               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 24.3.2021
            COM(2021) 201 final
            2021/0077(BUD)
            Propunere de
            DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI A CONSILIULUI
            privind mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene în vederea acordării de asistență Greciei și Franței în legătură cu catastrofele naturale, precum și Albaniei, Austriei, Belgiei, Croației, Cehiei, Estoniei, Franței, Germaniei, Greciei, Irlandei, Italiei, Letoniei, Lituaniei, Luxemburgului, Muntenegrului, Portugaliei, României, Serbiei, Spaniei, Ungariei în legătură cu o situație de urgență de sănătate publică

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.Contextul propunerii

               Prezenta decizie se referă la mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene (denumit în continuare „FSUE”), în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului
                  1
                (denumit în continuare „regulamentul”), pentru o sumă de 484 199 841 EUR, pentru a oferi asistență Greciei și Franței în urma catastrofelor naturale regionale care au avut loc în aceste țări în cursul anului 2020, precum și unui număr de 20 de state membre și țări în curs de aderare (Albania, Austria, Belgia, Croația, Cehia, Estonia, Franța, Germania, Grecia, Irlanda, Italia, Letonia, Lituania, Luxemburg, Muntenegru, Portugalia, România, Serbia, Spania, Ungaria) ca răspuns la situația de urgență majoră de sănătate publică provocată de pandemia de COVID-19 la începutul anului 2020.

               Această mobilizare este însoțită de proiectul de buget rectificativ (PBR) nr. 2/2021
                  2
               , care propune reportarea sumei de 47 981 598 EUR din alocarea neutilizată pentru 2020 direct la linia bugetară operațională a FSUE și de DEC nr. 03/2021, care propune transferul sumei de 427 543 750 EUR din linia de rezervă a rezervei pentru solidaritate și ajutoare de urgență (Solidarity and Emergency Aid Reserve – SEAR) la linia bugetară operațională a FSUE, atât în ceea ce privește angajamentele, cât și plățile. În conformitate cu articolul 4a alineatul (4) din Regulamentul FSUE, suma de 50 000 000 EUR a fost deja inclusă în bugetul general pentru 2021 (în angajamente și plăți) pentru plățile în avans. Aceste credite vor fi utilizate pentru plata sumei de 8 674 493 EUR în legătură cu avansurile pentru catastrofele naturale regionale din Grecia și Franța. Avansurile pentru cazurile legate de Covid-19, în valoare de 132 736 830 EUR, au fost plătite din alocarea FSUE pentru 2020.

               2.Informații și condiții

               2.1Grecia – inundații în Sterea Ellada în august 2020

               (1)La 29 octombrie 2020, Grecia a solicitat o contribuție financiară din FSUE pentru finanțarea operațiunilor de urgență și de redresare în urma inundațiilor din regiunea Sterea Ellada din august 2020.

               (2) Cererea a fost depusă în termenul de 12 săptămâni de la înregistrarea primelor daune cauzate de catastrofă la 9 august 2020 și conține toate informațiile necesare în temeiul articolului 4 din regulament.

               (3)Catastrofa este de origine naturală și, prin urmare, se încadrează în domeniul de aplicare al FSUE.

               (4)Cererea a prezentat evenimentul ca fiind o „catastrofă naturală regională”, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatul (3) din regulament, care o definește drept orice catastrofă naturală care provoacă într-o regiune de nivel NUTS 2 dintr-un stat eligibil daune directe care depășesc 1,5 % din produsul intern brut (PIB) al regiunii respective. Autoritățile elene estimează daunele directe totale la 132 004 000 EUR. Daunele cauzate reprezintă 1,54 % din PIB-ul regiunii de nivel NUTS 2 în cauză, Sterea Ellada, depășind astfel pragul de 128 286 000 EUR (1,5 % din PIB-ul regional). În consecință, cererea depusă de Grecia este eligibilă pentru a beneficia de o contribuție din FSUE.

               (5)Daunele directe totale reprezintă baza de calcul al valorii contribuției financiare din FSUE. Contribuția financiară poate fi utilizată numai pentru operațiuni de urgență și de redresare esențiale, astfel cum sunt definite la articolul 3 alineatul (2) din regulament, cu excepția literei (e).

               (6)În cererea sa din 29 octombrie 2020, Grecia a solicitat plata unui avans, după cum se prevede la articolul 4a din regulament. La 2 martie 2021, Comisia a adoptat Decizia de punere în aplicare C(2021) 1507, prin care a acordat un avans în valoare de 330 010 EUR. Cuantumul avansului va fi luat în considerare la calcularea soldului contribuției către statul beneficiar. Comisia va recupera avansurile plătite în mod necuvenit.

