Anunţ juridic important

|

52008PC0456

Propunere de regulament al Consiliului de abrogare a taxelor antidumping instituite prin Regulamentul (CE) nr. 437/2004 al Consiliului privind importurile de păstrăv curcubeu mare originar din Norvegia  /* COM/2008/0456 final */

	[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |Bruxelles, 14.7.2008COM(2008) 456 finalPropunere deREGULAMENT AL CONSILIULUIde abrogare a taxelor antidumping instituite prin Regulamentul (CE) nr. 437/2004 al Consiliului privind importurile de păstrăv curcubeu mare originar din Norvegia(prezentată de Comisie)EXPUNERE DE MOTIVEContextul propunerii |Motivele şi obiectivele propunerii Prezenta propunere vizează aplicarea Regulamentului (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecţia împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea ţărilor care nu sunt membre ale Comunităţii Europene, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 al Consiliului din 21 decembrie 2005 (denumit în continuare „regulamentul de bază”) în cadrul procedurilor privind importurile de păstrăv curcubeu mare originar din Norvegia. |Context general Prezenta propunere se face în contextul punerii în aplicare a regulamentului de bază şi este rezultatul unei anchete care s-a desfăşurat în conformitate cu cerinţele de fond şi de procedură prevăzute în regulamentul de bază. |Dispoziţii în vigoare în domeniul propunerii Regulamentul (CE) nr. 437/2004 al Consiliului din 8 martie 2004 de instituire a unui drept antidumping definitiv şi de percepere definitivă a dreptului provizoriu instituit la importurile de păstrăvi curcubeu mari originare din Norvegia. |Coerenţă cu alte politici şi obiective ale Uniunii Nu este cazul. |Consultarea părţilor interesate şi evaluarea impactului |Consultarea părţilor interesate |Părţile interesate vizate de procedură au avut deja ocazia de a-şi apăra interesele în timpul anchetei, în conformitate cu dispoziţiile regulamentului de bază. |Obţinerea şi utilizarea expertizei |Nu a fost nevoie de expertiză externă. |Evaluarea impactului Prezenta propunere este rezultatul punerii în aplicare a regulamentului de bază. Regulamentul de bază nu prevede o evaluare generală a impactului, dar conţine o listă completă de condiţii care trebuie evaluate. |Elementele juridice ale propunerii |Sinteza acţiunii propuse Prin Regulamentul (CE) nr. 437/2004 al Consiliului din 8 martie 2004, Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă şi perceperea definitivă a taxei provizorii instituite la importurile de păstrăvi curcubeu mari originare din Norvegia. La 15 mai 2007, Comisia a iniţiat o reexaminare intermediară a măsurilor menţionate anterior în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază. Ancheta a concluzionat că nu s-a înregistrat niciun dumping pe parcursul perioadei anchetei de reexaminare şi că nu există probabilitatea reapariţiei dumpingului în cazul expirării măsurilor. Prin urmare, se propune adoptarea de către Consiliu a propunerii de regulament alăturate. |Temei juridic Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecţia împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea ţărilor care nu sunt membre ale Comunităţii Europene, modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 al Consiliului din 21 decembrie 2005. |Principiul subsidiarităţii Propunerea intră în domeniul de competenţă exclusivă a Comunităţii. Prin urmare, principiul subsidiarităţii nu se aplică. |Principiul proporţionalităţii Propunerea respectă principiul proporţionalităţii din următoarele motive: |Tipul acţiunii este descris în regulamentul de bază menţionat anterior şi nu permite luarea de decizii la nivel naţional. |Nu sunt aplicabile indicaţiile privind modul în care obligaţiile financiare şi administrative care revin Comunităţii, guvernelor naţionale, autorităţilor regionale şi locale, operatorilor economici şi cetăţenilor sunt minimalizate şi proporţionale cu obiectivul propunerii. |Alegerea instrumentelor |Instrumente propuse: regulament. |Alte mijloace nu ar fi adecvate din următorul motiv/următoarele motive. Regulamentul de bază menţionat anterior nu prevede opţiuni alternative. |Incidenţa bugetară |Propunerea nu are nicio incidenţă asupra bugetului Comunităţii. |Propunere deREGULAMENT AL CONSILIULUIde abrogare a taxelor antidumping instituite prin Regulamentul (CE) nr. 437/2004 al Consiliului privind importurile de păstrăv curcubeu mare originar din NorvegiaCONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul de instituire a Comunităţii Europene,având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecţia împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea ţărilor care nu sunt membre ale Comunităţii Europene[1] (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9 şi 11 alineatul (2),având în vedere propunerea Comisiei prezentată după consultarea comitetului consultativ,întrucât:A. PROCEDURĂ1. Măsuri în vigoare(1) În urma unei anchete antidumping („ancheta iniţială”), Consiliul a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 437/2004[2], o taxă antidumping definitivă la importurile de păstrăv curcubeu mare (denumit în continuare „PC” sau „produsul în cauză”, astfel cum este definit în considerentul (19) de mai jos) originar din Norvegia. Taxa definitivă a fost instituită sub forma unei taxe naţionale ad valorem la un nivel de 19,9% („măsuri actuale”).2. Cerere de reexaminare şi iniţierea procedurii(2) La 12 martie 2007, Comisia a primit o cerere de reexaminare intermediară parţială depusă de mai mulţi producători şi exportatori de PC, şi anume Sjøtroll Havbruk AS, Lerøy Fossen AS, Firda Sjøfarmer AS, Coast Seafood AS, Hallvard Leroy AS şi Sirena Norway AS („solicitanţii”), în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază.(3) Solicitanţii au furnizat elemente de probă prima facie conform cărora circumstanţele care au stat la baza stabilirii măsurilor s-au schimbat, aceste schimbări având un caracter durabil. Solicitanţii au invocat şi au prezentat elemente de probă prima facie care arată că preţurile lor de export pe piaţa comunitară au crescut semnificativ şi substanţial mai mult decât preţurile interne şi costul producţiei în Norvegia. Solicitanţii au afirmat în continuare că acest lucru ar avea ca rezultat o reducere a dumpingului cu mult sub nivelul măsurilor actuale şi, prin urmare, nu mai este necesar să se impună în continuare măsuri la nivelurile existente pentru a compensa dumpingul. Această probă a fost considerată suficientă pentru a justifica deschiderea procedurii.(4) În consecinţă, după consultarea comitetului consultativ, la 15 mai 2007, Comisia a iniţiat, prin publicarea unui aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene [3], o reexaminare intermediară parţială a măsurilor antidumping în vigoare cu privire la importurile de PC originar din Norvegia, în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază („avizul de iniţiere”).(5) Respectiva reexaminare s-a limitat la aspectele privind dumpingul, având scopul de a evalua necesitatea continuării, a eliminării sau a modificării măsurilor existente.3. Părţile vizate de procedură(6) Comisia a informat în mod oficial toţi producătorii-exportatori din Norvegia, comercianţii, importatorii şi asociaţiile cunoscute ca fiind interesate, precum şi reprezentanţii Regatului Norvegiei, cu privire la iniţierea procedurii. Părţilor interesate li s-a dat posibilitatea de a-şi face cunoscute în scris punctele de vedere şi de a solicita o audiere până la termenul limită fixat în avizul de iniţiere.4. Eşantionare(7) Secţiunea 5 litera (a) din avizul de iniţiere a indicat că Comisia poate decide să recurgă la tehnica eşantionării, în temeiul articolului 17 din regulamentul de bază. Ca răspuns la solicitarea adresată în temeiul secţiunii 5 litera (a) punctul (i) a avizului de iniţiere, 298 de societăţi, reprezentând peste 70% din autorizaţiile de producţie utilizate în cursul perioadei de anchetă, au furnizat informaţiile solicitate în termenul prevăzut. Dintre acestea, 123 erau exportatori şi /sau producători de PC. Exporturile au fost realizate fie direct, fie indirect prin intermediul comercianţilor afiliaţi şi al celor independenţi.(8) Având în vedere numărul mare de societăţi implicate, s-a decis utilizarea dispoziţiilor privind eşantionarea şi, în acest sens, a fost selecţionat un eşantion de societăţi producătoare care deţin cele mai mari volume de export către Comunitate (producători-exportatori), în consultare cu reprezentanţii industriei norvegiene.(9) În conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, eşantionul selecţionat acoperea cel mai mare volum reprezentativ cu putinţă de exporturi care putea face în mod rezonabil obiectul anchetei, în intervalul disponibil.(10) Solicitările privind stabilirea unei marje de dumping individuale au fost depuse de către societăţile neincluse în eşantion. Totuşi, având în vedere numărul mare de solicitări şi numărul mare de societăţi incluse în eşantion, s-a considerat că aceste examinări individuale ar fi pe nedrept împovărătoare în înţelesul articolului 17 alineatul (3) din regulamentul de bază şi ar fi împiedicat efectuarea la timp a anchetei. Solicitările privind stabilirea unor marje individuale sunt prin urmare respinse.(11) Unul dintre producătorii-exportatori incluşi în eşantion a declarat că a fost incapabil să completeze răspunsurile la chestionarul antidumping. Prin urmare, acest producător-exportator a fost exclus din eşantion, iar concluziile referitoare la acesta s-au bazat pe datele concrete disponibile în temeiul articolului 18 din regulamentul de bază.(12) De asemenea, ancheta a arătat că ceilalţi doi producători-exportatori incluşi în eşantion nu au exportat produsul în cauză produs de ei sau de societăţile afiliate lor către Comunitate în timpul perioadei anchetei de reexaminare („PAR”). Prin urmare, deoarece nu a existat niciun preţ de export disponibil, nu s-a putut stabili nicio marjă de dumping pentru aceşti producători-exportatori.(13) Cei trei producători-exportatori incluşi în eşantionul final au reprezentat aproximativ 33% din exporturile norvegiene de PC către Comunitate şi 31% din volumul de producţie din Norvegia pe durata PAR, cifră considerată ca fiind totuşi reprezentativă.(14) În ceea ce priveşte importatorii şi în scopul de a permite Comisiei să decidă dacă eşantionarea este necesară, secţiunea 5 litera (a) punctul (ii) a avizului de iniţiere prevede că importatorii din Comunitate trebuie să prezinte informaţiile menţionate în secţiunea respectivă. Numai trei importatori din Comunitate au răspuns la chestionarul de eşantionare. Având în vedere acest număr scăzut de importatori cooperanţi, nu a fost necesară nicio eşantionare în acest caz.(15) Comisia a căutat şi a verificat toate informaţiile considerate necesare pentru stabilirea dumpingului. În acest scop, Comisia a invitat toate părţile cunoscute ca fiind interesate, precum şi toate celelalte părţi care s-au făcut cunoscute în termenele stabilite în avizul de iniţiere să coopereze la prezenta procedură şi că completeze chestionarele aferente.(16) Comisia a efectuat verificări la sediile următoarelor societăţi:1.  Producători din Norvegia2.  Marine Harvest AS, Bergen, Norvegia3.  Hallvard Leroy AS, Bergen, Norvegia4.  Sjotroll Havbruk AS, Bekkjarvik, Norvegia5.  Svanoy Havbruk AS, Svanoybukt, Norvegia6.  Hyen Laks AS, Hyen, Norvegia7.  Comercianţi afiliaţi din Norvegia8.  Coast Seafood AS, Maloy, Norvegia9.  Skaar Norway AS, Floro, Norvegia(17) Toate părţile interesate care au solicitat să fie audiate şi care au arătat că există motive speciale care să justifice acest fapt au fost audiate.5. Perioada de anchetă(18) Ancheta privind dumpingul a acoperit perioada cuprinsă între 1 aprilie 2006 şi 31 martie 2007 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”).B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ŞI PRODUSUL SIMILAR1. Produsul în cauză(19) Produsul care face obiectul reexaminării este acelaşi ca cel al anchetei iniţiale, şi anume păstrăvul curcubeu mare ( Oncorhynchus Mykiss ), proaspăt, refrigerat sau congelat, fie sub formă de peşte întreg (cu cap şi branhii, eviscerat, cântărind mai mult de 1,2 kg pe bucată sau fără cap şi fără branhii, eviscerat, cântărind mai mult de 1 kg pe bucată), fie sub formă de file (cântărind mai mult de 0,4 kg pe bucată), originar din Norvegia („produsul în cauză”).