2 || Anul N+3 || A se menționa numărul de ani necesar pentru a reflecta durata impactului (cf. punctului 1.6) || TOTAL
 DG: <…….> ||
  Resurse umane ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0
  Alte cheltuieli administrative ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0
 TOTAL DG <…….> || Credite ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0
 TOTAL credite pentru RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual || (Total angajamente = Total plăți) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
milioane EUR (cu 3 zecimale)
   ||   ||   || Anul N[22] || Anul N+1 || Anul N+2 || Anul N+3 || A se menționa numărul de ani necesar pentru a reflecta durata impactului (cf. punctului 1.6) || TOTAL
 TOTAL credite pentru RUBRICILE 1-5 din cadrul financiar multianual || Angajamente ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0
 Plăți ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0
3.2.2.     Impactul estimat asupra
creditelor agenției GSA – defalcare pe obiective și titluri
Credite de angajament în milioane EUR (cu 3 zecimale)
 || A se indica obiectivele și realizările   ò ||   ||   || Anul 2013 || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 ||   || Anul 2020
 || REALIZĂRI
 || Tipul realizării   || Costul mediu al realizării || Numărul de realizări || Costuri totale || Numărul de realizări || Costuri totale || Numărul de realizări || Costuri totale || Numărul de realizări || Costuri totale || Numărul de realizări || Costuri totale || Numărul de realizări || Costuri totale || Numărul de realizări || Costuri totale || Numărul de realizări || Costuri totale
 || Obiectivul nr. 1 – Acreditarea de securitate GNSS ||   ||
 Titlurile 1 și 2 ||   ||   ||   || 2,123 ||   || 2,749 ||   || 2,804 ||   || 2,762 ||   || 2,637 ||   || 2,878 ||   || 2,845 ||   || 2,912 ||
 Titlul 3 ||   ||   ||   || 1,043 ||   || 1,400 ||   || 1,400 ||   || 1,400 ||   || 1,400 ||   || 1,400 ||   || 1,400 ||   || 1,400 ||
 Subtotal obiectivul specific nr. 1 ||   || 3,166 ||   || 4,149 ||   || 4,204 ||   || 4,162 ||   || 4,037 ||   || 4,278 ||   || 4,245 ||   || 4,312 ||
 Obiectivul nr. 2 – Dezvoltarea pieței și a aplicațiilor, inclusiv certificarea de calitate și comunicarea privind GNSS ||   ||
 Titlurile 1 și 2 ||   ||   ||   || 1,415 ||   || 1,833 ||   || 1,869 ||   || 1,688 ||   || 1,612 ||   || 1,759 ||   || 1,739 ||   || 1,780 ||
 Titlul 3 ||   ||   ||   || 664 ||   || 3,750 ||   || 3,250 ||   || 3,200 ||   || 3,250 ||   || 3,750 ||   || 3,750 ||   || 3,250 ||
 Subtotal obiectivul specific nr. 2 ||   || 2,079 ||   || 5,583 ||   || 5,119 ||   || 4,888 ||   || 4,862 ||   || 5,509 ||   || 5,489 ||   || 5,030 ||
 Obiectivul nr. 3 - Operarea Centrelor de monitorizare a securității Galileo și dezvoltarea de aplicații SPR ||   ||
 Titlurile 1 și 2 ||   || 3,303 ||   || 5,193 ||   || 5,763 ||   || 6,138 ||   || 5,861 ||   || 6,396 ||   || 6,322 ||   || 6,472 ||
 Titlul 3 ||   || 656 ||   || 1,400 ||   || 1,500 ||   || 1,500 ||   || 1,500 ||   || 1,650 ||   || 1,650 ||   || 1,650 ||
 Subtotal obiectivul specific nr. 3 ||   || 3,959 ||   || 6,593 ||   || 7,263 ||   || 7,638 ||   || 7,361 ||   || 8,046 ||   || 7,972 ||   || 8,122 ||
 Obiectivul nr. 4 – Operarea sistemelor GNSS ||   ||
 Titlurile 1 și 2 ||   || 1,750 ||   || 6,567 ||   || 8,878 ||   || 9,974 ||   || 10,110 ||   || 11,352 ||   || 11,379 ||   || 11,811 ||
 Asistență (achiziții publice, finanțe, resurse umane, gestionarea și controlul proiectului, afaceri juridice, comunicare) ||   ||
 Titlurile 1 și 2 ||   || 2,496 ||   || 2,291 ||   || 2,181 ||   || 2,148 ||   || 2,051 ||   || 2,238 ||   || 2,213 ||   || 2,265 ||
 TOTAL COSTURI GSA ||   || 13,450 ||   || 25,182 ||   || 27,645 ||   || 28,810 ||   || 28,422 ||   || 31,423 ||   || 31,297 ||   || 31,539 ||
Ipotezele pe baza cărora se calculează bugetul
agenției pentru perioada 2013 - 2020 sunt următoarele:
–
noul regulament GNSS, care face în prezent obiectul
discuțiilor dintre Parlamentul European și Consiliu, ar trebui adoptat conform
termenilor propuși de Comisie. În acest caz, gestionarea fazei de operare a
EGNOS ar trebui transferată agenției, iar gestionarea fazei de operare a
programului Galileo ar trebui transferată agenției începând cu 1 ianuarie 2014.