               (7)Cererea descrie în detaliu evenimentul și natura daunelor. La 9 august 2020, sistemul de furtună de vară „Thalia”, care, cu 2 zile mai devreme, afectase nordul Greciei, s-a intensificat către zona continentală centrală și sud-estică a Greciei, provocând dezvoltarea unei activități meteorologice verticale și a unor fenomene meteorologice extreme. Vremea extremă a adus ploi torențiale (300 mm de ploaie în 8 ore), furtuni abundente și vânturi puternice. Ploile torențiale au provocat ieșirea din matcă a două râuri, au blocat drumurile și au cauzat inundarea a 3 000 de locuințe, izolând atât turiștii, cât și rezidenții. Toate cele șase poduri principale peste râul Lilas s-au prăbușit, digurile rutiere de-a lungul râului fiind erodate. Vremea extremă a condus la deteriorarea extinsă a rețelei de energie electrică, a infrastructurii publice și a locuințelor private, o mare parte a rețelei rutiere regionale devenind inutilizabilă temporar sau permanent. Dat fiind peisajul topografic înclinat, ploile rapide au provocat viituri rapide și alunecări de teren catastrofale (în principal în zonele de captare ale râurilor). Inundațiile și alunecările de teren au dus la pierderea a 8 vieți omenești. Întreprinderile și sectorul agricol au suferit, de asemenea, daune considerabile. În ansamblu, daunele fizice aduse infrastructurii de rețea (rețeaua de apă/ape uzate, transport, poduri, energie electrică și telecomunicații) au antrenat cele mai mari costuri în raport cu nivelul daunelor directe totale estimate pe ansamblu și incluse în cerere.

               (8)Grecia a estimat la 106 124 000 EUR costul operațiunilor de urgență și de redresare eligibile în temeiul articolului 3 alineatul (2) din regulament și l-a prezentat defalcat pe tipuri de operațiuni. Cea mai mare parte (peste 69 de milioane EUR) a acestor costuri este legată de costurile de refacere a infrastructurii de transport (drumuri și poduri), urmate de costurile operațiunilor de curățare a zonelor afectate de catastrofă (peste 27 de milioane EUR).

               (9)Autoritățile elene au confirmat faptul că nu există nicio asigurare care să acopere costurile eligibile.

               (10)În ceea ce privește punerea în aplicare a legislației Uniunii privind prevenirea și gestionarea riscurilor de catastrofe, în prezent nu este în curs nicio procedură de constatare a neîndeplinirii obligațiilor.

               (11)În contextul punerii în aplicare a Directivei 2007/60/CE privind evaluarea și gestionarea riscurilor de inundații, au fost finalizate următoarele acțiuni: raportul privind evaluarea preliminară a riscurilor de inundații (martie 2012), identificarea zonelor cu risc potențial ridicat de inundații în cele 14 districte hidrografice ale țării și actualizarea raportului privind evaluarea preliminară a riscurilor de inundații (noiembrie 2012). În martie 2017, au fost finalizate evaluările riscurilor de inundații și de alte tipuri pentru cele 14 districte hidrografice ale țării. Au fost finalizate planurile de gestionare a riscurilor de inundații pentru toate districtele hidrografice ale țării.

               2.2Grecia – ciclonul Ianos în septembrie 2020

               (1)La 9 decembrie 2020, Grecia a solicitat o contribuție financiară din FSUE pentru finanțarea operațiunilor de urgență și de redresare în urma daunelor provocate de ciclonul mediteraneean Ianos în septembrie 2020.

               (2)Cererea a fost depusă în termenul de 12 săptămâni de la înregistrarea primelor daune cauzate de catastrofă la 19 septembrie 2020 și conține toate informațiile necesare în temeiul articolului 4 din regulament.

               (3)Catastrofa este de origine naturală și, prin urmare, se încadrează în domeniul de aplicare al FSUE.

               (4)Cererea a prezentat evenimentul ca fiind o „catastrofă naturală regională”, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatul (3) din regulament, care o definește drept orice catastrofă naturală care provoacă într-o regiune de nivel NUTS 2 dintr-un stat eligibil daune directe care depășesc 1,5 % din produsul intern brut (PIB) al regiunii respective sau 1,5 % din PIB-ul ponderat în cazul unei catastrofe multiregionale. Cererea se referă la cinci regiuni de nivel NUTS 2 din Grecia [Ionia Nisia (EL62), Sterea Ellada (EL64), Ditiki Ellada (EL63), Tesalia (EL61), Peloponnisos (EL65)]. Autoritățile elene estimează daunele directe totale la 863 540 756 EUR. Daunele cauzate reprezintă 11,08 % din PIB-ul ponderat al celor cinci regiuni de nivel NUTS 2 vizate și, prin urmare, depășesc pragul. În consecință, cererea depusă de Grecia este eligibilă pentru a beneficia de o contribuție din FSUE.

               (5)Daunele directe totale reprezintă baza de calcul al valorii contribuției financiare din FSUE. Contribuția financiară poate fi utilizată numai pentru operațiuni de urgență și de redresare esențiale, astfel cum sunt definite la articolul 3 alineatul (2) din regulament, cu excepția literei (e).