(20) În prezent, produsul în cauză este clasificat la următoarele coduri NC 0302 11 20, 0303 21 20, 0304 19 15 şi 0304 29 15 corespunzătoare diverselor prezentări ale produsului (peşte proaspăt sau refrigerat, fileuri proaspete sau refrigerate, peşte congelat şi fileuri congelate).2. Produsul similar(21) După cum s-a stabilit în ancheta iniţială şi a fost confirmat de prezenta anchetă, s-a constatat că produsul în cauză şi produsul realizat şi vândut pe piaţa internă din Norvegia prezintă aceleaşi caracteristici fizice de bază şi au aceeaşi utilitate. Prin urmare, aceste produse au fost considerate produse similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. Întrucât prezenta reexaminare s-a limitat la dumping, nu s-a ajuns la nicio concluzie privind produsul în cauză realizat şi vândut de industria comunitară pe piaţa comunitară.C. DUMPINGUL1. Context general(22) Producătorii norvegieni de PC vindeau produsul în cauză către Comunitate fie direct, fie prin intermediul comercianţilor afiliaţi şi al celor independenţi. În scopul calculării unui preţ de export, s-au folosit numai vânzările identificabile destinate pieţei comunitare, efectuate direct sau prin intermediul societăţilor cu sediul în Norvegia afiliate producătorilor-exportatori incluşi în eşantion.2. Valoare normală(23) Pentru a determina valoarea normală, Comisia a stabilit, în primul rând, pentru fiecare producător-exportator inclus în eşantion, dacă vânzările totale de pe piaţa internă a produsului în cauză erau reprezentative în comparaţie cu totalul vânzărilor sale la export către Comunitate. În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, vânzările de pe piaţa internă sunt considerate reprezentative atunci când volumul total de vânzări de pe piaţa internă pentru fiecare producător-exportator este de cel puţin 5 % din volumul total al vânzărilor sale la export către Comunitate.(24) Pentru a determina dacă vânzările pe piaţa internă au fost reprezentative, vânzările către comercianţii independenţi din Norvegia în cursul PAR nu au fost luate în considerare având în vedere că destinaţia finală a acestor vânzări nu a putut fi stabilită cu certitudine. Într-adevăr, ancheta a indicat că aceste vânzări erau în majoritate destinate exportului către pieţele ţărilor terţe şi, prin urmare, nu au fost destinate consumului pe piaţa internă.(25) Ulterior, Comisia a identificat acele tipuri de produse vândute pe piaţa internă de către companii cu vânzări interne reprezentative per ansamblu, care erau identice sau direct comparabile cu tipurile vândute la export către Comunitate.(26) Vânzările pe plan intern ale unui anumit tip de produs au fost considerate suficient de reprezentative atunci când volumul din acel tip de produs vândut pe piaţa internă pe perioada anchetei de reexaminare a reprezentat 5% sau mai mult din volumul total al tipului de produs comparabil vândut la export către Comunitate.(27) S-a examinat, de asemenea, dacă vânzările interne din fiecare categorie de produs în cauză, efectuate în cantităţi reprezentative, pot fi considerate ca fiind efectuate în cadrul operaţiunilor comerciale normale, în temeiul articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Acest fapt s-a realizat prin stabilirea proporţiei de vânzări profitabile interne către clienţii independenţi ale fiecărui tip de produs exportat pe piaţa internă pe durata perioadei de desfăşurare a anchetei de reexaminare, după cum urmează:(28) Atunci când vânzările unui tip de produs efectuate la un preţ net egal cu sau mai mare decât costul de producţie calculat reprezintă peste 80% din volumul total al vânzărilor din categoria în cauză, iar preţul mediu practicat pentru această categorie este egal cu sau mai mare decât costul de producţie, valoarea normală s-a stabilit pe baza preţurilor reale practicate pe piaţa internă. Acest preţ a fost calculat ca medie ponderată a preţurilor tuturor vânzărilor interne pentru acel tip efectuate în cursul PAR, indiferent dacă aceste vânzări au fost profitabile sau nu.(29) Atunci când volumul vânzărilor profitabile ale unui tip de produs reprezentau cel mult 80% din volumul total al vânzărilor tipului respectiv sau atunci când preţul mediu ponderat al acelui tip de produs era mai mic decât costul de producţie, valoarea normală s-a stabilit pe baza preţului intern real, exprimat ca medie ponderată a vânzărilor profitabile doar ale tipului respectiv, în cazul în care aceste vânzări reprezintă cel puţin 10% din volumul total al vânzărilor tipului respectiv de produs.(30) În cazul în care volumul vânzărilor profitabile ale oricărui tip de produs era mai mic de 10% din volumul total de vânzări ale tipului respectiv, s-a considerat că preţul practicat pe piaţa internă la vânzarea tipului respectiv de produs nu constituie o bază valabilă pentru determinarea valorii normale.(31) În cazul în care preţurile interne ale unui anumit tip de produs vândut de un producător-exportator nu au putut fi folosite pentru a stabili valoarea normală, a fost necesară aplicarea unei alte metode.(32) În acest sens, s-a examinat în primul rând dacă valoarea normală poate fi stabilită pe baza preţurilor interne ale altor producători din Norvegia, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază. Întrucât, în acest caz, structurile corporative ale grupurilor incluse în eşantion erau foarte complexe şi diferite în mod semnificativ unele de altele, ceea ce foarte probabil a avut un impact asupra preţului de vânzare al producătorilor-exportatori pe piaţa internă, s-a considerat că, în acest caz, utilizarea preţurilor de vânzare ale altor producători nu era corespunzătoare deoarece acest lucru nu ar da rezultate mai fiabile decât utilizarea propriilor date ale fiecărui producător-exportator. Prin urmare, valoarea normală a fost construită în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază după cum urmează:(33) Valoarea normală a fost construită prin adăugarea la costurile de fabricaţie suportate de fiecare producător-exportator pentru tipurile exportate, adaptate acolo unde a fost cazul, a unei cantităţi acceptabile pentru costurile de vânzare, cheltuielile administrative şi alte costuri generale (costuri „VAG”) şi a unei marje de profit rezonabile.(34) În toate cazurile, costurile VAG, precum şi profitul, au fost stabilite în conformitate cu metodele prevăzute la articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază. În acest scop, Comisia a examinat dacă costurile VAG suportate şi profitul realizat de fiecare dintre producătorii-exportatori în cauză de pe piaţa internă constituie date fiabile.(35) Unul dintre cei trei producători-exportatori în cauză, pentru care valoarea normală a trebuit să fie construită, nu a avut vânzări interne reprezentative. Prin urmare, metoda descrisă în partea introductivă a articolului 2 alineatul (6) nu a putut fi utilizată.(36) Deoarece ceilalţi producători-exportatori au avut vânzări interne reprezentative în cadrul operaţiunilor comerciale normale, costurile VAG şi profitul pentru aceşti producători-exportatori s-au stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) litera (a) din regulamentul de bază, adică pe baza mediei ponderate a sumelor reale stabilite pentru ceilalţi exportatori sau producători supuşi anchetei cu privire la producţia şi vânzarea de produse similare pe piaţa internă a ţării de origine.3. Preţul de export(37) În toate cazurile în care produsul în cauză a fost exportat către clienţi independenţi din cadrul Comunităţii, preţul de export a fost stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, şi anume pe baza preţurilor de export plătite efectiv sau care urmează să fie plătite.(38) Atunci când vânzările la export au fost efectuate prin intermediul importatori afiliaţi, preţul de export a fost construit, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, pe baza preţului la care produsele importate au fost revândute pentru prima dată unui cumpărător independent, după ajustarea cu ansamblul cheltuielilor suportate între import şi revânzare şi a unei marje rezonabile pentru costurile VAG şi profit. În acest sens, s-au utilizat costurile VAG reale ale importatorilor afiliaţi în cursul PAR. În ceea ce priveşte marja de profit, s-a stabilit, pe baza informaţiilor disponibile şi în absenţa oricăror altor informaţii mai fiabile, că o marjă de profit de 2% era rezonabilă pentru un importator din acest sector de activitate.(39) Astfel cum se menţionează mai sus la considerentul (24), în cazurile în care vânzările au fost efectuate prin intermediul comercianţilor independenţi, nu a fost posibilă determinarea cu certitudine a destinaţiei finale a produsului exportat. Prin urmare, nu s-a putut stabili dacă o anumită vânzare a fost efectuată către un client stabilit în Comunitate sau într-o altă ţară terţă şi, în consecinţă, s-a hotărât să nu se ţină seama de vânzările către comercianţii independenţi.4. Comparaţie(40) Comparaţia dintre valoarea normală şi preţurile de export a fost făcută pe baza nivelului franco fabrică.(41) În scopul asigurării unei comparaţii juste între valoarea normală şi preţul de export, s-a ţinut seama, sub forma ajustărilor, de diferenţele care afectează preţurile şi comparabilitatea preţurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Au fost acordate ajustări adecvate în toate cazurile în care acestea s-au dovedit rezonabile, precise şi susţinute prin elemente de probă verificate. Pe această bază, s-au operat ajustări pentru a lua în considerare diferenţele referitoare la reduceri de preţ, rabat, costuri de transport, asigurare, manipulare, încărcare, precum şi costurile auxiliare, ambalare, credit de taxe bancare şi taxe de import.5. Marje de dumping5.1. Societăţi care au făcut parte din eşantion(42) Pentru producătorii-exportatori care au fost incluşi în eşantion, s-a calculat o marjă de dumping individuală. Pentru aceste societăţi, valoarea normală medie ponderată a fiecărui tip de produs în cauză exportat către Comunitate a fost comparată cu preţul mediu ponderat de export al produsului în cauză de tip corespunzător, în conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază.(43) Pe baza celor de mai sus, marjele de dumping ale societăţilor care au făcut parte din eşantion, exprimate în procent din preţul CIF net franco frontieră comunitară, înainte de vămuire, sunt următoarele:Marine Harvest AS | -12,1% |Hallvard Leroy AS | -3,3% |Sjotroll Havbruk AS | 0,6% |5.2. Marjă de dumping naţională(44) Având în vedere că marjele de dumping stabilite pentru toate societăţile incluse în eşantion erau de minimis iar cooperarea în cadrul prezentei anchete a fost foarte ridicată, marja de dumping naţională a fost, de asemenea, considerată a fi de minimis .D. CARACTERUL DURABIL AL CIRCUMSTANŢELOR MODIFICATE1. Context general(45) În continuare, s-a examinat, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, dacă circumstanţele în cursul PAR, şi anume marjele de dumping indicate anterior, au avut un caracter durabil. În acest sens, următoarele aspecte au fost examinate în special: (i) evoluţia probabilă a valorii normale, (ii) evoluţia volumului de producţie în Norvegia şi (iii) evoluţia consumului de PC pe piaţa comunitară, (iv) evoluţia preţurilor de export şi a volumelor către pieţe din ţări terţe, precum şi (v) evoluţia preţurilor de export şi a volumelor către Comunitate.2. Evoluţia valorii normale(46) Pentru a determina evoluţia probabilă a valorii normale şi deoarece valorile normale stabilite în cursul PAR trebuiau construite pe baza costului de fabricaţie pentru producătorul-exportator cu cel mai mare volum de export către CE, în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) şi articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază, s-a considerat necesar să se examineze evoluţia probabilă a costurilor de producţie în Norvegia ca substitut pentru preţurile interne.