Pentru a reuși să se achite de această misiune, agenția va trebui să dispună de
personalul și de resursele bugetare adecvate pentru a duce la bun sfârșit
diversele faze ale programului. Cerințele programelor GNSS și evoluția lor ar
trebui să antreneze extinderea agenției, care ar trebui să fie deosebit de
rapidă până în 2016 și să crească ușor ulterior;
–
în Franța și Regatul Unit, este în curs instituirea
Centrelor de monitorizare a securității Galileo (Galileo Security Monitoring
Centres). Instituirea lor deplină ar trebui să se realizeze între 2013 și
2014, iar testele operaționale de validare cu durata de 24 de luni vor începe
între timp, ceea ce explică necesitatea de a prevedea personal suplimentar și
anumite costuri punctuale în 2014. Necesitatea acestui centru a fost subliniată
în special odată cu lucrările detaliate de pregătire a serviciilor. Acest
centru va trebui să fie dotat cu operatori calificați care să opereze sistemele
software și echipamentele având cunoștințe aprofundate despre aspectele de
securitate ale sistemului și care vor trebui să fie formați în faza de desfășurare
și de furnizare progresivă a serviciilor. În special, ei vor trebui să
satisfacă necesitatea de acces la PRS (Public regulated service) al
utilizatorilor PRS. De asemenea, ei vor trebui să întocmească procedurile operaționale
și să asigure urmărirea și gestionarea incidentelor de securitate în întregul
sistem;
–
până în iunie 2017, instalarea agenției la Praga nu
va prilejui plata de cheltuieli de închiriere. După această dată, agenția va
trebui să plătească autorităților cehe cheltuielile de închiriere, respectiv
25% din valoarea comercială a sediilor ocupate. Estimarea a fost realizată
pornind de la prețurile practicate în Praga. În plus, agenția va trebui să
suporte alte cheltuieli de închiriere pentru celelalte locații unde agenția își
va desfășura activitatea, cum ar fi în Franța (Saint-Germain-en-Laye,
Toulouse), în Regatul Unit (Swanwick) și în Țările de Jos (ESTEC, Agenția
Spațială Europeană);
–
cheltuielile de personal ale agenției se calculează
pe baza costurilor medii ale Comisiei. Ele prevăd o rotație relativ slabă a
personalului și o intrare în serviciu a noului personal, în medie, în luna
aprilie a fiecărui an. De asemenea, sunt luați în considerare și coeficienții
corectori care țin cont de costul vieții (Praga se situează cu 15% sub
coeficientul pentru Bruxelles, care, la rândul său, este mai mic cu 16% față de
coeficientul pentru Franța);
–
costurile care fac obiectul unei inflații anuale
estimate de 3% sunt reprezentate de salarii, cheltuielile de închiriere,
cheltuielile legate de tehnologiile informaționale și serviciile furnizate de
Comisie, precum și de serviciile de francare și de telecomunicații. Celelalte
costuri calculate nu au fost afectate de inflație, ceea ce reprezintă, de fapt,
o reducere a costurilor reale pentru agenție;
–
costurile administrative actuale au fost calculate
pe baza costurilor reale suportate în 2011 și 2012, fără o majorare cauzată de
inflație;
–
în cursul anilor 2012 și 2013, rețelele și
echipamentele informatice ale agenției vor fi renovate integral, dată fiind
mutarea sediului agenției la Praga în septembrie 2012. Având în vedere
deprecierea și gradul lor de uzură, aceste echipamente ar trebui reînnoite în
2018, atât cele de la sediul agenției, cât și cele din Centrele de monitorizare
a securității Galileo;
–
în perioada 2014-2020, urmează să aibă loc o parte
dintre cele mai importante activități de comunicare: lansarea serviciilor
inițiale ale Galileo în 2014-2015, lansarea fazei de operare deplină a Galileo
în 2018-2019. Aceste evenimente majore vor necesita, de asemenea, includerea
unor segmente de piață suplimentare în campaniile globale de comunicare ale
agenției și restructurarea site-urilor internet și a instrumentelor de
comunicare existente (inclusiv ameliorarea serviciilor de conținut în timp
real);
–
costurile se calculează plecând de la ipoteza că
intensificarea separării dintre activitățile legate de acreditarea de
securitate și celelalte activități ale agenției nu va antrena o dublare a
serviciilor administrative centrale.