               (6)În cererea sa din 9 decembrie 2020, Grecia a solicitat plata unui avans, după cum se prevede la articolul 4a din regulament. La 2 martie 2021, Comisia a adoptat Decizia de punere în aplicare C(2021) 1511, prin care a acordat un avans în valoare de 2 158 852 EUR. Cuantumul avansului va fi luat în considerare la calcularea soldului contribuției către statul beneficiar. Comisia va recupera avansurile plătite în mod necuvenit.

               (7)Cererea descrie în detaliu evenimentul și natura daunelor. Ciclonul Ianos, cunoscut și sub denumirea de Medicane Ianos, a fost un ciclon mediteraneean rar, asemănător unuia tropical, care s-a abătut asupra Greciei în perioada 17-20 septembrie 2020. Această rară furtună de tip uragan a traversat Grecia prin Tesalia centrală, lovind regiunile afectate cu vânturi puternice care au atins 120 km/h, ploi torențiale și inundații care au provocat decesul a patru persoane și daune enorme pentru locuințe și infrastructuri. Precipitațiile abundente au afectat mai multe bazine hidrografice caracterizate printr-o morfologie abruptă, determinând valuri puternice de inundații. Orașele Karditsa și Mouzaki au consemnat cantități imense de apă și au fost inundate timp de mai multe zile. Un total de 5 000 de proprietăți au fost inundate în orașul Karditsa, 97 % dintre magazine au fost afectate, iar 15 sate din zonă au fost grav distruse. Alimentarea cu energie electrică s-a confruntat cu întreruperi mari, iar aprovizionarea cu apă a fost întreruptă în multe sate. Infrastructura feroviară și rețeaua rutieră au fost grave afectate. În zona montană au fost înregistrate 100 de alunecări de teren și 40 de poduri rupte. Tone de nămol și moloz, sute de arbori dezrădăcinați și ramuri au cauzat probleme pe rețeaua rutieră. A fost declarată starea de urgență pentru insulele Ithaca, Kefalonia și Zakynthos din cauza inundațiilor extinse și a penelor de curent. Serviciile de urgență au raportat că au primit peste 2 500 de apeluri pentru asistență din partea persoanelor blocate în locuințe și mașini inundate, iar serviciul elen de pompieri a salvat aproape 1 000 de persoane în regiunile afectate.

               (8)Grecia a estimat la 507 660 619 EUR costul operațiunilor de urgență și de redresare eligibile în temeiul articolului 3 alineatul (2) din regulament și l-a prezentat defalcat pe tipuri de operațiuni. Cea mai mare parte (peste 293 de milioane EUR) a acestor costuri este reprezentată de costurile de refacere a infrastructurii de transport, urmate de costurile de refacere a infrastructurii de alimentare cu apă și de ape uzate (peste 13 milioane EUR).

               (9)Autoritățile elene au confirmat faptul că nu există nicio asigurare care să acopere costurile eligibile.

               (10)În ceea ce privește punerea în aplicare a legislației Uniunii privind prevenirea și gestionarea riscurilor de catastrofe, în prezent nu este în curs nicio procedură de constatare a neîndeplinirii obligațiilor.

               (11)În contextul punerii în aplicare a Directivei 2007/60/CE privind evaluarea și gestionarea riscurilor de inundații, au fost finalizate următoarele acțiuni: raportul privind evaluarea preliminară a riscurilor de inundații (martie 2012), identificarea zonelor cu risc potențial ridicat de inundații în cele 14 districte hidrografice ale țării și actualizarea raportului privind evaluarea preliminară a riscurilor de inundații (noiembrie 2012). În martie 2017, au fost finalizate evaluările riscurilor de inundații și de alte tipuri pentru cele 14 districte hidrografice ale țării. Au fost finalizate planurile de gestionare a riscurilor de inundații pentru toate districtele hidrografice ale țării.

               2.3Grecia – cutremurul din insulele Samos, Ikaria și Chios din octombrie 2020

               (1)La 22 ianuarie 2021, Grecia a solicitat o contribuție financiară din FSUE pentru finanțarea operațiunilor de urgență și de redresare în urma daunelor provocate de cutremurul din insulele Samos, Ikaria și Chios din octombrie 2020.

               (2)Cererea a fost depusă în termenul de 12 săptămâni de la înregistrarea primelor daune cauzate de catastrofă la 30 octombrie 2020 și conține toate informațiile necesare în temeiul articolului 4 din regulament.

               (3)Catastrofa este de origine naturală și, prin urmare, se încadrează în domeniul de aplicare al FSUE.

               (4)Cererea a prezentat evenimentul ca fiind o „catastrofă naturală regională”, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatul (3) din regulament, care o definește drept orice catastrofă naturală care provoacă într-o regiune de nivel NUTS 2 dintr-un stat eligibil daune directe care depășesc 1,5 % din produsul intern brut (PIB) al regiunii respective. Autoritățile elene estimează daunele directe totale la 101 252 020 EUR. Daunele cauzate reprezintă 39,72 % din PIB-ul regiunii de nivel NUTS 2 în cauză, Voreio Aigaio, depășind astfel pragul de 38 239 500 EUR (1,5 % din PIB-ul regional). În consecință, cererea depusă de Grecia este eligibilă pentru a beneficia de o contribuție din FSUE.