(47) În acest cadru, mai mulţi factori având o influenţă asupra nivelului costurilor unitare au fost examinaţi, cum ar fi costurile pentru hrană, costurile somoteiului şi impactul procesului de consolidare a industriei norvegiene a PC. În primul rând, ancheta a arătat că cele două elemente de cost principale, costurile pentru hrană şi costurile pentru somotei, reprezentând peste 60% din costul total, au scăzut după ancheta iniţială şi s-au stabilizat după PAR. Nu s-a găsit nicio indicaţie de fluctuaţie semnificativă în viitorul apropiat. Acest fapt a fost confirmat de listele de preţ pentru hrană pentru primul trimestru din 2008 verificate în cursul anchetei. In al doilea rând, procesul de consolidare al industriei a avut, de asemenea, un efect de reducere a costurilor datorită economiilor de scară. Astfel, costurile de producţie globale au scăzut cu aproximativ 12% în perioada cuprinsă între ancheta iniţială şi PAR. Se estimează că costurile globale se vor stabiliza acum la nivelurile stabilite în cursul PAR.(48) Deoarece valorile normale stabilite în cursul PAR nu au fost întotdeauna construite, s-a examinat dacă preţurile de vânzări interne vor rămâne la acelaşi nivel cu cel din cursul PAR. Nu a fost disponibilă nicio informaţie privind preţurile interne din Norvegia după PAR. Deşi s-a observat, pe baza datelor statistice disponibile publicului, care prezintă evoluţiile de preţ din ultimii ani, că preţurile de pe piaţa internă din Norvegia şi preţurile de export către Comunitate se situau la niveluri similare şi au urmat în general aceeaşi tendinţă, nu s-a putut ajunge la nicio concluzie semnificativă pe această bază. Prin urmare, a fost dificil să se estimeze modul în care preţurile de pe piaţa internă vor evolua în viitor, dar s-ar putea deduce că acestea vor urma o tendinţă similară cu preţurile de export către Comunitate.(49) În concluzie, date fiind cele de mai sus, se consideră că valoarea normală, atunci când se bazează pe costurile de producţie, nu este probabil să crească în mod semnificativ în viitorul apropiat. Pe de altă parte, analiza valorii normale, atunci când se bazează pe preţurile de pe piaţa internă, nu a arătat o imagine clară a dezvoltărilor viitoare. Prin urmare, deşi nu s-a putut ajunge la nicio concluzie definitivă per ansamblu, există indicaţii că valoarea normală nu va creşte în mod semnificativ în viitorul apropiat.(50) În urma comunicării informaţiilor, industria comunitară („IC”) a afirmat că concluziile referitoare la costurile pentru hrană şi acelea pentru somotei sunt eronate. IC a afirmat că preţul pentru hrană în Finlanda a crescut cu 36% între 2001 şi 2008 şi că evoluţia preţului pentru hrană în Norvegia a urmat aceeaşi tendinţă. IC a declarat, de asemenea, că preţul componentelor de hrană a crescut intens în cursul şi după PAR, indicând o creştere a costurilor de producţie de PC în Norvegia.(51) Deoarece declaraţiile privind preţul pentru hrană în Finlanda nu au fost susţinute de niciun fel de informaţii publice sau verificabile, acestea au trebuit să fie respinse. În ceea ce priveşte preţul componentelor de hrană, nu se contestă că acesta ar fi putut creşte. Totuşi, având în vedere faptul că diversele componente de hrană pot fi înlocuite, unele componente cu preţ mai ridicat putând fi de obicei înlocuite cu alte componente cu preţ mai scăzut, se estimează că, deşi costul anumitor componente de hrană a crescut, acest fapt nu are un impact liniar direct asupra costurilor pentru hrană per ansamblu (şi, în consecinţă, asupra costurilor de producţie totale), şi anume în cazul unei creşteri a costurilor pentru hrană per ansamblu, această creştere se va produce cu un ritm mult mai scăzut.(52) IC a declarat, de asemenea, că statisticile norvegiene au arătat că costul unitar pentru somotei a crescut cu 15,7% între 2003 şi 2006. Totuşi, aceeaşi statistică a arătat că, dacă analizăm situaţia într-o perspectivă mai largă, costurile pentru somotei au fluctuat în ultimii zece ani, iar per ansamblu nu au crescut semnificativ. De asemenea, ar trebui observat faptul că costurile medii pentru somotei transmise de IC nu se referă la nicio medie ponderată a somoteiului, care este, totuşi, necesară pentru a efectua o evaluare semnificativă a acestor costuri. Având în vedere cele de mai sus, argumentele prezentate de industria comunitară privind costurile pentru hrană şi acelea pentru somotei nu au fost luate în considerare şi, prin urmare, concluziile de la considerentul (49) de mai sus sunt confirmate.3. Evoluţia volumelor de producţie în Norvegia(53) Contrar argumentelor aduse de părţile interesate norvegiene, ancheta a arătat că volumul norvegian de producţie a produsului în cauză va creşte în continuare în viitorul apropiat. Deşi se pare că doi producători norvegieni majori ai produsului vizat au decis în mod efectiv să încheie producţia tipului de produs în cauză, ancheta a dezvăluit, de asemenea, că alţi producători de păstrăv curcubeu mare şi de somon au planificat să stopeze producţia de somon şi să se concentreze pe producţia de păstrăv curcubeu mare.(54) Autorizaţiile de producţie emise de guvernul norvegian acoperă atât produsul care constituie obiectul prezentei revizuiri (PC), cât şi somonul, şi limitează volumul de producţie al acestor două produse. Deşi nu se estimează să se elibereze nicio autorizaţie nouă înainte de 2009, producătorii individuali pot decide să treacă, în cadrul aceleiaşi autorizaţii, de la producţia de somon la producţia de PC (şi vice versa ). Totuşi, având în vedere volumul relativ de producţie între somon şi PC (în medie aproximativ 90% din cadrul unei autorizaţii se utilizează pentru producţia de somon, în timp ce numai 10% pentru producţia de PC), impactul unei treceri de la somon la PC ar fi mult mai semnificativ decât invers.(55) Părţile interesate norvegiene au declarat că producătorii majori de PC trec tot mai mult la producţia de somon din cauza diferenţelor biologice între PC şi somon (de exemplu, frecvenţă de recoltare, perioadă mai scurtă pentru eliberarea somoteiului), ceea ce ar face producţia de somon mai eficientă şi, prin urmare, mai lucrativă. Pe lângă faptul că acest argument nu a fost susţinut de niciun element de probă, el nu a ţinut seama nici de faptul că PC era produs cu succes în Norvegia timp de mulţi ani, deşi diferenţele biologice între somon şi PC au existat întotdeauna. Nu s-a explicat care au fost exact circumstanţele care s-au modificat şi care au determinat schimbarea strategiilor de producţie acum şi nu mai demult. De asemenea, s-au infirmat estimările producătorilor norvegieni de PC conform cărora consumul de PC va creşte în întreaga lume (a se vedea considerentul (63) mai jos). Prin urmare, acest argument a trebuit să fie respins.(56) De asemenea, statisticile publice arată că numărul de somotei pentru producţia tipului de produs în cauză eliberat în 2008 a crescut semnificativ, şi anume cu cel puţin 20% în comparaţie cu 2007. O tendinţă crescătoare în producţie este ilustrată şi de alte statistici (SSB – Statistics Norway), care indică o creştere semnificativă a producţiei (+42%) şi a vânzărilor (+53%) de puiet de PC în perioada 2003-2006.(57) În sfârşit, dovezile prezentate de părţile interesate norvegiene în sprijinul argumentelor lor, şi anume a faptului că a existat o descreştere a nivelului de biomasă şi a producţiei de icre, ceea ce indică rezultate mai scăzute în viitor, au fost incomplete şi bazate pe multe presupuneri. Prin urmare, acestea nu au fost considerate ca fiind conclusive.(58) Pe baza celor de mai sus, argumentul părţilor interesate norvegiene, conform cărora volumele de producţie din Norvegia vor descreşte per ansamblu, au trebuit prin urmare respinse.(59) IC a declarat că producţia în Norvegia se estimează că va creşte şi mai departe după eliberarea de noi autorizaţii de producţie în 2009. După cum se menţionează mai sus, în considerentul (54), nu se estimează că se vor emite autorizaţii noi înainte de 2009. În acest sens, s-a considerat că, chiar dacă se eliberează autorizaţii noi în 2009, numărul adiţional de autorizaţii, şi astfel volumul de producţie adiţional, este încă necunoscut. În afară de aceasta, autorizaţiile acoperă atât producţia de somon cât şi pe cea de păstrăv şi în acest stadiu nu este posibil să se estimeze cu suficientă siguranţă măsura în care autorizaţiile vor fi utilizate fie pentru somon, fie pentru păstrăv. În sfârşit, ar trebui precizat că, şi în eventualitatea în care s-ar elibera autorizaţii noi, şi având în vedere ciclurile de producţie relativ lungi, acest lucru nu se traduce imediat într-o creştere a producţiei. Prin urmare, acest argument a trebuit să fie respins.(60) Norwegian Seafood Federation şi Norwegian Seafood Association au contestat faptul că volumul de producţie de păstrăv ar fi crescut sau ar creşte mai departe în viitor şi a afirmat că biomasa totală şi numărul de peşti în aprilie 2008 erau mult mai scăzute decât în aprilie 2007. Totuşi, aceste afirmaţii nu au putut fi verificate şi au trebuit să fie respinse.(61) Pe baza celor de mai sus, s-a concluzionat că este probabil ca, în viitorul apropiat, volumele de producţie de PC din Norvegia să crească.4. Evoluţia consumului comunitar(62) Se observă că prezenta anchetă s-a limitat la dumping şi, prin urmare, nu au fost disponibile date precise privind producţia industriei comunitare şi vânzările de PC pe piaţa comunitară în cursul PAR.(63) Totuşi, mai multe surse au confirmat că cererea globală de produse de peşte, inclusiv PC, se estimează că va creşte cu 5% pe o bază anuală în viitor. Această tendinţă de expansiune poate fi observată şi în cadrul Comunităţii, chiar dacă cererea în cadrul Comunităţii nu va absorbi totalitatea volumelor adiţionale de PC produse în Norvegia.(64) În urma comunicării informaţiilor, Asociaţia Finlandeză a Piscicultorilor ( Finnish Fish Farmers' Association - FFFA) a contestat concluzia de mai sus declarând că, chiar dacă se estimează că cererea globală de peşte va creşte, nu va exista nicio cerere adiţională de PC norvegian în cadrul Comunităţii. FFFA a declarat mai departe că orice cerere adiţională va fi direcţionată către specii de peşte noi şi exotice, mai degrabă decât către păstrăv. Ar trebui observat că, după cum se menţionează în considerentul (63) de mai sus, mai multe surse au indicat o creştere a consumului de PC, care a fost de asemenea confirmată de alte părţi interesate reprezentând fermieri din mai multe state membre, dar şi din Norvegia. Deoarece FFFA nu a prezentat niciun fel informaţii sau elemente de probă care ar putea confirma afirmaţiile făcute, acestea au trebuit să fie respinse.5. Evoluţia preţurilor de export şi a volumelor către pieţele din terţe ţări(65) Ancheta a arătat că pieţele de export principale ale Norvegiei sunt Rusia şi, într-o măsură mai mică, Japonia, către care erau destinate, în total, aproximativ 57% din exporturile norvegiene de PC, în timp ce numai 13% din exporturile norvegiene erau destinate, în 2007, pieţei comunitare. În acelaşi an, aproximativ 14% din totalul exporturilor norvegiene de PC era, de asemenea, destinat către Ucraina şi Taiwan.(66) Exporturile norvegiene pe piaţa mondială sunt în competiţie cu exporturile din Chile; Chile fiind cel mai mare actor global, producţia sa şi volumele de export le depăşesc pe cele ale Norvegiei.(67) Totuşi, în urma cererii în creştere, exporturile norvegiene către Rusia, dar şi cele către Ucraina, au crescut în mod semnificativ în ultimii ani; şi anume de la 8 600 tone, în 2002, la 31 500 tone în total, în 2007. Această tendinţă este confirmată de statisticile recente care arată că volume adiţionale semnificative de PC din Chile şi din Norvegia sunt exportate către Rusia.(68) După cum se menţionează în considerentul (65), ancheta a arătat că Rusia a devenit principala piaţă de export pentru producătorii norvegieni. Pe lângă o creştere semnificativă a volumului de export către Rusia, s-a putut observa, o trecere de la vânzarea de păstrăv congelat la păstrăv proaspăt, în 2007. Această trecere reflectă dorinţa producătorilor norvegieni de a satisface nevoile clienţilor ruşi care preferă produsele proaspete, indicând astfel interesul puternic al producătorilor-exportatori norvegieni privind înfloritoarea piaţă rusă.(69) Exporturile norvegiene către Japonia arată o tendinţă descrescătoare între 2006 şi 2007, şi anume au scăzut cu 39%, de la 10 877 la 6 661 tone. La fel ca în cazul Rusiei, pe piaţa japoneză importurile norvegiene sunt în competiţie cu importurile din Chile. Chile a reuşit să crească în mod semnificativ volumele de export către Japonia. Totuşi, pentru a trage concluzii mai definitive, ar trebui considerat un interval de timp mai larg. Totuşi, pe baza datelor disponibile serviciilor Comisiei, nu s-a putut ajunge la o astfel de concluzie.