Tabelul următor prezintă bugetul detaliat al
agenției pentru perioada 2013-2020.
3.2.3.     Impactul estimat asupra
resurselor umane și bugetare ale agenției
3.2.3.1.  Sinteză
–
¨  Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de credite administrative
–
þ  Propunerea/inițiativa implică utilizarea de credite administrative,
conform explicațiilor de mai jos:
milioane EUR (cu 3
zecimale)
   || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL
 Funcționari (grad AD) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Funcționari (grad AST) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Agenți contractuali ||   || 1,125 || 1,276 || 1,376 || 1,393 || 1,435 || 1,478 || 1,522 || 9,606
 Agenți temporari ||   || 9,768 || 11,081 || 13,071 || 12,960 || 13,550 || 14,061 || 14,599 || 89,090
 Experți naționali detașați ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL ||   || 10,893 || 12,357 || 14,447 || 14,353 || 14,985 || 15,539 || 16,122 || 98,696
Costurile privind personalul se calculează pe
baza principalelor următoare ipoteze:
- rată agenți temporari (AT) = rată medie a
Comisiei (95 000 EUR + inflație);
- rată agenți contractuali (AC) = rată medie a
Comisiei (total FGIII și FGIV = 40 000 EUR
+ inflație);
- inflație de 3% pe an;
- reducere cu 3% a costurilor privind personalul
ca urmare a rotației;
- reducere cu 25% a costurilor asociate
recrutării de personal nou – intrare în serviciu, în medie, la 1 aprilie;
- cheltuieli de instalare în conformitate cu
statutul personalului: indemnizație de instalare, indemnizație zilnică (doar
timp de trei luni), cheltuieli de mutare, cheltuieli de deplasare.
Personalul agenției necesar în perioada
2013-2020 (în număr de persoane)
   || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 Agenți temporari || 77 || 97 || 109 || 117 || 121 || 123 || 124 || 125
 Experți naționali detașați (END)/agenți contractuali (AC) || 17 || 25 || 29 || 31 || 31 || 31 || 31 || 31
 TOTAL || 94 || 122 || 138 || 148 || 152 || 154 || 155 || 156
Personalul agenției per activitate (în număr
de persoane)
   || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 Personal desemnat în mod direct să se ocupe de operarea sistemelor GNSS || 20 || 43 || 57 || 65 || 69 || 71 || 72 || 73
 Personal desemnat în mod direct să se ocupe de GSMC || 28 || 34 || 37 || 40 || 40 || 40 || 40 || 40
 Personal desemnat să se ocupe de îndeplinirea sarcinilor proprii ale GSA (sarcini existente) || 46 || 45 || 44 || 43 || 43 || 43 || 43 || 43
 TOTAL || 94 || 122 || 138 || 148 || 152 || 154 || 155 || 156
Personalul agenției per activitate (% din
total)
   || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 Procent din personalul GSA desemnat să se ocupe de operare || 21 % || 35 % || 41 % || 44 % || 45 % || 46 % || 46 % || 47 %
 Procent din personalul GSA desemnat să se ocupe de GSMC || 30 % || 29 % || 27 % || 26 % || 26 % || 26 % || 26 % || 26 %
 Procent din personalul GSA desemnat să se ocupe de îndeplinirea sarcinilor proprii ale GSA (sarcini existente) || 49 % || 36 % || 32 % || 30 % || 29 % || 28 % || 28 % || 27 %
 TOTAL || 100% || 100% || 100% || 100% || 100% || 100% || 100% || 100%
Astfel cum s-a indicat anterior, agenția va fi
responsabilă cu îndeplinirea diverselor sarcini, dintre care unele sunt noi,
iar altele nu sunt decât prelungirea activităților actuale. Reducerea cu 5% a
personalului desemnat să îndeplinească sarcinile actuale ale agenției a fost
pusă în practică și a antrenat suprimarea a 3 ENI pentru îndeplinirea acestor
sarcini. Acest lucru se explică prin reducerea cu 1 ENI pentru fiecare dintre
anii 2014, 2015 și 2016.