               (5)Daunele directe totale reprezintă baza de calcul al valorii contribuției financiare din FSUE. Contribuția financiară poate fi utilizată numai pentru operațiuni de urgență și de redresare esențiale, astfel cum sunt definite la articolul 3 alineatul (2) din regulament, cu excepția literei (e).

               (6)În cererea sa din 22 ianuarie 2021, Grecia a solicitat plata unui avans, după cum se prevede la articolul 4a din regulament. La 8 martie 2021, Comisia a adoptat Decizia de punere în aplicare C(2021) 1623, prin care a acordat un avans în valoare de 253 131 EUR. Cuantumul avansului va fi luat în considerare la calcularea soldului contribuției către statul beneficiar. Comisia va recupera avansurile plătite în mod necuvenit.

               (7)Cererea descrie în detaliu evenimentul și natura daunelor. La 30 octombrie 2020, un cutremur cu magnitudinea de 7,0 s-a produs la aproximativ 14 km nord-est de insula Samos din Grecia. Pe parcursul a trei zile după cutremurul principal au fost înregistrate aproximativ 150 de replici, cu o intensitate variabilă. Falia rezultată în timpul cutremurului inițial a provocat o modificare bruscă a fundului mării și o alunecare de teren submarină. În consecință, cutremurul inițial a fost urmat de trei valuri gravitaționale (tsunami) cu o înălțime de până la 1,5 metri, care au afectat diferite zone din partea de nord a insulei Samos. Cutremurul și tsunamiul au provocat daune în insulele Samos, Ikaria și Chios din nordul Mării Egee. Catastrofa a ucis două persoane și a rănit alte 19 ca urmare a prăbușirii clădirilor și a căderii unor fragmente. Bisericile, școlile, expozițiile muzeale și locuințele private au suferit daune importante. În zona Vathi din Samos, catastrofele și daunele sunt semnificative, 2 000-3 000 de persoane confruntându-se cu probleme legate de locuințe. Toate clădirile vechi din piatră existente au suferit de la deteriorări minore până la distrugere totală. Un total de 300 de locuințe din Samos au probleme după cutremur. Cutremurul a distrus o parte importantă a rețelei rutiere.

               (8)Grecia a estimat la 23 785 020 EUR costul operațiunilor de urgență și de redresare eligibile în temeiul articolului 3 alineatul (2) din regulament și l-a prezentat defalcat pe tipuri de operațiuni. Cea mai mare parte (peste 10 milioane EUR) a acestor costuri este reprezentată de costurile de refacere a infrastructurii de transport, urmate de costurile de refacere a infrastructurii de învățământ (peste 6,6 milioane EUR) și de costurile operațiunilor de curățare a zonelor afectate de catastrofe (peste 4,5 milioane EUR).

               (9)Autoritățile elene au confirmat faptul că nu există nicio asigurare care să acopere costurile eligibile.

               (10)În ceea ce privește punerea în aplicare a legislației Uniunii privind prevenirea și gestionarea riscurilor de catastrofe, în prezent nu este în curs nicio procedură de constatare a neîndeplinirii obligațiilor.

               (11)Cererea Greciei include o descriere cu privire la punerea în aplicare a legislației Uniunii referitoare la prevenirea și gestionarea riscurilor de catastrofe, legată de natura dezastrului. În urma cutremurelor puternice care au afectat Grecia în perioada 1978-1981, guvernul elen a instituit o politică de prevenire și gestionare a riscurilor de catastrofe naturale, cu scopul de a îmbunătăți reziliența comunităților locale, prin intermediul unui cadru pentru punerea în aplicare a unor politici de reducere a riscurilor cunoscute și gestionarea impactului cutremurelor, precum și prin proceduri/măsuri de prevenire a riscurilor noi. Codul elen al construcțiilor antiseismice conține harta actualizată a pericolelor seismice.

               2.4 Franța – furtuna Alex în regiunea Provence-Alpes-Côtes d’Azur în octombrie 2020

               (1)La 21 decembrie 2020, Franța a solicitat o contribuție financiară din FSUE pentru finanțarea operațiunilor de urgență și de recuperare în urma daunelor provocate de furtuna Alex în regiunea Provence-Alpes-Côtes d’Azur în octombrie 2020.

               (2)Cererea a fost depusă în termenul de 12 săptămâni de la înregistrarea primelor daune cauzate de catastrofă la 2 octombrie 2020 și conține toate informațiile necesare în temeiul articolului 4 din regulament.

               (3)Catastrofa este de origine naturală și, prin urmare, se încadrează în domeniul de aplicare al FSUE.