(70) Preţurile de export din Norvegia s-au dovedit a fi mai ridicate către pieţele din ţări terţe decât către Comunitate (în medie cu 8,6%) în cursul PAR. Totuşi, statisticile referitoare la perioada după PAR indică o tendinţă de preţ descrescătoare şi pe pieţele de export tradiţionale din Norvegia. Preţurile medii de export din Norvegia către Rusia au fluctuat între 2006 şi 2007 de la 34,70 NOK/kg la 24,22 NOK/kg, ceea ce se explică într-o mare măsură prin trecerea de la păstrăv congelat la păstrăv proaspăt, mai puţin scump, dar şi prin competiţia internaţională. Similar, preţurile de export către Japonia au trecut de la o medie de 33,26 NOK / kg, în 2006, la 29,79 NOK pe kg. În pofida acestei descreşteri, preţurile de export către CE în 2007 s-au situat, în medie, tot cu 4% sub preţurile de export către Japonia şi Rusia. Această tendinţă este confirmată şi pentru începutul lui 2008.(71) În contextul unei cereri globale în creştere, având în vedere atractivitatea (preţurile mai ridicate) pieţei de expansiune principale (Rusia) şi având în vedere cererea tot mai mare a cererii de pe alte pieţe precum Ucraina şi ţările din Orientul Îndepărtat, unde exporturile de PC originar din Norvegia au crescut în ultimii ani, este probabil ca volume suplimentare de PC să fie canalizate către şi absorbite de aceste pieţe.(72) În urma comunicării informaţiilor, IC a declarat că există niveluri de stoc ridicate de PC congelat în Norvegia, care ar trebui luate în considerare pentru analiza evoluţiei probabile a volumelor de export către Comunitate. Totuşi, IC nu a prezentat niciun element de probă care să indice existenţa unor niveluri de stoc ridicate. Prin urmare, această afirmaţie a fost considerată speculativă. De asemenea, se observă că s-au efectuat verificări la sediile celor mai mari producători-exportatori de PC din Norvegia şi că nu s-au putut găsi astfel de niveluri ridicate. Prin urmare, această afirmaţie a fost respinsă.(73) De asemenea, IC a pretins existenţa unei producţii ruseşti în creştere de PC şi introducerea probabilă de taxe vamale adiţionale de către autorităţile ruse pentru PC norvegian, pentru a proteja producţia rusă de PC. Alţi producători de PC au afirmat că producătorii norvegieni de PC depind de piaţa rusă şi că, dacă accesul pe piaţă în Rusia s-ar limita la imprevizibilitatea acestei pieţe, volume semnificative de PC ar fi direcţionate către Comunitate.(74) Similar, aceste afirmaţii nu au fost susţinute de niciun element de probă şi au fost considerate pur speculative. Astfel, nu au existat motive să se presupună că piaţa rusă, aflată în prezent în plină expansiune, ar limita accesul la exporturile norvegiene. De asemenea, se observă că, după cum se menţionează mai sus în considerentul (65), alte pieţe din ţări terţe precum Ucraina şi Orientul Îndepărtat se extind la rândul lor şi că exporturile din Norvegia către aceste ţări au crescut efectiv. Prin urmare, argumentul că Norvegia ar depinde exclusiv de exporturile către Rusia a trebuit să fie respins.6. Evoluţia preţurilor de export şi a volumelor către Comunitate(75) Datele de preţ disponibile privind vânzările de export către Comunitate au arătat că, între 2006 şi 2007, preţurile de export medii au trecut de la o medie de 4,02 EUR/kg, în 2006, la o medie de 2,87 EUR/kg, în 2007. Totuşi, de la ultimul trimestru din 2007 până la începutul lui 2008, statisticile indică că această tendinţă s-a oprit şi că preţurile s-au stabilizat.(76) După cum arată analiza de mai sus din considerentul (71), în contextul unor pieţe aflate în plină dezvoltare, este improbabil ca volumul de producţie crescut de PC din Norvegia să fie complet direcţionat către Comunitate în cazul expirării măsurilor. Într-adevăr, cererea creşte la nivel global şi exporturile norvegiene sunt deja bine stabilite pe mai multe pieţe din ţări terţe şi se estimează că vor continua să crească. În pofida competiţiei cu exporturile din Chile şi, deşi în termeni relativi Norvegia a pierdut cote de piaţă în faţa Chile pe unele pieţe, exporturile către majoritatea acestor ţări în termeni absoluţi au crescut şi se estimează că vor continua să crească, având în vedere situaţia pieţei mondiale.(77) Cu privire la piaţa comunitară, după cum se menţionează în considerentul (63), consumul de PC este probabil să crească şi astfel piaţa comunitară va fi capabilă să absoarbă cantităţi de import crescute fără să cunoască în mod necesar presiuni de preţ semnificative. De asemenea, se observă că concurenţa între importurile norvegiene şi cele din Chile nu este numai puternică în alte pieţe din terţe ţări, ci şi pe piaţa comunitară. Prin urmare, nu există indicaţii clare dacă volumele de import din Norvegia către Comunitate vor creşte cu adevărat în mod semnificativ în cazul expirării măsurilor.(78) Având în vedere creşterea estimată a consumului şi situaţia de pe piaţa mondială descrisă anterior, nu se poate concluziona că există un risc de producţie excedentară pe piaţa comunitară care să ducă la scăderi de preţ semnificative.(79) Prin urmare, s-a concluzionat că situaţia observată în cursul PAR privind preţurile de export şi volumul de producţie are un caracter durabil.(80) În urma comunicării informaţiilor, IC a afirmat că preţurile de export către Finlanda au scăzut semnificativ în cursul şi după PAR şi că preţul de export al PC către Finlanda s-a situat sub costul de producţie începând cu luna iulie 2007.(81) În primul rând, ar trebui să se observe că costurile pentru PC produs în Norvegia, aşa cum sunt ele estimate de CI, au fost exagerate şi nu au corespuns costurilor de creştere şi de producţie reale, verificate ale societăţilor care au făcut obiectul anchetei. În ceea ce priveşte nivelul preţurilor de export, şi deşi Finlanda importă o parte semnificativă din exporturile totale ale Norvegiei către Comunitate, cantităţi semnificative sunt, de asemenea, exportate către Suedia şi Danemarca, unde preţul de export mediu ţa fost mai ridicat. Deoarece trebuie efectuată o evaluare pe bază comunitară largă, trebuie luate în considerare preţurile de export medii către toate ţările din Comunitate. Pe această bază, concluzia de mai sus de la considerentul (75), şi anume faptul că preţurile de export către Comunitate, în ansamblu, s-au stabilizat la începutul lui 2008, este, prin urmare, confirmată.7. Concluzie(82) Ancheta a arătat că marjele de dumping au fost la nivelul de minimis .(83) Ancheta a arătat, mai departe, că volumul de producţie pentru produsul în cauză în Norvegia probabil va creşte. Totuşi, ancheta a mai stabilit că, deşi cantităţi oarecum crescute pot fi direcţionate către Comunitate, datorită unei creşteri estimate a consumului, volumul de producţie crescut probabil va fi absorbit în mare parte de alte pieţe din ţări terţe. De asemenea, consumul va creşte foarte probabil pe piaţa comunitară, care va fi capabilă să absoarbă creşterea potenţială în importuri şi, prin urmare, nu se estimează nicio producţie excedentară semnificativă.(84) În plus, deşi preţurile din Comunitate au indicat o tendinţă descrescătoare, această tendinţă nu este confirmată după PAR, când preţurile s-au stabilizat. Pe baza celor de mai sus, şi anume creşterea consumului şi absenţa oricărui risc de producţie excedentară, nu se estimează creşterea presiunii de preţ în Comunitate.(85) Prin urmare, se concluzionează că circumstanţele care au stat la baza calculării marjelor de dumping în cursul PAR au un caracter durabil.(86) În consecinţă, actuala reexaminare intermediară ar trebui să se încheie şi măsurile antidumping definitive ar trebui să fie abrogate.F. COMUNICARE(87) Părţile interesate au fost informate cu privire la principalele fapte şi considerente pe baza cărora s-a luat în considerare încheierea prezentei reexaminări intermediare. Toate părţile au avut posibilitatea de a face observaţii. Observaţiile acestora au fost luate în considerare atunci când erau justificate şi susţinute cu elemente de probă.ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:Articol unicSe încheie reexaminarea intermediară parţială a măsurilor antidumping aplicabile importurilor de păstrăv curcubeu mare ( Oncorhynchus Mykiss ), proaspăt, refrigerat sau congelat, fie sub formă de peşte întreg (cu cap şi branhii, eviscerat, cântărind mai mult de 1,2 kg pe bucată sau fără cap şi fără branhii, eviscerat, cântărind mai mult de 1 kg pe bucată), fie sub formă de file (cântărind mai mult de 0,4 kg pe bucată), originar din Norvegia, în prezent clasificat la codurile NC 0302 11 20, 0303 21 20, 0304 19 15 şi 0304 29 15, iniţiată în temeiul articolului 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului, şi se abrogă măsurile în vigoare privind importurile originare din Norvegia.Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale şi se aplică direct în toate statele membre.Adoptat la Bruxelles, […]Pentru ConsiliuPreşedintele […] [1] JO L 56, 6.3.1996, p. 1. Regulamentul modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 (JO L 340, 23.12.2005, p. 17).[2] JO L 72, 11.3.2004, p. 23.[3] JO C 109, 15.5.2007, p. 23.


Anunţ juridic important

|

52008PC0324

Propunere de regulament al Consiliului privind conservarea resurselor halieutice prin măsuri tehnice {SEC(2008)1977} {SEC(2008)1978}  /* COM/2008/0324 final - CNS 2008/0112 */

	[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |Bruxelles, 4.6.2008COM(2008) 324 final2008/0112 (CNS)Propunere deREGULAMENT AL CONSILIULUIprivind conservarea resurselor halieutice prin măsuri tehnice(prezentată de Comisie) {SEC(2008)1977}{SEC(2008)1978}EXPUNERE DE MOTIVE1) Contextul propunerii-  Motivele și obiectivele propuneriiAceastă propunere urmărește simplificarea cadrului legislativ actual privind conservarea resurselor halieutice prin măsuri tehnice, prin înlocuirea:- Regulamentului (CE) nr. 850/98 al Consiliului din 30 martie 1998 pentru conservarea resurselor de pescuit prin măsuri tehnice de protecție a puietului de organisme marine[1].- Regulamentului (CE) nr. 2549/2000 al Consiliului din 17 noiembrie 2000 privind instituirea unor măsuri tehnice suplimentare destinate reconstituirii rezervelor de cod în Marea Irlandei (diviziunea ICES VII a)[2].Regulamentul (CE) nr. 850/98 al Consiliului stabilește condițiile actuale de pescuit în apele comunitare, cu excepția Mării Baltice, Mării Negre și Mării Mediterane, în ceea ce privește măsurile tehnice pentru conservarea resurselor halieutice prin protecția puietului de organisme marine. Măsurile tehnice stabilesc dimensiunile ochiului de plasă și alte aspecte privind structura uneltelor de pescuit, perioadele de timp și zonele geografice în care sunt interzise sau restricționate anumite tipuri de pescuit, precum și dimensiunile minime de debarcare ale organismelor marine.Pe parcursul reformei din 2002 a politicii comune în domeniul pescuitului, Comisia și Consiliul au convenit punerea progresivă în aplicare de planuri, pe termen lung, de refacere și gestiune a resurselor halieutice de interes comunitar. Asemenea planuri au fost stabilite pentru majoritatea rezervelor de cod din apele comunitare, pentru două rezerve de merluciu, două rezerve de langustină, două rezerve de limbă de mare precum și pentru rezerve de cambulă și limbă-de-mare din Marea Nordului, stabilirea acestora impunând modificarea sau înăsprirea condițiilor prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 850/98.În plus, Regulamentul (CE) nr. 850/98 a făcut obiectul a 10 regulamente de modificare care nu sunt neapărat legate de planurile pe termen lung.Este necesar ca toate aceste condiții revizuite să fie incluse într-un set cuprinzător de măsuri tehnice. Prin acest pachet de măsuri tehnice se urmărește atingerea unui spectru larg de obiective. Un obiectiv cheie îl reprezintă protecția puietului de pește, iar o parte importantă a acestor măsuri este destinată limitării capturii acestora, de exemplu, prin măsuri de îmbunătățire a selectivității uneltelor de pescuit sau prin stabilirea unor zone interzise/perioade de prohibiție. Alte măsuri urmăresc protejarea unor anumite specii sau ecosisteme prin limitarea efortului de pescuit, de exemplu prin stabilirea perioadelor de prohibiție. Necesitatea de a reduce returnarea în mare a organismelor marine se reflectă, de asemenea, prin adoptarea de măsuri tehnice corespunzătoare.Mai mult, măsurile tehnice ar trebui să fie adaptate avându-se în vedere instituirea Consiliilor consultative regionale (CCR-uri) prin Decizia Consiliului din 19 iulie 2004 de instituire a Consiliilor consultative regionale în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului[3]. Trebuie stabilit un echilibru între măsurile cu aplicabilitate generală în toate domeniile și măsurile cu aplicabilitate specifică pe regiuni ce corespund zonelor aferente Consiliilor consultative regionale (CCR-uri) sau în apele din largul coastelor departamentelor franceze ale Guyanei, ale insulelor Martinica, Guadelupa și Réunion, aflate sub suveranitatea sau jurisdicția Franței.