Nevoile agenției în materie de personal au
fost evaluate de Comisie după consultarea agenției și pe baza unui studiu care
prezintă în detaliu toate activitățile ce urmează să fie puse în aplicare în
cadrul operării programelor[23].
Descrierea sarcinilor care trebuie
îndeplinite:
 Funcționari și agenți temporari || 1. Acreditarea de securitate a sistemelor GNSS (sarcină proprie a agenției) 2. Administrarea Centrelor de monitorizare a securității Galileo (sarcină proprie a agenției, care va fi intensificată suplimentar, în principal în 2014, după primele posturi din 2012 și 2013) 3. Dezvoltarea pieței și a aplicațiilor GNSS, inclusiv a tehnologiilor destinate utilizatorilor SPR (sarcină proprie a agenției, completată eventual de sarcini delegate suplimentare) 4. Comunicări legate de GNSS: (sarcină proprie a agenției) 5. Operarea sistemelor GNSS (nouă sarcină delegată de Comisie – operarea EGNOS reprezintă un transfer de competență de la Comisie către agenție, în timp ce operarea sistemului rezultat ca urmare a programului Galileo reprezintă o sarcină de gestionare a programului delegată agenției de către Comisie)   Activitățile care trebuie efectuate în cursul fazei de operare a programelor au fost identificate și structurate sub forma unei scheme de defalcare a sarcinilor. Agenția va trebui să delege responsabilitatea tuturor activităților de operare și va trebui să asigure coordonarea acestora, dar nu neapărat execuția. Este de remarcat faptul că majoritatea acestor activități decurg din necesitatea de a asigura operațiunile de furnizare de servicii și că aceste activități nu sunt în prezent abordate în organizarea existentă a programelor. În cadrul schemei de defalcare a sarcinilor, toate activitățile legate de operare pot fi repartizate în cinci axe, după cum urmează: -           Gestionarea executării programelor, constând în principal în: o          prezentarea în detaliu a obiectivelor de nivel înalt fixate de Comisie, a acordurilor internaționale și inter-guvernamentale, precum și a cerințelor în materie de securitate a sistemului în cadrul unui „Mission Requirement Document” (document cu cerințele misiunii); o          controlarea planificării, a costurilor și a riscurilor aferente programelor; o          asigurarea încheierii și respectării convențiilor și contractelor necesare operării programelor. -           Asistența tehnică a programelor, care constă în anticiparea evoluțiilor viitoare în conformitate cu documentul cu cerințe al misiunii, coordonarea proceselor de standardizare a sistemului, dezvoltarea și validarea de noi infrastructuri (inclusiv software), asigurarea asistenței pentru misiune și evaluarea performanței sistemului. -           Partea referitoare la infrastructuri, care acoperă activitățile constând în gestionarea proiectului de infrastructuri, asigurarea asistenței tehnice pentru sistem, construirea infrastructurilor spațiale și terestre și desfășurarea actualizărilor sistemului. -           Operarea și furnizarea de servicii care constau în gestionarea activităților de prestare de servicii, exploatarea infrastructurilor și controlarea bunei execuții a operațiunilor. -           Utilizarea serviciilor, prin definirea și menținerea unei strategii comerciale, prin promovarea utilizării și adoptării serviciilor și prin sprijinirea conceperii și dezvoltării de noi aplicații.
 Personal extern || Este vorba, în principal, de sarcini de sprijin/administrative menite să asigure buna derulare a operațiunilor. Începând cu 2015, personalul de sprijin va reprezenta 16% din totalul personalului agenției și se va situa astfel la un nivel modest în raport cu normele agențiilor și ale Uniunii în materie (într-adevăr, această rată este estimată la 25% pentru agențiile Uniunii care au atins viteza maximă de croazieră, fiind și mai ridicat în cadrul Comisiei).