               (4)Cererea a prezentat evenimentul ca fiind o „catastrofă naturală regională”, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatul (3) din regulament, care o definește drept orice catastrofă naturală care provoacă într-o regiune de nivel NUTS 2 dintr-un stat eligibil daune directe care depășesc 1,5 % din produsul intern brut (PIB) al regiunii respective. Autoritățile franceze estimează daunele directe totale la 2 373 000 000 EUR. Daunele cauzate reprezintă 1,5 % din PIB-ul regiunii de nivel NUTS 2 în cauză, Provence-Alpes-Côtes d’Azur, depășind astfel pragul de 2 372 040 600 EUR (1,5 % din PIB-ul regional). În consecință, cererea depusă de Franța este eligibilă pentru a beneficia de o contribuție din FSUE.

               (5)Daunele directe totale reprezintă baza de calcul al valorii contribuției financiare din FSUE. Contribuția financiară poate fi utilizată numai pentru operațiuni de urgență și de redresare esențiale, astfel cum sunt definite la articolul 3 alineatul (2) din regulament, cu excepția literei (e).

               (6)În cererea sa din 21 decembrie 2020, Franța a solicitat plata unui avans, după cum se prevede la articolul 4a din regulament. La 22 februarie 2021, Comisia a adoptat Decizia de punere în aplicare C(2021) 1340, prin care a acordat un avans în valoare de 5 932 500 EUR. Cuantumul avansului va fi luat în considerare la calcularea soldului contribuției către statul beneficiar. Comisia va recupera avansurile plătite în mod necuvenit.

               (7)Cererea descrie în detaliu evenimentul și natura daunelor. Furtuna Alex a afectat Franța în perioada 1-4 octombrie 2020. Furtuna a provocat daune deosebit de grave în regiunea Provence-Alpes-Côtes d’Azur – precipitațiile excepționale au afectat diferite văi alpine situate la nord de orașul Nisa, cu o intensitate care a depășit magnitudinea înregistrată o dată la 100 de ani în mai multe locuri. Împreună, precipitațiile abundente și morfologia locală (caracterizată de văi înguste cu pante abrupte) au declanșat numeroase procese periculoase, precum alunecări de teren, curgeri de detritus, valuri de viituri rapide și procese de eroziune puternică de-a lungul cursurilor de apă. Cantitățile cumulate de precipitații au atins volume care nu au fost niciodată înregistrate până atunci. Prin urmare, toate rețelele de infrastructură au suferit daune și distrugeri grave, iar mai multe orașe au fost izolate din cauza prăbușirii podurilor și a drumurilor principale. Sute de case au fost afectate, iar 9 persoane și-au pierdut viața. Intensitatea și cantitățile de ploaie corespund unei ocurențe care se manifestă doar o dată în cursul unui secol sau mai rar și au fost însoțite de vânturi puternice (cu viteze înregistrate de până la 161 km/h). Municipalitățile afectate în mod deosebit sunt situate în văile Roya, Tiné și Vésubia. Văile Estéron și Var au fost, de asemenea, afectate, într-o măsură mai mică. În primele zile ale furtunii, toate rețelele (apă, electricitate și drumuri) au fost întrerupte în văile Roya, Tiné și Vésubia, izolând oamenii de lumea din exterior. În ansamblu, furtuna a provocat daune devastatoare proprietăților publice și private și daune semnificative infrastructurii rutiere și feroviare și rețelelor electrice. Catastrofa a afectat grav întreprinderile și turismul.

               (8)Franța a estimat la 1 805 243 000 EUR costul operațiunilor de urgență și de redresare eligibile în temeiul articolului 3 alineatul (2) din regulament și l-a prezentat defalcat pe tipuri de operațiuni. Cea mai mare parte (peste 663 de milioane EUR) a acestor costuri se referă la costurile de refacere a infrastructurii rutiere, urmate de costurile de reparare a clădirilor publice/obiectelor topografice (peste 340 de milioane EUR).

               (9)Autoritățile franceze au confirmat faptul că nu există nicio asigurare care să acopere costurile eligibile.

               (10)În ceea ce privește punerea în aplicare a legislației Uniunii privind prevenirea și gestionarea riscurilor de catastrofe, în prezent nu este în curs nicio procedură de constatare a neîndeplinirii obligațiilor.

               (11)Directiva 2007/60/CE a fost transpusă în dreptul francez prin articolul 221 din Legea nr. 2010-788 din 12 iulie 2010 de stabilire a unui angajament național pentru mediu, precum și prin Decretul nr. 2011-227 din 2 martie 2011 privind evaluarea și gestionarea riscurilor de inundații. În scopul transpunerii acestei directive, statul francez a ales să se bazeze pe acțiuni naționale, elaborând o strategie națională de gestionare a riscului de inundații, și pe acțiuni teritoriale cu planuri de gestionare a riscurilor de inundații (PGRI) elaborate la nivel de district hidrografic. PGRI este instrumentul de punere în aplicare a Directivei privind inundațiile la nivel local.