În consecință se propune un regulament al Consiliului în temeiul articolului 37 al Tratatului CE, care să includă toate măsurile permanente comune pentru toate zonele, de exemplu principiile directoare. Măsurile aplicabile în fiecare din zonele aferente Consiliilor consultative regionale sau în apele din largul coastelor departamentelor franceze ale Guyanei, ale insulelor Martinica, Guadelupa și Réunion, aflate sub suveranitatea sau jurisdicția Franței, adică aspecte pur tehnice cu caracter regional, trebuie să fie puse în aplicare prin regulamente distincte ale Comisiei, adoptate conform procedurii Comitetul de gestiune, în temeiul regulamentului Consiliului.Având în vedere procedura și planificarea calendaristică această abordare impune ca regulamentul consiliului să fie adoptat înaintea regulamentelor regionale ale Comisiei.Context generalÎn iunie 2004, la inițiativa Președinției irlandeze, Comisia a prezentat o Comunicare către Parlamentul European și Consiliu: „Promovarea metodelor ecologice de pescuit: rolul măsurilor tehnice de conservare”[4]. Drept urmare, la 21 iunie 2004, Consiliul a adoptat concluzii în care invită Comisia să prezinte o nouă propunere privind măsurile tehnice care să fie aplicate în apele Oceanului Atlantic și care să înlocuiască Regulamentul (CE) nr. 850/98 al Consiliului din 30 martie 1998 pentru conservarea resurselor de pescuit prin măsuri tehnice de protecție a puietului de organisme marine[5].Planul de acțiune 2006 – 2008 pentru simplificarea și îmbunătățirea politicii comune în domeniul pescuitului[6] (Planul de acțiune) stabilește că trebuie să se acorde prioritate simplificării legislației privind măsurile de conservare a resurselor halieutice prin măsuri tehnice de protecție a puietului de organisme marine, care în prezent sunt stabilite în Regulamentul (CE) nr. 850/98, după consultarea statelor membre și a reprezentanților sectorului pescuitului.Simplificarea reprezintă unul din obiectivele cheie ale propunerii de regulament, având în vedere reacțiile din partea Consiliului, Parlamentului European, Comitetului Economic și Social, precum și din partea actorilor interesați [Comitetul de gestionare a sectorului pescuitului și acvaculturii (CGSPA) și CCR-urile], cu privire la Planul de acțiune.Pe baza unui document neoficial privind măsurile tehnice viitoare aplicabile în apele Oceanului Atlantic, Comisia a procedat la consultarea, în cursul anului 2006, a CCR-urilor implicate[7], precum și a CGSPA, în septembrie 2005.Obiectivul acestei propuneri nu este acela de revizuire a obiectivelor urmărite prin măsurile tehnice de conservare, de exemplu prin trecerea la dimensiuni mult mai mari ale ochiului de plasă. Deși Comisia consideră că pescuitul durabil, în special în cazul activităților de pescuit al peștilor demersali, presupune o creștere substanțială a selectivității uneltelor de pescuit, prioritatea o reprezintă stabilirea unui nou set de norme mai simple și mai clare. Îmbunătățirea selectivității se va realiza treptat, prin modificări viitoare la aceste norme, în paralel cu îmbunătățirea la nivel general a conservării resurselor halieutice ale Comunității, care urmează a se realiza prin alte elemente ale politicii de conservare, cum ar fi planurile multianuale.Toate dispozițiile trebuie să fie simple, ușor de înțeles și controlabile și trebuie să aibă un efect pozitiv asupra conservării speciilor, asupra protecției habitatelor marine și asupra reducerii practicilor de returnare.Propunerea se aplică pescuitului în scopuri comerciale și de agrement în toate apele europene cu excepția Mării Mediterane, Mării Baltice, Mării Negre, precum și pescuitului din rezervele de pești mari migratori din toate apele, pentru care există norme specifice. Ea va regrupa majoritatea măsurilor tehnice din diversele regulamente comunitare care se aplică pentru Oceanul Atlantic și Marea Nordului, cu toate că unele măsuri care în prezent se regăsesc în regulamente distincte vor rămâne distincte[8].Armonizare/regionalizareComisia consideră că o abordare regională ar trebui să fie favorizată, din moment ce aceasta ar permite într-o mai mare măsură implicarea părților interesate în acest proces. Implicarea părților interesate este esențială deoarece ea conduce la o mai mare adeziune la măsurile adoptate asigurându-se astfel o probabilitatea mai ridicată de respectare a acestora. O asemenea regionalizare nu înseamnă re-naționalizarea măsurilor tehnice.Regulamentul nu va afecta echilibrul dintre responsabilitățile ce revin Comunității și cele care revin statelor membre astfel cum sunt ele definite în Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului.Principii cu caracter orientativ / norme tehnice sau regionalePropunerea de regulament al Consiliului se concentrează asupra măsurilor cu caracter permanent. Ea conține, de asemenea, procedurile de urmat în cazul măsurilor despre care se presupune că vor evolua rapid, precum și în cazul măsurilor foarte tehnice. Pentru acestea din urmă, regulamentul ar trebui să încurajeze aplicarea procedurii comitetului pentru adoptarea de noi norme. Această abordare urmărește să răspundă preocupării statelor membre de a se reduce sau elimina măsurile tehnice intermediare din regulamentul anual privind TAC și cotele, avându-se în vedere totodată faptul că aplicarea măsurilor tehnice este de cele mai multe ori legată de o situație de urgență.EvaluareO prioritate comună a statelor membre, a Parlamentului European și a părților interesate o reprezintă necesitatea de a se evalua consecințele măsurilor tehnice, înainte și după punerea lor în aplicare. Eficacitatea a numeroase măsuri luate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 850/98 nu a fost evaluată niciodată, iar acele măsuri au rămas în vigoare indiferent de valoarea lor adăugată în ceea ce privește conservarea.Un principiu de bază va fi acela că măsurile luate în temeiul acestui regulament vor trebui să fie evaluate după o anumită perioadă de timp pentru a se reexamina necesitatea lor. Un alt principiu director va fi acela că atunci când se vor propune noi măsuri substanțiale (cum ar fi creșterea semnificativă a dimensiunilor ochiului de plasă), Comisia va realiza, dacă datele disponibile îi vor permite, o evaluare prealabilă a posibilelor efecte.-  Dispoziții în vigoare în domeniul propuneriiRegulamentul (CE) nr. 850/98 al Consiliului și modificările ulterioare.Regulamentul (CE) nr. 2549/2000 al Consiliului.-  Coerența cu celelalte politici și obiective ale UniuniiPropunerea vine în sprijinul obiectivelor PCP.2) Consultarea părților interesate și evaluarea impactului-  Consultarea părților interesateÎn vederea consultării părților interesate, serviciile Comisiei au elaborat două documente neoficiale care prezintă intențiile Comisiei în ceea ce privește revizuirea, codificarea și simplificarea Regulamentului (CE) nr. 850/98. Prezenta propunere are la bază numeroase consultări cu statele membre precum și cu reprezentanții părților interesate din CCR pentru Marea Nordului, CCR pentru apele de nord-vest și CCR pentru apele de sud-vest.La nivelul părților consultate a existat un acord general asupra necesității simplificării și armonizării, dar și asupra necesității de a se ține seama de caracteristicile regionale ale activităților de pescuit, asupra unei abordări care aibă la bază activitățile de pescuit, precum și asupra regrupării tuturor măsurilor tehnice într-un singur regulament. Mai mult a existat o cerere puternică pentru clarificare precum și în ceea ce privește necesitatea de a se îmbunătăți selectivitatea uneltelor de pescuit pentru pescuitul cu traule de fund. Prezenta propunere ține seama de toate aceste observații.Obținerea și utilizarea expertizeiComitetul științific tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP) a furnizat consultanță în ceea ce privește zonele interzise[9] și influența principalilor factori ce afectează selectivitatea mătcii năvodului[10]. Experți în domeniul tehnologiei uneltelor de pescuit s-au întâlnit în cadrul Acordului bilateral în domeniul pescuitului dintre UE și Norvegia pentru a discuta selectivitatea în apele Mării Nordului[11].A fost avut în vedere raportul Grupului de lucru ICES - FAO pentru tehnologia în domeniul pescuitului și comportamentul peștilor (WGFTFB) cu privire la regulamentele UE referitoare la măsurile tehnice[12].O reuniune de experți privind măsurile tehnice, la care au participat producătorii de plase, s-a desfășurat la Bruxelles pe 3 iulie 2007.Evaluarea impactuluiComisia a desfășurat o evaluare a impactului propunerii, în urma căreia a rezultat un raport care poate fi consultat pe site-ul DG Afaceri Maritime și Pescuit din cadrul Comisiei Europene.Simplificarea reprezintă un obiectiv cheie al noii propuneri de regulament. Obiectivele operaționale specifice sunt:-  regruparea tuturor condițiilor revizuite și a modificărilor acestora într-un pachet cuprinzător de măsuri tehnice care să fie ușor de înțeles, controlat și aplicat;-  stabilirea unui echilibru între măsurile cu aplicabilitate generală în toate domeniile și măsurile specifice aplicabile la nivel de regiuni ce corespund zonelor aferente Consiliilor consultative regionale.Modificarea extinsă și în substanță a legislației în cauză nu face obiectul prezentei propuneri, aceasta constând în schimbarea modului de abordare legislativă și în consecință se pare că impactul la nivel de mediu, social și economic este modest.În raportul de evaluare a impactului au fost avute în vedere următoarele opțiuni, iar propunerea corespunde celei de-a treia opțiuni.- Opțiunea „status quo”: această abordare constă în a nu se întreprinde nici un demers special în acest moment în vederea simplificării sau modificării legislației privind măsurile tehnice pentru Oceanul Atlantic și Marea Nordului și în a se continua cu gestionarea pescuitului așa cum se realizează ea în prezent. Această opțiune fusese deja dezbătută în cadrul Consiliului care a concluzionat că este necesară o nouă propunere și care a solicitat Comisiei să propună, după consultarea părților interesate, un nou regulament privind măsurile tehnice de conservare.- Opțiunea „doar simplificare”: această opțiune constă în simplificarea măsurilor tehnice și armonizarea lor fără a se lua în considerare aspectele regionale sau alte aspecte specifice. Neadaptarea măsurilor la nevoile specifice locale și abordarea de tipul de jos în sus nu ar aduce nici o îmbunătățire în ceea ce privește eficacitatea măsurilor tehnice. O propunere care nu promovează metode mai ecologice de pescuit, cum ar fi politica returnărilor în mare, contravine Planului de acțiune pe 2006 - 2008 al Comisiei pentru îmbunătățirea PCP. Din acest motiv această opțiune a fost descalificată de la început și nu a constituit obiectul unei analize mai în detaliu.- Opțiunea „ simplificare și regionalizare”: această opțiune propune un nou pachet legislativ, care nu doar simplifică normele complexe actuale, dar și introduce dispoziții specifice pentru fiecare „zonă a unui CCR”, care reflectă diferențele regionale. Un asemenea pachet legislativ se dorește a fi un răspuns la solicitarea Consiliului de a se revizui normele privind măsurile tehnice în vederea simplificării și adoptării unei abordări ce are în vedere într-o măsură mai mare caracteristicile regionale, pentru îmbunătățirea eficacității acestora. Se propune un pachet coerent, cuprinzător și echilibrat în ceea ce privește ponderea măsurilor general aplicabile pentru toate zonele și a celor specifice pentru zonele aferente CCR-urilor, mai exact un regulament cadru al Consiliului cu conține principii și dispoziții generale, precum și regulamente complementare ale Comisiei ce conțin norme tehnice specifice pentru fiecare „zonă a unui CCR”. O astfel de revizuire este compatibilă cu Planul de acțiune al Comisiei pe 2006 – 2008 în vederea simplificării și îmbunătățirii PCP.3) Elementele juridice ale propunerii-  Rezumatul acțiunii propuseÎnlocuirea și abrogarea Regulamentului (CE) nr. 850/98 al Consiliului și abrogarea Regulamentului (CE) nr. 2549/2000 al Consiliului.