Tabelul următor prezintă bugetul detaliat al
agenției pentru perioada 2013-2020:
Personalul suplimentar necesar operării sistemelor
ocupă în principal posturi AD, dintre care mai puțin de 10% sunt alocate unor
sarcini de conducere (gradele AD10 – AD12). Majoritatea celorlalte posturi vor
fi prevăzute spre recrutare în cadrul gradelor AD6 - AD9, dată fiind
dificultatea de a recruta personal experimentat dotat cu competențe tehnice
extrem de specializate.
3.2.3.2.   Necesarul de resurse umane
estimat pentru DG-ul tutelar
–
þ  Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de resurse umane
Propunerea nu implică utilizarea de resurse umane
în afara celor ale Comisiei, dimpotrivă, se au în vedere reduceri și acestea au
fost prezentate în detaliu și la punctul 3.4.
–
¨  Propunerea/inițiativa implică utilizarea de resurse umane, conform
explicațiilor de mai jos:
3.2.4.     Compatibilitatea cu cadrul financiar
multianual actual
–
þ  Propunerea/inițiativa este compatibilă cu cadrul financiar multianual
existent pentru anul 2013 și, în ceea ce privește anii următori – cu propunerea
Comisiei privind cadrul financiar 2014-2020.
–
¨  Propunerea/inițiativa necesită o reprogramare a rubricii
corespunzătoare din cadrul financiar multianual.
–
¨  Propunerea/inițiativa necesită utilizarea instrumentului de
flexibilitate sau revizuirea cadrului financiar multianual[24].
A se explica necesitatea efectuării acestei acțiuni,
precizându-se rubricile și liniile bugetare în cauză, precum și sumele
aferente.
3.2.5.     Participarea terților la
finanțare
–
þ Propunerea/inițiativa nu prevede cofinanțare din partea terților.
–
Propunerea/inițiativa prevede cofinanțare, estimată
în cele ce urmează:
3.3.        Impactul estimat asupra
veniturilor
–
þ  Propunerea/inițiativa nu are impact financiar asupra veniturilor.
–
¨  Propunerea/inițiativa are următorul impact financiar:
–
¨            asupra resurselor proprii
–
¨            asupra diverselor venituri
3.4.        Impactul estimat asupra
resurselor umane ale Comisiei
Cu toate că prezenta fișă financiară se axează
pe efectele pe care delegarea de noi responsabilități în materie de gestionare
operațională a programelor îl va avea asupra agenției, este totuși util să se
acorde o atenție deosebită impactului pe care viitoarea guvernanță a
programelor GNSS ar putea-o avea asupra resurselor umane ale Comisiei.
Astfel cum s-a explicat anterior, sarcinile
nou-alocate agenției sunt, în majoritate, sarcini noi pentru care nu există
echivalent în organizarea actuală a programelor GNSS. Într-adevăr, dacă
sarcinile legate de operarea EGNOS vor fi transferate dinspre Comisie către
agenție, sarcinile legate de operarea sistemului aferent programului Galileo
delegate agenției sunt sarcini noi, deoarece sistemul nu este încă operațional.
Acesta este motivul pentru care Galileo nu furnizează încă servicii și pentru
care echipele din cadrul Comisiei și al agenției și-au concentrat eforturile
asupra desfășurării infrastructurii. Tranziția către o infrastructură
operațională și începutul furnizării de servicii, de care vor depinde vieți,
vor avea nevoie de activități complet noi și de personal suplimentar. În timp
ce personalul Comisiei și al agenției va crește, cumulat, cu 31 %, bugetul
anual mediu gestionat se va majora cu 103% între 2007-2013 și 2014-2020.
Timp de câțiva ani și până la încheierea
etapei în cauză, Comisia va continua să răspundă de desfășurarea
infrastructurii Galileo și va trebui să mențină echipele care supervizează
aceste eforturi. Prin urmare, rolul Comisiei se va axa exclusiv pe supervizarea
politică a programelor și, din acest motiv, Comisia a propus să retragă în
total 30 de posturi din totalul de personal în perioada 2014-2020. Această
reducere reflectă în special:
2)
procesul de transfer către agenție a activităților
de operare a EGNOS (faza de operare a programului Galileo constituind o nouă
sarcină), care va antrena o reducere a personalului GNSS al Comisiei cu 3 ENI
(3,3%);
3)
principiul unei reduceri a personalului decis de
Comisie pentru activitățile existente, care va antrena o reducere suplimentară
cu 12 ENI (13%).