               2.5 Albania, Austria, Belgia, Croația, Cehia, Estonia, Franța, Germania, Grecia, Irlanda, Italia, Letonia, Lituania, Luxemburg, Muntenegru, Portugalia, România, Serbia, Spania, Ungaria – situație de urgență majoră de sănătate publică provocată de pandemia de COVID-19 la începutul anului 2020

               În decembrie 2019, OMS a primit o notificare privind o epidemie de pneumonie de origine necunoscută, apărută în Wuhan, China. Aceasta a fost identificată ulterior ca o nouă tulpină a coronavirusului care nu fusese cunoscută anterior la oameni – boala cauzată de coronavirus din 2019 (COVID-19). La 30 ianuarie 2020, OMS a declarat stare de urgență epidemică la scară internațională din cauza epidemiei provocate de noul coronavirus.

               În 2020, ca parte a Inițiativei pentru investiții ca reacție la coronavirus (Coronavirus Response Investment Initiative – CRII), Regulamentul FSUE a fost modificat
                  3
                prin includerea situațiilor de urgență majoră de sănătate publică în domeniul de aplicare al principiului solidarității UE.

               Prin urmare, până la termenul-limită de 24 iunie 2020, Comisia a primit 22 de cereri privind o contribuție financiară din FSUE. În total, 19 state membre ale UE (Austria, Belgia, Croația, Cehia, Estonia, Franța, Germania, Grecia, Irlanda, Italia, Letonia, Lituania, Luxemburg, Polonia, Portugalia, România, Slovenia, Spania și Ungaria) și trei țări în curs de aderare (Albania, Muntenegru și Serbia) au solicitat asistență.

               Serviciile Comisiei au efectuat o analiză detaliată a tuturor cererilor primite în conformitate cu Regulamentul FSUE, în special cu articolele 2, 3 și 4. Cele mai importante elemente ale evaluărilor sunt prezentate mai jos.

               (1)Toate cele 22 de cereri au fost depuse până la termenul final oficial, și anume 24 iunie 2020, pentru situația de urgență majoră de sănătate publică provocată de pandemia de COVID-19 [și anume, în termen de douăsprezece săptămâni de la intrarea în vigoare a Regulamentului de modificare (UE) 2020/461].

               (2)Pandemia de COVID-19 constituie o situație de urgență majoră de sănătate publică și, prin urmare, se încadrează în domeniul de aplicare al FSUE.

               (3)Cele 22 de cereri primite conțin toate informațiile necesare în temeiul articolului 4 din regulament.

               (4)În cererile lor, șapte state membre ale UE au solicitat plata unui avans din contribuția anticipată din FSUE (Croația, Germania, Grecia, Irlanda, Portugalia, Spania și Ungaria). Articolul 4a din regulament prevede posibilitatea de a solicita plăți în avans din fond numai pentru statele membre. Serviciile Comisiei au făcut o evaluare preliminară a cererilor primite din partea celor șapte state membre menționate mai sus și au concluzionat că sunt îndeplinite condițiile pentru plata unui avans din FSUE pentru toate cele șapte cereri.

               (5)În 2020, pe baza evaluării preliminare, serviciile Comisiei au stabilit cheltuielile totale acceptate provizoriu pentru Croația, Germania, Grecia, Irlanda, Portugalia, Spania și Ungaria, cu unicul scop de a calcula plata în avans. Cea mai recentă modificare a FSUE a ridicat nivelul maxim al plăților în avans la 25 % din valoarea contribuției financiare și la maximum 100 de milioane EUR.

               (6)La 27 noiembrie 2020, Comisia a adoptat Decizia de punere în aplicare C(2020) 8574 de acordare a unui avans din FSUE în valoare de 23 279 441 EUR, pe care l-a plătit ulterior Irlandei.

               (7)La 2 decembrie 2020, Comisia a adoptat:

               –Decizia de punere în aplicare C(2020) 8686 de acordare a unui avans din FSUE în valoare de 8 462 280 EUR, pe care l-a plătit ulterior Croației;

               –Decizia de punere în aplicare C(2020) 8667 de acordare a unui avans din FSUE în valoare de 15 499 409 EUR, pe care l-a plătit ulterior Germaniei;

               –Decizia de punere în aplicare C(2020) 8687 de acordare a unui avans din FSUE în valoare de 4 535 700 EUR, pe care l-a plătit ulterior Greciei;

               –Decizia de punere în aplicare C(2020) 8683 de acordare a unui avans din FSUE în valoare de 26 587 069 EUR, pe care l-a plătit ulterior Ungariei;

               –Decizia de punere în aplicare C(2020) 8688 de acordare a unui avans din FSUE în valoare de 37 528 511 EUR, pe care l-a plătit ulterior Portugaliei;

               –Decizia de punere în aplicare C(2020) 8696 de acordare a unui avans din FSUE în valoare de 16 844 420 EUR, pe care l-a plătit ulterior Spaniei.

               (8)În conformitate cu regulamentul, valoarea avansului a fost luată în considerare pentru calcularea soldului contribuției către statul beneficiar. Comisia va recupera avansurile plătite în mod necuvenit.