-  Temeiul juridicArticolul 37 din Tratatul CE.-  Principiul subsidiaritățiiPropunerea intră în sfera de aplicare a PCP, care ține de competența exclusivă a Comunității. În consecință, principiul subsidiarității nu se aplică.-  Principiul proporționalitățiiConform articolului 2 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului[13], PCP trebuie să asigure o exploatare a resurselor acvatice vii într-un mod care să ofere condiții economice, de mediu și sociale durabile. În acest scop, Comunitatea adoptă o abordare preventivă atunci când ia măsuri menite să protejeze și să conserve resursele acvatice vii, să asigure exploatarea durabilă a acestora și să reducă impactul activităților de pescuit asupra ecosistemelor marine.Conform articolului 4 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002, în vederea realizării acestui obiectiv, Consiliul adoptă măsuri comunitare de reglementare a accesului la ape și resurse, precum și a exercitării durabile a activității de pescuit.Articolul 4 alineatul (2) paragraful (g) din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 stabilește, de asemenea, că aceste măsuri pot include, în special, măsuri pentru fiecare populație piscicolă sau grup de populații piscicole în vederea limitării mortalității prin pescuit și a impactului activităților de pescuit asupra mediului, prin adoptarea de măsuri tehnice.Având în vedere faptul că măsura servește obiectivelor PCP, se apreciază că aceasta respectă principiul proporționalității.-  Alegerea instrumentelorInstrumentul propus: regulament al ConsiliuluiAlte instrumente nu ar fi adecvate din următoarele motive: propunerea presupune înlocuirea și abrogarea unui regulament al Consiliului.4) Implicații bugetarePropunerea nu are implicații asupra bugetului comunitar.2008/0112 (CNS)Propunere deREGULAMENT AL CONSILIULUIprivind conservarea resurselor halieutice prin măsuri tehniceCONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 37,având în vedere propunerea Comisiei[14],având în vedere avizul Parlamentului European[15],având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European[16],având în vedere avizul Comitetului Regiunilor[17],întrucât:(1) Regulamentul (CE) nr. 850/98[18] stabilește anumite măsuri tehnice pentru conservarea resurselor de pescuit.(2) În concluziile sale din iunie 2004 destinate promovării unor metode de pescuit mai ecologice, Consiliul a recomandat ca măsurile tehnice pentru Oceanul Atlantic și pentru Marea Nordului să fie revizuite în vederea simplificării și luării în considerare a caracteristicilor regionale. Consiliul a solicitat Comisiei să prezinte, după consultarea părților interesate din domeniu, o propunere simplificată de măsuri tehnice.(3) În Comunicarea din iunie 2004[19], Comisia a propus modalități prin care Comunitatea poate promova în continuare utilizarea metodelor de pescuit ecologice, în special prin măsuri tehnice de conservare, având în vedere totodată necesitatea de a se stabili un echilibru între obiectivele de mediu și cele economice. Utilizarea unor asemenea metode de pescuit ar trebui luată în considerare.(4) În aprilie 2006 Consiliul a aprobat un Plan de acțiune al Comisiei privind simplificarea legislației comunitare. În lumina concluziilor acestui plan de acțiune, toate măsurile tehnice dispersate în diverse regulamente, inclusiv Regulamentul anual privind oportunitățile de pescuit și planurile de refacere a unor anumite rezerve de pește, ar trebui integrate într-un regulament unic.(5) Prezentul regulament ar trebui să stabilească măsurile tehnice pentru Atlanticul de nord-est, Atlanticul de centru-est și apele din largul coastelor departamentelor franceze ale Guyanei, ale insulelor Martinica, Guadelupa și Réunion aflate sub suveranitatea sau jurisdicția Franței, având în vedere faptul că măsurile tehnice pentru Marea Baltică și pentru Marea Mediterană sunt stabilite în Regulamentul (CE) nr. 2187/2005 al Consiliului din 21 decembrie 2005 pentru conservarea, prin măsuri tehnice, a resurselor halieutice din Marea Baltică și strâmtorile Belts și Sound, de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1434/98 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 88/98[20] și în Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 al Consiliului din 21 decembrie 2006 privind măsurile de gestionare pentru exploatarea durabilă a resurselor halieutice din Marea Mediterană, de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 2847/93 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1626/94[21].(6) Măsurile tehnice ar trebui să fie adaptate, în contextul noii politici comune în domeniul pescuitului adoptată în 2002, în special în ceea ce privește stabilirea Consiliilor consultative regionale (CCR-urile) prin Decizia Consiliului din 19 iulie 2004 de instituire a Consiliilor consultative regionale în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului[22], precum și luarea în considerare a aspectelor legate de mediu, cum ar fi protecția habitatelor marine și reducerea returnărilor în mare.(7) Este necesar să se stabilească un echilibru între adaptarea măsurilor tehnice de conservare la diversitatea tipurilor de pescuit și necesitatea unor norme omogene ușor de aplicat, precum și între măsurile generale cu aplicabilitate în toate zonele și măsurile specifice aplicabile pe regiuni ce corespund zonelor aferente Consiliilor consultative regionale (CCR-urile).(8) Articolul 174 din tratat stabilește principiul conform căruia toate măsurile comunitare trebuie să includă cerințe de protecție a mediului înconjurător, în special în lumina principiului precauției.(9) Trebuie continuată punerea în aplicare a angajamentului privind dezvoltarea de practici de pescuit nedistructive, conform recomandărilor Summitului Mondial privind Dezvoltarea Durabilă de la Johannesburg din 2002.(10) Măsurile prevăzute în cadrul acestui regulament trebuie să fie evaluate după un anumit timp, pentru a se aprecia utilitatea și eficacitatea lor.(11) În Directiva 92/43/CE, Consiliul a stabilit măsurile de conservare a habitatelor naturale, a faunei și florei sălbatice. Unele din speciile de organisme marine care intră sub incidența prezentului regulament sunt protejate prin dispozițiile respectivei directive.(12) Pentru a se asigura protecția resurselor biologice marine și o exploatare echilibrată a resurselor halieutice, atât în interesul pescarilor, cât și al consumatorilor, trebuie dispuse măsuri tehnice de conservare, precizându-se, inter alia, dimensiunile ochiului de plasă și combinațiile corespunzătoare ale acestora pentru prinderea anumitor specii, precum și alte caracteristici ale uneltelor de pescuit, precum și limitarea activităților de pescuit la anumite zone și perioade și utilizarea anumitor unelte și instalații de pescuit;(13) Trebuie stabilit modul în care urmează să fie măsurată dimensiunea organismelor marine.(14) Pentru a nu împiedica cercetările științifice, repopulările sau transplantările artificiale, prezentul regulament nu ar trebui să se aplice operațiunilor care pot fi necesare în vederea desfășurării unor astfel de activități;(15) O navă trebuie să se deplaseze imediat într-o altă zonă atunci când cotele maximale de capturi secundare sunt depășite.(16) Trebuie stabilite dimensiunile și timpul de scufundare pentru anumite unelte pasive.(17) În cazul în care conservarea este în mod serios amenințată, Comisia și statele membre ar trebui să fie autorizate să ia măsurile provizorii adecvate care să fie puse în aplicare în timp util.(18) Pot fi menținute sau adoptate măsurile naționale cu caracter strict local, în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului.(19) Măsurile necesare pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, care include dispoziții specifice pentru fiecare zonă a unui Consiliu consultativ regional, ar trebui să fie adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei[23].(20) Având în vedere numărul și domeniul de aplicare al modificărilor ce urmează a fi aduse normelor, Regulamentul (CE) nr. 850/98 ar trebui să fie abrogat și înlocuit cu un nou text,ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:CAPITOLUL IDOMENIU DE APLICARE ȘI DEFINIȚIIArticolul 1Domeniu de aplicarePrezentul regulament se aplică:(a) activității de pescuit pentru păstrarea la bord, transbordarea și descărcarea la țărm a resurselor halieutice atunci când asemenea activități se desfășoară:(i) în apele comunitare din cadrul zonelor de pescuit și în apele menționate la articolul 2;(ii) de către nave de pescuit comunitare în ape necomunitare din cadrul zonelor de pescuit menționate la articolul 2 alineatul 1;(iii) de către cetățeni ai statelor membre în apele necomunitare din cadrul zonelor de pescuit menționate la articolul 2 alineatul (1) fără a se aduce atingere responsabilității primare a statului de pavilion;(b) depozitării, comercializării, prezentării sau oferirii spre vânzare a produselor pescărești capturate în zonele de pescuit și în apele menționate la articolul 2;(c) importului de produse pescărești capturate în afara zonelor de pescuit și a apelor la care se face referire la articolul 2 sau capturate oriunde de către o navă de pescuit a unei țări terțe în ceea ce privește dispozițiile prevăzute la articolul 4.Articolul 2Definirea zonelor de pescuit1. Prezentul regulament se aplică următoarelor zone de pescuit, acolo unde acestea sunt incluse în una din zonele menționate la articolul 2 alineatul (1) paragrafele (c) (d) (e) și (f) din Decizia 585/2004/CE:(a) zonele ICES (Consiliul Internațional pentru explorarea apelor maritime) astfel cum sunt stabilite în Regulamentul (CEE) nr. 3880/91[24];(b) zonele CECAF (partea de est și centrală a Atlanticului sau zona principală FAO de pescuit 34) 34.1.1, 34.1.2 și 34.2.0 (diviziunea insulele Canare și Madeira), astfel cum sunt stabilite în Regulamentul (CE) nr. 2597/95[25].2. Prezentul regulament se aplică apelor din largul coastelor departamentelor franceze ale insulelor Martinica, Guadelupa și Reunion care se află sub jurisdicția sau suveranitatea Franței.Articolul 3Alte definițiiÎn sensul prezentului regulament, în plus față de definițiile stabilite la articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002, se aplică următoarele definiții:(a) „traul” înseamnă unealtă care este tractată de una sau mai multe nave de pescuit și care constă într-o plasă în formă de con sau piramidă (corpul traulului) închis la spate printr-o matcă;(b) „traul cu ramă” desemnează un traul de adâncime la care deschiderea orizontală a plasei este asigurată de o ramă;(c) „năvod danez” înseamnă o unealtă de pescuit turnantă și tractată, acționată din navă prin intermediul a două frânghii lungi menite să direcționeze peștele către deschiderea năvodului. Unealta alcătuită dintr-o plasă, care este similară unui traul de fund în ceea ce privește forma și dimensiunea, conține două părți laterale lungi, corpul și o pungă (matca);(d) „unealtă tractată” înseamnă traulere, năvoade daneze și unelte similare al căror corp este în formă de piramidă sau con, închis la spate printr-o pungă (matca) sau care au două părți laterale lungi un corp și o pungă (matca) și care sunt deplasate în apă;(e) „matca” înseamnă ultimii 8 m din unealta tractată măsurați de la parâmă când diametrul ochiurilor este mai mare sau egal cu 80 mm, precum și ultimii 20 de m din unealta tractată măsurați de la parâmă, când diametrul ochiurilor este mai mic de 80 mm;(f) „învelitoarea de întărire” este o bucată de plasă de formă cilindrică, care înfășoară complet matca traului și care este prinsă de matcă din loc în loc. Ea are cel puțin aceleași dimensiuni (în lungime și lățime) ca și partea din matcă de care este prinsă;(g) „ocheț circular” este o frânghie care încercuiește transversal matca sau învelitoarea de întărire și care este atașată de aceasta;(h) „ochețul de ridicare”este o frânghie sau un cablu care înconjoară circumferința mătcii sau a eventualei învelitori de întărire și este fixată de aceasta din urmă cu ajutorul unor noduri sau inele.