4)
principiul unei reduceri complementare a
personalului cu 15 ENI din reafectarea internă în Comisie.
În consecință, evoluția personalului Comisiei
pentru serviciile gnss
este următoarea:
 Personal al Comisiei afectat pentru GNSS || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Reducere totală
 Reducere || 0 || -3 ||   ||   || -3 || -4 || -5 || 0 || -15
 TOTAL || 92 || 89 || 89 || 89 || 86 || 82 || 77 || 77 ||
Reducerea complementară menționată la punctul
3) de mai sus va fi repartizată neliniar pe parcursul celor șapte ani.
Reducerea de 30 de posturi este independentă și, prin urmare, suplimentară
reducerii orizontale de 5% între 2013 și 2017 a efectivelor Comisiei; aceste
posturi vor fi retrase complet din tabelul de personal al Comisiei.
Reducerea complementară a personalului
Comisiei
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Reducere totală
 TOTAL Reducere complementară în cadrul Comisiei || -2 || -3 || -3 || -2 || -2 || -2 || -1 || -15
Aceste nevoi în materie de resurse umane vor
fi acoperite de personalul DG-ului deja afectat gestionării acțiunii și/sau
redistribuit în intern în cadrul DG-ului, completat, după caz, cu orice resurse
suplimentare care ar putea fi alocate DG-ului responsabil cu gestionarea, ca
parte a procedurii anuale de alocare și în lumina constrângerilor bugetare
existente.
Această reducere este pusă în aplicare în
pofida menținerii responsabilității generale a Comisiei pentru programele GNSS
și a numeroaselor noi sarcini încredințate Comisiei de către Consiliu și de
către Parlamentul European (după cum s-a constatat în timpul negocierii noului
regulament GNSS), cum ar fi definirea unei noi politici în materie de DPI,
evoluția misiunii și cerințele stricte în ceea ce privește rapoartele adresate
comitetului GNSS, Consiliului și Parlamentului European. Comisia va depune
eforturi pentru a face față acestor noi sarcini cu ajutorul unor realocări
interne de personal.
Mai precis, viitorul rol al Comisiei poate fi
sintetizat cu ajutorul următoarelor șase blocuri de activități:
–
contribuirea la obiectivele strategice mai ample
ale UE: obiectivul este acela de a promova includerea tehnologiilor GNSS în
diferite domenii de cercetare și luarea lor în considerare în cadrul
inițiativelor strategice sectoriale vizând, de exemplu, modurile de transport,
agricultura, mobilitatea persoanelor, sincronizarea sau energia, și acest lucru
pentru a garanta că politicile UE în aceste sectoare exploatează la maximum
potențialul inovării și valoarea adăugată a sistemelor europene de
radionavigație prin satelit;
–
definirea și dezvoltarea obiectivelor de înalt
nivel ale programelor, astfel încât acestea să reflecte cerințele de politică
și nevoile celorlalți utilizatori și părți interesate, convertirea acestor
exigențe și nevoi într-o strategie și în cerințe tehnice;
–
definirea și adaptarea condițiilor de punere în
aplicare. Conform obiectivelor strategice ale Comisiei în ceea ce privește
programele, trebuie să se definească măsurile necesare punerii lor în aplicare,
cum ar fi convențiile de delegare, să se precizeze acordurile privind găzduirea
de site-uri și să se elaboreze norme adecvate. Mai mult, Comisia va răspunde în
continuare de securitatea sistemelor. Ea trebuie așadar să definească cerințele
în materie de securitate și să asigure coordonarea chestiunilor în acest
domeniu.