               (9)Toate cererile primite au fost evaluate într-un singur pachet pentru a se asigura un tratament consecvent și egal. Comisia a analizat în detaliu mai multe aspecte, cum ar fi eligibilitatea cheltuielilor (inclusiv, analizând dacă cheltuielile prezentate acopereau operațiunile eligibile și dacă cheltuielile se încadrau în perioada de eligibilitate), natura urgentă a cheltuielilor și legătura directă cu pandemia de COVID-19, coerența evaluării generale. Atunci când s-a dovedit necesar, Comisia a cerut țărilor solicitante să furnizeze informații, explicații și justificări suplimentare.

               (10)O serie de schimburi de informații cu autoritățile naționale responsabile au permis Comisiei să clarifice aspectele legate de eligibilitatea anumitor tipuri de cheltuieli declarate și să își finalizeze evaluarea. În consecință, serviciile Comisiei au stabilit cheltuielile publice totale pentru măsurile de intervenție de urgență acceptate pentru fiecare cerere.

               (11)În cursul evaluării și în urma schimburilor de informații cu autoritățile poloneze, serviciile Comisiei au stabilit că totalul cheltuielilor publice directe, astfel cum au fost raportate de autoritățile poloneze în cererea lor privind intervenția FSUE prezentată la 22 iunie 2020, a fost supraestimat și, prin urmare, a trebuit să fie redus, cu acordul autorităților respective. Deși pragul pentru situații de urgență majoră de sănătate publică pentru Polonia în 2020 este de 1 430,574 milioane EUR și cheltuielile publice totale revizuite rămân cu mult sub pragul respectiv, cererea Poloniei nu este eligibilă pentru sprijin din FSUE.

               (12)În cursul evaluării și în urma schimburilor de informații cu autoritățile slovene, serviciile Comisiei au stabilit că totalul cheltuielilor publice, astfel cum au fost raportate de autoritățile slovene în cererea lor privind o contribuție din FSUE depusă la 17 iunie 2020, a fost supraestimat și, prin urmare, a trebuit să fie redus. Deși pragul pentru situații de urgență majoră de sănătate publică pentru Slovenia în 2020 este de 135,102 milioane EUR, iar cheltuielile publice totale revizuite rămân sub pragul respectiv, cererea Sloveniei nu este eligibilă pentru sprijin din FSUE.

               2.6Concluzie

               Din motivele prezentate mai sus, catastrofele menționate în cererile prezentate de Grecia și Franța, precum și în cele douăzeci de cereri legate de pandemia de COVID-19 îndeplinesc condițiile prevăzute în regulament.

               3.Finanțarea din alocările FSUE pentru 2021

               Regulamentul (UE, EURATOM) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027
                  4
                (denumit în continuare „Regulamentul privind CFM”), în special articolul 9, permite mobilizarea FSUE în contextul rezervei pentru solidaritate și ajutoare de urgență (SEAR). Punctul 10 din Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară
                  5
                (AII), precum și privind noile resurse proprii, care include o foaie de parcurs în vederea introducerii noilor resurse proprii, stabilește modalitățile de mobilizare a FSUE în contextul SEAR.

               Întrucât solidaritatea reprezintă principala justificare pentru crearea FSUE, Comisia consideră că ajutorul acordat ar trebui să fie progresiv. Astfel, potrivit practicilor anterioare, partea din daune care depășește pragul de „catastrofă naturală majoră” pentru mobilizarea FSUE (și anume 0,6 % din VNB sau 3 miliarde EUR la prețurile din 2011, luându-se în considerare suma cea mai mică) ar trebui să beneficieze de o intensitate mai mare a ajutorului în raport cu daunele situate sub prag. Rata aplicată în trecut pentru stabilirea sumelor alocate pentru catastrofe majore este de 2,5 % din daunele directe totale care nu depășesc pragul și de 6 % pentru partea din daune care depășește pragul. Pentru catastrofele regionale și catastrofele acceptate în temeiul dispoziției privind „țara învecinată”, rata este de 2,5 %.

               Contribuția nu poate depăși costul total estimat al operațiunilor eligibile. Metoda de calcul al ajutorului a fost stabilită în Raportul anual privind FSUE pentru 2002-2003 și acceptată de Consiliu și de Parlamentul European.

               Pe baza cererilor prezentate de Grecia și Franța, calculul contribuției financiare acordate din FSUE, bazat pe estimarea valorii daunelor directe totale, este următorul:

                        State membre

                        Calificarea catastrofei

                        Daune directe totale

                        (în EUR)

                        Pragul aplicat pentru catastrofele regionale
                        [1,5 % din PIB]
                        ( EUR)

                        Suma totală a ajutorului propus

                        (în EUR)

                        2,5 % din daunele directe totale

                        Avansuri

                        (în EUR)

                        GRECIA

                        inundații în Sterea Ellada

                        regională

                        [articolul 2 alineatul (3)]

                        132 004 000

                        128 286 000

                        3 300 100

                        330 010

                        GRECIA

                        ciclonul Ianos

                        regională

                        [articolul 2 alineatul (3)]

                        863 540 756

                        116 933 271
                           6

                        21 588 519

                        2 158 852

                        GRECIA

                        cutremur

                        regională

                        [articolul 2 alineatul (3)]