(i) „setcă” înseamnă o plasă realizată dintr-o singură bucată care este menținută vertical în apă de către flotoare și lesturi Aceasta capturează resurse acvatice vii prin încurcare sau prindere în ochiurile plasei.(j) „setcă cu sirec” înseamnă o plasă alcătuită din două sau mai multe bucăți prinse împreună în paralel de o aceeași ramă;(k) „timp de scufundare” înseamnă intervalul de timp de la care plasele sunt introduse în apă până la momentul la care plasele sunt complet aduse la bordul navei de pescuit;(l) „stat membru costier” înseamnă statul membru sub a cărui suveranitate sau jurisdicție se află apele în care se desfășoară operațiunile de pescuit.CAPITOLUL IIMĂSURI COMUNE PERMANENTE PENTRU TOATE ZONELESec Ţ IUNEA 1DIMENSIUNEA MINIMă DE DESCăRCAREArticolul 4Dimensiunea minimă de descărcare pentru resursele acvatice vii1. O resursă acvatică vie se consideră a fi subdimensionată dacă dimensiunile sale sunt inferioare celor precizate la anexa I, pentru specia respectivă.2. Organismele marine subdimensionate nu sunt păstrate la bord, transbordate, descărcate, transportate, depozitate, comercializate, expuse sau oferite spre vânzare, ci sunt returnate imediat în mare.3. Prin derogare de la paragraful 2 exemplarele subdimensionate de sardine, hamsii, stavrid negru și macrou capturate pentru a fi folosite ca momeală vie pot fi păstrate la bord cu condiția ca acestea să fie vii.4. Măsurătorile dimensiunilor unui organism marin se efectuează în conformitate cu dispozițiile stabilite la anexa II.Sec Ţ IUNEA 2UNELTE DE PESCUITArticolul 5Regula plasei uniceSe interzice deținerea la bordul navei, pe durata unei campanii de pescuit, de combinații de plase cu dimensiuni ale ochiurilor diferite.Articolul 6Unelte tractate1. Nu se utilizează nici un echipament care obstrucționează sau diminuează ochiul în jumătatea inferioară a mătcii.2. Prin derogare de la paragraful 1 se permite:(a) atașarea la partea exterioară a mătcii a unei învelitori de întărire, atunci când pescuitul se realizează cu o unealtă tractată ce are dimensiunea ochiului de plasă mai mică de 80 mm. Dimensiunea ochiului de plasă la învelitoarea de întărire este de cel puțin două ori mai mare decât la matcă;(b) atașarea în exteriorul mătcii, în orice parte a acesteia, a unui senzor pentru măsurarea volumului capturilor;(c) atașarea la matcă de ochețe circulare și a unui ocheț de ridicare;(d) atașarea de flotoare la cele două grandee laterale ale mătcii.3. Este interzisă utilizarea:(a) oricărei mătci la care numărul de ochiuri cu dimensiuni egale din jurul oricărei circumferințe a mătcii crește din față către spate. Această interdicție nu se aplică părții mătcii la care este atașat un dispozitiv selectiv autorizat.(b) orice matcă ale cărei ochiuri au dimensiunea egală sau mai mare de 80 mm, în care ochiurile nu sunt cu patru laturi și la care laturile ochiului nu sunt de lungimi aproximativ egale;(c) orice matcă la care lungimea totală a jumătății superioare extinse nu este aproximativ egală cu lungimea totală a părții inferioare extinse;(d) orice unealtă tractată cu dimensiunea ochiului de plasă mai mare sau egală cu 80 mm având mai mult de 100 de ochiuri deschise și mai puțin de 40 de ochiuri deschise la orice circumferință a mătcii, cu excepția îmbinărilor și grandeelor;(e) orice matcă cu ochiuri a căror dimensiune este egală sau mai mare de 80 mm și care nu este alcătuită din:(i) plasă cu fir unic la care grosimea firului nu depășește 8 mm; sau(ii) plasă cu fir dublu la care grosimea firului nu depășește 5 mm;4. Prin derogare de la alineatele (2) punctul (a), (3) punctele (b), (d) și (e), dimensiunea ochiului de 80 mm poate fi înlocuită cu 60 mm atunci când pescuitul se realizează în zonele ICES VIII, IX și X.Articolul 7Traule laterale1. Se interzice utilizarea sau păstrarea la bord a oricărui traul lateral ale cărui ochiuri au dimensiunea mai mică de 120 mm și mai mare sau egală cu 80 mm cu excepția cazului în care întreaga jumătate inferioară a părții anterioare a unei asemenea plase este alcătuită dintr-un panou de material de plasă la care nici un ochi nu are dimensiunea mai mică de 180 mm. Lungimea panoului trebuie să fie mai mare sau egală cu jumătate din lungimea ramei. Acest panou se atașează direct la ramă sau la cel mult trei rânduri de material de plasă cu ochiuri de orice dimensiune, atașate direct la ramă.2. Se interzice utilizarea sau deținerea la bord a oricărui tip de traul lateral a cărui ramă, sau a oricăror traule la care lungimea totală a ramei măsurată ca sumă a lungimilor corespunzătoare fiecărei rame, depășește 24 m sau care poate fi prelungită până la o lungime de peste 24 m. Lungimea unei rame se consideră a fi distanța dintre extremitățile sale, care include și anexele acesteia.Articolul 8Setci și setci cu sirec1. Vasele comunitare nu pot utiliza setci și setci cu sirec în orice poziție la care adâncimea cartografiată depășește 200 de metri.2. Timpul de scufundare a setcilor și setcilor cu sirec nu poate depăși 48 de ore.3. Acolo unde peștele este direcționat utilizându-se setci și setci cu sirec, se interzice utilizarea a mai mult de 50 de km de plasă.Articolul 9Dispoziții specifice privind anumite setci1. Prin derogare de la articolul 8 se permite utilizarea de setci cu dimensiunea ochiului mai mare sau egală cu 120 mm și mai mică decât 150 mm la nord de 48˚ latitudine nordică sau cu dimensiunea ochiului mai mare sau egală cu 100 mm și mai mică de 130 mm la sud de 48˚ latitudine nordică, în ape cu adâncimea cartografiată mai mică de 600 de metri, cu condiția ca partea scufundată a acestora să nu depășească 100 de ochiuri, să aibă o rată de agățare de cel puțin 0,5 și să fie echipate cu flotoare sau dispozitive echivalente de plutire. Plasele trebuie să aibă fiecare maximum 5 mile marine în lungime, iar lungimea totală a tuturor plaselor desfășurate simultan nu poate depăși 25 km per navă. Timpul maxim de scufundare este de 24 de ore.2. Prin derogare de la articolul 8 este permisă utilizarea setcilor cu o dimensiune a ochiurilor mai mare sau egală cu 250 mm, cu condiția să fie utilizate în ape cu adâncime cartografiată mai mică de 600 metri, partea scufundată a acestora să depășească 15 ochiuri, să aibă o rată de agățare nu mai mică de 0,33 și să nu fie echipate cu flotoare sau dispozitive similare de plutire. Lungimea maximă a fiecărei plase este de 10 km. Lungimea totală a tuturor plaselor utilizate simultan nu poate depăși 100 km per navă. Timpul maxim de scufundare este de 72 de ore.3. Cantitatea de rechin deținută la bord de către orice navă care utilizează setcile la care se face referire la alineatul (2) nu poate depăși 5% din greutatea în viu a cantității totale de organisme marine deținute la bord.Sec Ţ IUNEA 3MăSURI DE REDUCERE A RETURNăRILOR ÎN MAREArticolul 10Deplasarea imediată către o altă zonă atunci când cotele maximale de capturi secundare sunt depășite1. Atunci când cantitatea de pește subdimensionat depășește 10% din cantitatea totală a capturilor obținute în urma unei lansări, nava se deplasează la o distanță de cel puțin cinci mile marine de orice poziție a lansării anterioare, înainte de a relua pescuitul.2. Dacă la oricare lansare procentele maxime și/sau minime din speciile vizate, cu excepția exemplarelor subdimensionate din speciile vizate, care se pot prinde utilizând plase cu dimensiuni ale ochiului de plasă cuprinse în intervalul admisibil pentru acele specii și care sunt păstrate la bord, nu respectă valorile prevăzute în normele detaliate, adoptate în conformitate cu articolul 22, nava trebuie să se deplaseze imediat la cel puțin 10 mile marine distanță de orice poziție din care a fost realizată lansarea anterioară, iar pe parcursul lansării următoare să păstreze o distanță minimă de 10 mile marine față de orice poziție de la care a fost realizată lansarea anterioară.Articolul 11Restricții privind utilizarea utilajelor automate de sortare1. Este interzisă deținerea la bordul unei nave de pescuit sau utilizarea de către aceasta a utilajelor capabile să sorteze în mod automat, după dimensiuni, heringul ( Clupea harengus ), macroul ( Scomber scombr us) sau stavridul negru ( Trachurus spp .).2. Prin derogare de la alineatul (1), se permite deținerea și utilizarea unor asemenea utilaje atunci când:(a) întreaga captură care poate fi păstrată la bord în mod legal este depozitată în stare congelată, peștele sortat este congelat imediat după sortare și nici o cantitate de pește sortat nu este returnată în mare; și(b) utilajul este instalat și amplasat pe navă astfel încât să fie asigurată congelarea imediată și să se împiedice astfel returnarea în mare a organismelor marine.3. Prin derogare de la alineatul (1), orice navă autorizată să pescuiască în Marea Baltică, Strâmtorile Beltul Mare și Beltul Mic sau Strâmtoarea Sound poate să dețină utilaje automate de sortare pe brațul Kattegat, cu condiția să i se fi eliberat un permis special de pescuit în acest sens. Permisul special de pescuit stabilește speciile, zonele, perioadele și orice alte condiții necesare privind utilizarea și deținerea la bord a utilajelor de sortare.Sec Ţ IUNEA 4NORME DE PROTEC Ţ IE A MEDIULUI:Articolul 12Practici de pescuit distructiveSunt interzise capturarea, păstrarea la bord, transbordarea, depozitarea, debarcarea, comercializarea, expunerea sau oferirea spre vânzare a organismelor marine capturate prin utilizarea de metode care includ utilizarea explozibililor, substanțelor otrăvitoare sau a stupefiantelor, curentului electric sau a oricăror tipuri de proiectile.Sec Ţ IUNEA 5OPERAțIUNI EFECTUATE LA BORDUL NAVEIArticolul 13Operațiuni de prelucrare1. Este interzisă desfășurarea la bordul unei nave de pescuit a oricărei operațiuni fizice sau chimice de prelucrare a peștelui în vederea obținerii de produse alimentare din pește, untură de pește, precum și transbordarea capturilor de pește în aceste scopuri.2. Interdicția stabilită la alineatul (1) nu se aplică următoarelor tipuri de activități:(a) procesarea sau transbordarea deșeurilor;(b) producția de surimi și carne de pește la bordul navei.Sec Ţ IUNEA 6MăSURI SPECIFICE PENTRU ANUMITE SPECIIArticolul 14Restricții privind pescuitul crevetelor în vederea protejării peștilor cu corpul plat1. Este interzisă păstrarea la bord a oricărei cantități de crevete cenușiu ( Crangon spp.) și crevete Esop ( Pandalus montagui) capturat cu plase demersale tractate cu dimensiunea ochiurilor între 16 și 31 mm, cu excepția cazurilor în care o asemenea cantitate nu depășește 5% din masa totală de organisme marine vii aflate la bord.2. Interdicțiile stabilite la alineatul (1) nu se aplică în cazurile în care:(a) nava are instalat la bord un dispozitiv în stare de funcționare care separă peștele cu corpul plat de crevetele cenușiu și crevetele Esop imediat după captură; precum și(b) se utilizează un traul separator sau un traul prevăzut cu o grilă de sortare pentru prinderea crevetelor cenușii și crevetelor Esop, în conformitate cu normele detaliate stabilite de statele membre. Astfel de norme pot fi aplicabile numai plaselor tractate de nave de pescuit.Articolul 15Restricții privind pescuitul somonului și păstrăvului de mareÎn apele comunitare din cadrul zonei de pescuit menționate la articolul 2 alineatul (1) litera (a), atunci când această zonă de pescuit este inclusă în zonele menționate la articolul 2 alineatul (1) literele (c) - (e) din Decizia 585/2004/CE, somonul și păstrăvul de mare nu se rețin la bord sau nu se transbordează, debarcă, transportă, depozitează, comercializează, expune și oferă spre vânzare ci se returnează imediat în mare, în cazul în care au fost capturați:(a) în apele situate în afara limitei de 6 mile măsurate de la liniile de bază ale statelor membre, cu excepția brațelor Skagerrak și Kattegat;(b) în orice parte a brațelor Skagerrak și Kattegat situată în afara limitei de 4 mile măsurate de la liniile de bază ale statelor membre;(c) în cazul în care au fost capturați cu ajutorul unei unelte de pescuit tractate, de orice tip.CAPITOLUL III MăSURI NAȚIONALE ȘI REGIONALEArticolul 16Măsuri urgente de conservare adoptate de statele membre1. În