–
definirea și dezvoltarea politicilor legate de
GNSS, crearea mediului de reglementare și a mediului internațional propice
realizării obiectivelor programelor GNSS. În cadrul lucrărilor privind cadrul
de reglementare al programelor GNSS, Comisia va analiza chestiunea siguranței
și securității utilizatorilor GNSS, va evalua vulnerabilitatea sistemelor și a
dispozitivelor de radionavigație prin satelit și va propune măsuri de
compensare, va asigura armonizarea serviciilor europene de radionavigație, va
crește stabilitatea pentru a-i permite industriei să planifice viitoare
investiții și va spori siguranța și securitatea (de exemplu, prin punerea în
aplicare a unor măsuri de reducere a dependenței legate de GPS). Pe plan
internațional, Comisia va elabora și va negocia acorduri internaționale și se
va coordona cu instanțele internaționale, pentru a garanta compatibilitatea și
interoperabilitatea cu alte sisteme GNSS;
–
monitorizarea implementării programelor. Deși
Comisia nu va fi responsabilă cu gestionarea operațională a programelor, ea își
va păstra responsabilitatea generală pentru buna lor desfășurare și va fi trasă
la răspundere pentru toate costurile suplimentare sau întârzierile din
calendar. În consecință, este esențial ca această instituție să monitorizeze îndeaproape
implementarea programelor de către Agenția Spațială Europeană (pentru
încheierea fazei de desfășurare) și de către Agenția GNSS European (pentru faza
de operare). Statele membre și Parlamentul European au prezentat, de asemenea,
prin intermediul proiectului de regulament GNSS aflat actualmente în procedură
de codecizie, cerințele foarte stricte privind transmiterea rapoartelor. În
fine, Comisia va asigura pregătirea, prezentarea și difuzarea acestor rapoarte
comitetului GNSS, în special autorității bugetare;
–
gestionarea relațiilor cu părțile interesate, prin
furnizarea acestora a unor informații actualizate, pozitive, coerente și utile
privind progresul programelor EGNOS și Galileo, precum și prin pregătirea de
rapoarte periodice specializate destinate publicului intern și extern.
[1]               JO L 196, 24.7.2008, p. 1.
[2]               JO L 276, 20.10.2010, p. 11.
[3]               COM(2011) 814 final.
[4]               JO C , , p. .
[5]               JO C , , p. .
[6]               JO L 196, 24.7.2008, p. 1.
[7]               JO L 276, 20.10.2010, p. 11.
[8]               JO L, …2013, p. …[trebuie reținut faptul că, atâta vreme
cât prezentul regulament și regulamentul de instituire a viitorului cadru
financiar multianual nu au fost încă adoptate, sfera de aplicare a sarcinilor
încredințate Agenției GNSS European și sumele bugetare alocate în consecință nu
pot fi considerate ca fiind definitive]
[9]               ABM: Activity-Based Management (gestionarea pe
activități) – ABB: Activity-Based Budgeting (stabilirea bugetului pe
activități).
[10]             Astfel cum este menționată la articolul 49 alineatul (6)
litera (a) sau (b) din Regulamentul financiar.
[11]             COM(2011) 814 final.
[12]             Explicațiile privind modurile de gestionare, precum și
trimiterile la Regulamentul financiar sunt disponibile pe site-ul BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_fr.html
[13]             Astfel cum sunt menționate la articolul 185 din
Regulamentul financiar.
[14]             CD = credite diferențiate / CND = credite nediferențiate.
[15]             AELS: Asociația Europeană a Liberului Schimb.
[16]             Țări candidate și, după caz, potențiale țări candidate din
Balcanii Occidentali.
[17]             „Un buget pentru Europa 2020”, COM(2011)500.
[18]             PE489.561v02-00.
[19]             Această sumă diferă de bugetul alocat
agenției pentru anul 2013, în măsura în care ține seama de finanțarea a 20 de
posturi suplimentare în 2013 prin realocarea programelor GNSS. Comisia va
prezenta autorității bugetare o propunere în cursul anului 2013.
[20]             La această sumă se adaugă restituirea
soldului aferent contului de rezultat patrimonial (0,709) și contribuția
țărilor terțe (0,325). Astfel, totalul creditelor disponibile pentru 2013 se
ridică la 14,484.
[21]             Această sumă include 1,75 pentru finanțarea a 20 de
posturi suplimentare în 2013. Estimarea reținută constă în 6 luni de salariu
pentru anul 2013 din cauza timpului necesar recrutării pentru ocuparea celor 20
de noi posturi.
[22]             Anul N este anul în care începe punerea în aplicare a
propunerii/inițiativei.
[23]             Acest studiu a fost realizat de firma de consultanță
Roland Berger în 2011 pentru EGNOS și, în 2012, pentru Galileo. Studiul a avut
drept consecință instituirea unei scheme de defalcare a sarcinilor necesare
pentru a asigura operarea sistemelor, inclusiv a personalului necesar
îndeplinirii sarcinilor respective. O sinteză a acestor sarcini a fost inclusă
în tabelul care descrie sarcinile ce trebuie îndeplinite.
[24]             A se vedea punctele 19 și 24 din acordul
interinstituțional.