cazul în care conservarea anumitor specii sau zone de pescuit este serios amenințată, inclusiv în cazul în care se detectează mari aglomerări de puiet și în cazul în care o întârziere ar produce pagube greu de reparat, un stat membru poate lua măsurile adecvate de conservare în ceea ce privește apele aflate sub suveranitatea sau jurisdicția sa. Statul membru în cauză se asigură că astfel de măsuri nu constituie nici o discriminare la adresa navelor de pescuit ale altor state membre.2. Măsurile la care se face referire la alineatul (1) sunt valabile pe o perioadă de cel mult 10 zile, întinderea geografică a zonelor de pescuit afectate este delimitată în mod clar, iar măsurile pot afecta doar navele echipate în vederea capturării speciilor în cauză și/sau care sunt autorizate să pescuiască în zonele de pescuit respective.3. Măsurile la care se face referire la alineatul (1), însoțite de un memorandum explicativ, se aduc la cunoștința Comisiei, a celorlalte state membre și a Consiliilor consultative regionale, de îndată ce sunt adoptate.Articolul 17Măsuri adoptate de statele membre aplicabile exclusiv navelor de pescuit aflate sub pavilion propriu1. În vederea conservării și gestionării rezervelor de pește sau a reducerii efectelor pescuitului asupra eco-sistemului, un stat membru poate adopta măsuri tehnice de conservare a resurselor piscicole care se aplică doar navelor aflate sub pavilion propriu. Aceste măsuri pot:(a) să vină în completarea măsurilor stabilite în regulamentele comunitare privind pescuitul;sau(b) să depășească cerințele minime stabilite în regulamentele comunitare privind pescuitul.2. Măsurile la care se face referire la alineatul (1) trebuie să fie compatibile cu legislația comunitară.3. Statul membru în cauză informează, fără întârziere, celelalte state membre și Comisia cu privire la asemenea măsuri.4. Statele membre furnizează Comisiei, la cererea acesteia, toate informațiile necesare verificării conformității măsurilor cu prevederile alineatului (1).5. În cazul în care Comisia concluzionează că măsurile nu respectă prevederile alineatului (1) ea adoptă o decizie prin care solicită statului membru retragerea sau modificarea măsurilor.Articolul 18Planuri naționale și/sau regionale de reducere sau eliminare a returnărilor în mare1. Statele membre și/sau un consiliu consultativ regional pot prezenta Comisiei propuneri privind aspecte legate de stabilirea de planuri de reducere sau eliminare a returnărilor în mare și de îmbunătățire a selectivității uneltelor de pescuit. Comisia examinează aceste propuneri și, în termen de trei luni de la data primirii lor, prezintă observațiile sale statului membru și/sau consiliului consultativ regional respectiv, în special în ceea ce privește modul în care planurile vor contribui la reducerea sau eliminarea returnărilor în mare.2. În cazul în care orice întârziere în reducerea sau eliminarea returnărilor în mare ar determina pagube dificil de remediat, un stat membru poate adopta măsuri de conservare corespunzătoare, nediscriminatorii în ceea ce privește apele aflate sub suveranitatea sau jurisdicția sa, în conformitate cu articolul 16.CAPITOLUL IVACTIVITĂ ȚI EXCEPTATEArticolul 19Cercetarea științifică1. Prezentul regulament nu se aplică activităților de pescuit realizate strict în vederea cercetării științifice cu condiția să fie îndeplinite următoarele:(a) operațiunile de pescuit trebuie să se desfășoare cu permisiunea și sub autoritatea statului membru de pavilion;(b) statul membru costier trebuie să fie informat în prealabil în legătură cu operațiunile de pescuit, după caz;(c) nava care conduce operațiunile de pescuit trebuie să dețină la bord o autorizație eliberată de statul membru de pavilion;(d) la solicitarea statului membru costier adresată statului membru de pavilion, comandantul navei acceptă prezența la bord a unui observator al statului membru costier, pe durata operațiunilor de pescuit.2. Organismele marine capturate în scopul menționat la alineatul (1) pot fi comercializate, depozitate, expuse sau oferite spre vânzare, cu condiția:(a) să îndeplinească standardele prevăzute în anexa I la acest regulament și standardele de comercializare adoptate în conformitate cu articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 104/2000[26], sau(b) să fie vândute direct în alte scopuri decât pentru consum uman.Articolul 20Transplantare și repopulare artificialăDispozițiile prezentului regulament nu se aplică operațiunilor de pescuit desfășurate exclusiv în scopul transplantării sau repopulării artificiale a organismelor marine, efectuate cu permisiunea și sub autoritatea unui stat membru. În cazul în care aceste operațiuni de pescuit se desfășoară în apele altui stat membru, Comisia și toate statele membre în cauză sunt anunțate în prealabil.CAPITOLUL V DISPOZIȚII FINALEArticolul 21Evaluarea eficienței măsurilor tehniceO dată la cinci ani, cu începere de la cinci ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament, Comisia, pe baza avizului Comitetului științific tehnic și economic de pescuit (CSTEP) și după consultarea consiliilor consultative regionale relevante, prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind punerea în aplicare a prezentului regulament care conține o evaluare a impactului măsurilor tehnice asupra conservării resurselor halieutice. Pe baza acestui raport, Comisia va propune Consiliului modificările pe care le consideră necesare.Articolul 22Norme de aplicareNormele detaliate de punere în aplicare a prezentului regulament se adoptă în conformitate cu procedura menționată la articolul 30 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002. Aceste norme prevăd în special:(a) procentele minime și maxime pentru speciile vizate dintre resursele acvatice vii reținute la bord;(b) dimensiunile admisibile pentru ochiul de plasă pentru fiecare din speciile vizate;(c) dispoziții privind reducerea sau eliminarea returnărilor în mare și îmbunătățirea selectivității uneltelor de pescuit;(d) măsuri privind restricționarea activităților de pescuit în anumite perioade și/sau în anumite zone, menționate la articolul 2, pe baza celor mai bune informații științifice disponibile, în vederea protejării habitatelor marine din acele zone;(e) alte măsuri tehnice de protejare a habitatelor marine sau a resurselor halieutice.Articolul 23Procedura de modificare a anexelorModificările anexelor prezentului regulament se adoptă în conformitate cu procedura menționată la articolul 30 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002.Articolul 24Abrogare1. Regulamentele (CE) nr. 850/98 și (CE) nr. 2549/2000 se abrogă prin prezenta.2. Trimiterile la dispozițiile regulamentului abrogat se interpretează ca trimiteri la prezentul regulament și se citesc în conformitate cu tabelul de corespondență din anexa III.Articolul 25Intrarea în vigoarePrezentul regulament intră în vigoare în a șaptea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .Regulamentul se aplică de la xx xx 2009.Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.Adoptat la Bruxelles, […].Pentru ConsiliuPreședinteAnexa IDimensiunea minimă de descărcarePe șteCod (Gadus morhua) Cod negru (Pollachius virens) Merluciu (Merluccius merluccius) Cardină (Lepidorhombus spp.) Limbă de mare (Solea spp.) Biban (Dicentrarchus labrax): Macrou (Scomber spp) Stavrid negru (Trachurus spp.). Hering (Clupea harengus) Sardină marocană (Sardina pilchardus) Hamsie (Engraulis encrasicolus) | 35 cm 35 cm 27 cm 20 cm 24 cm 36 cm 20 cm 15 cm 20 cm 11 cm 12 cm |CrustaceeLangustină (Nephrops norvegicus) Cozi de langustină Păianjen de mare (Maia squinado) Crab comestibil (Cancer pagurus) | 85 mm (lungime totală) 25 mm (lungimea carapacei) 46 mm 120 mm 140 mm |MolușteCaracatiță (Octopus vulgaris) Scoica Saint-Jacques (Pecten maximus) | 450 grammes (eviscerată) 100 mm |Anexa IIMăsurarea dimensiunilor organismelor marine1. Dimensiunea unui pește se măsoară de la vârful botului la marginea înotătoarei caudale.2. Dimensiunea unei langustine se măsoară ca lungime a carapacei paralel cu linia mediană, de la spatele ambilor globi oculari până la marginea distală a carapacei, și/sau ca lungime totală de la vârful rostrului până la marginea posterioară a telsonului, exclusiv acul, și/sau în cazul cozilor de langustină, de la capătul anterior al primului segment al cozii existent, până la capătul posterior al ultimului segment al telsonului, exclusiv acul. Coada se măsoară plată, neîntinsă, pe partea dorsală.3. Dimensiunea unui păianjen de mare sau a unui crab comestibil se măsoară ca lățimea minimă a carapacei măsurată perpendicular pe linia mediană anterior-posterior a carapacei.4. Dimensiunea oricărei moluște bivalve se măsoară ca partea cea mai lungă a cochiliei.Anexa IIITabel de corespondențăRegulamentul (CE) nr. 850/98 | Prezentul regulament |Articolul 1 | Articolul 1 |Articolul 2 | Articolul 2 |Articolul 3 | Articolul 3 |Articolul 4 alineatul (1) |Articolul 4 alineatul (2) |Articolul 4 alineatul (3) |Articolul 4 alineatul (4) |Articolul 4 alineatul (5) |Articolul 4 alineatul (6) |Articolul 5 |Articolul 6 alineatul (1) | Articolul 6 alineatul (3) litera (d) |Articolul 6 alineatul (2) | Articolul 6 alineatul (3) litera (a) |Articolul 6 alineatul (3) |Articolul 7 |Articolul 8 | Articolul 6 alineatul (3) litera (e) |Articolul 9 | Articolul 6 alineatul (3) litera (b) |Articolul 10 |Articolul 11 |Articolul 12 |Articolul 13 |Articolul 14 |Articolul 15 |Articolul 16 | Articolul 6 alineatul (1) |Articolul 17 | Articolul 4 alineatul (1) |Articolul 18 alineatul (1) | Articolul 4 alineatul (4) |Articolul 18 alineatul (2) |Articolul 18 alineatul (3) |Articolul 18 alineatul (4) |Articolul 19 alineatul (1) | Articolul 4 alineatul (2) |Articolul 19 alineatul (2) |Articolul 19 alineatul (3) | Articolul 4 alineatul (3) |Articolul 20 |Articolul 21 |Articolul 22 |Articolul 23 |Articolul 25 | Articolul 14 |Articolul 26 | Articolul 15 |Articolul 27 |Articolul 28 |Articolul 29 |Articolul 29a |Articolul 29b |Articolul 30 alineatul (1) | Articolul 7 alineatul (2) |Articolul 30 alineatul (2) |Articolul 30 alineatul (3) |Articolul 30 alineatul (4) |Articolul 30 alineatul (5) |Articolul 31 | Articolul 12 |Articolul 32 | Articolul 11 |Articolul 33 |Articolul 34 |Articolul 35 |Articolul 36 |Articolul 37 |Articolul 38 |Articolul 39 |Articolul 40 |Articolul 42 | Articolul 13 |Articolul 43 | Articolul 19 |Articolul 44 | Articolul 20 |Articolul 45 | Articolul 16 |Articolul 46 | Articolul 17 |Articolul 47 |Articolul 48 | Articolul 22 |Articolul 49 |Articolul 50 | Articolul 25 |Anexa I |Anexa II |Anexa III |Anexa IV |Anexa V |Anexa VI |Anexa VII |Anexa VIII |Anexa IX |Anexa X |Anexa XI |Anexa XII | Anexa I |Anexa XIII | Anexa II |Anexa XIV |Anexa XV | Anexa III |[1] JO L 125, 27.04.1998, p. 1.[2] JO L 292, 21.11.2000, p. 5. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1456/2001 din 16 iulie 2001.[3] JO L 256, 03.08.2004, p. 17. Decizie modificată prin Decizia Consiliului din 11 iunie 2007 (2007/409/CE).[4] COM(2004) 438 final.[5] JO L 125, 27.04.1998, p. 1.[6] COM(2005) 647 final.[7] CCR pentru Marea Nordului, CCR pentru apele de nord-vest și CCR pentru apele de sud-vest[8] Regulamentul (CE) nr. 812/2004 al Consiliului din 26 aprilie 2004 de stabilire a unor măsuri privind capturile accidentale de cetacee în activitățile de pescuit și de modificare a regulamentului (CE) nr. 88/98. Prezentul regulament nu se aplică doar Mării Nordului, ci și Mării Mediterane și Mării Baltice și prin urmare rămâne distinct.[9] Reuniunile Grupului de lucru al CSTEP din 19-23 martie 2007 și 15 - 19 martie 2007[10] Reuniunea Grupului de lucru al CSTEP din 11 - 15 iunie 2007.[11] 4 - 6 iunie 2007, Aalesund, Norvegia.[12] Raportul ICES WGFTFB pe 2005 (ICES CM 2005/B:04).[13] JO L 358, 31.12.2002, p. 59.[14] JO L […], […], p. […].[15] JO L […], […], p. […].[16] JO L […], […], p. […].[17] JO L […], […], p. […].[18] JO L 125, 27.4.1998, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2166/2005.[19] COM(2004) 438 final[20] JO L 349, 31.12.2005, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 809/2007.[21] JO L 409, 30.12.2006. 11.[22] JO L 256, 3.8.2004, p. 17. Decizie modificată ultima dată prin Decizia 2007/409/CE (JO L 155, 15.6.2007, p. 68).[23] JO L 191, 7.7.1998, p. 10.[24][25][26] JO L 17, 21.1.2000, p. 22.