                        101 252 020

                        38 239 500

                        2 531 301

                        253 131

                        FRANȚA

                        furtuna Alex

                        regională

                        [articolul 2 alineatul (3)]

                        2 373 000 000

                        2 372 040 600

                        59 325 000

                        5 932 500

                        TOTAL

                        86 744 920

                        8 674 493

               În cazul situațiilor de urgență majoră de sănătate publică, Comisia aplică pentru stabilirea cuantumului ajutorului o metodă similară celei aplicate în cazul catastrofelor naturale: o țară primește 2,5 % din cuantumul total al cheltuielilor publice eligibile până la pragul specific fiecărei țări pentru situațiile de urgență majoră de sănătate publică, la care se adaugă 6 % din partea de cheltuieli publice care depășește pragul respectiv. Acest aspect a fost comunicat, de asemenea, prin intermediul site-ului internet al Comisiei
                  7
               . Întrucât acest calcul a condus la o sumă totală pentru toate țările care depășește resursele bugetare disponibile, sumele pentru fiecare țară au fost reduse în mod proporțional.

               În ceea ce privește cererile privind acordarea de sprijin din FSUE prezentate de Albania, Austria, Belgia, Croația, Cehia, Estonia, Franța, Germania, Grecia, Irlanda, Italia, Letonia, Lituania, Luxemburg, Muntenegru, Portugalia, România, Serbia, Spania și Ungaria referitoare la situația de urgență majoră de sănătate publică provocată de pandemia de COVID-19, serviciile Comisiei propun, prin urmare, autorității bugetare să mobilizeze următoarele sume:

                        Țară

                        Totalul cheltuielilor publice solicitate
                           (în EUR)

                        Totalul cheltuielilor publice eligibile acceptate de CE (în EUR)

                        Pragul pentru situațiile de urgență majoră de sănătate publică

                        (în milioane EUR)

                        Valoarea ajutorului potențial

                        (în EUR)

                        Valoarea proporțională

                         a ajutorului

                        (în EUR)

                        Avans plătit

                        Suma care urmează să fie mobilizată pentru plata soldului

                        (în EUR)

                        1

                        Albania

                        54 998 000

                        54 755 654

                        38,852

                        1 925 519

                        905 271

                        0

                        905 271

                        2

                        Austria

                        2 111 595 244

                        1 798 883 065

                        1 153,959

                        67 544 419

                        31 755 580

                        0

                        31 755 580

                        3

                        Belgia

                        2 192 550 000

                        2 132 102 000

                        1 388,322

                        79 334 850

                        37 298 777

                        0

                        37 298 777

                        4

                        Croația

                        658 771 839

                        358 524 373

                        151,638

                        16 204 132

                        7 618 270

                        8 462 280

                        0
                           8

                        5

                        Cehia

                        1 832 510 000

                        959 231 097

                        588,597

                        36 952 971

                        17 373 205

                        0

                        17 373 205

                        6

                        Estonia

                        173 328 000

                        171 932 664

                        76,647

                        7 633 315

                        3 588 755

                        0

                        3 588 755

                        7

                        Franța

                        7 011 813 781

                        4 284 611 574

                        1 792,639

                        194 334 329

                        91 365 053

                        0

                        91 365 053

                        8

                        Germania

                        2 079 000 000

                        2 079 000 000

                        1 792,639

                        61 997 635

                        29 147 795

                        15 499 409

                        13 648 386

                        9

                        Grecia

                        623 925 000

                        623 925 000

                        551,220

                        18 142 800

                        8 529 722

                        4 535 700

                        3 994 022

                        10

                        Ungaria

                        1 997 208 000

                        1 632 956 193

                        385,263

                        84 493 167

                        39 723 926

                        26 587 069

                        13 136 857

                        11

                        Irlanda

                        1 997 000 000

                        1 996 328 000

                        762,921

                        93 077 445

                        43 759 771

                        23 279 441

                        20 480 330

                        12

                        Italia

                        3 755 558 000

                        3 749 558 000

                        1 792,639

                        162 231 115

                        76 271 930

                        0

                        76 271 930

                        13

                        Letonia

                        178 626 000

                        91 884 602

                        85,947

                        2 504 931

                        1 177 677

                        0

                        1 177 677

                        14

                        Lituania

                        176 974 000

                        176 932 597

                        131,433

                        6 015 801

                        2 828 291

                        0

                        2 828 291

                        15

                        Luxemburg

                        168 230 000

                        168 230 000

                        114,768

                        6 076 920

                        2 857 025

                        0

                        2 857 025

                        16

                        Muntenegru

                        15 329 000

                        15 329 000

                        14,154

                        424 350

                        199 505

                        0

                        199 505

                        17

                        Portugalia

                        3 470 870 000

                        2 318 870 000

                        598,233

                        118 194 045

                        55 568 181

                        37 528 511

                        18 039 670

                        18

                        România

                        848 631 000

                        841 391 000

                        596,025

                        29 622 585

                        13 926 870

                        0

                        13 926 870

                        19

                        Serbia

                        495 400 765

                        495 400 765

                        121,926

                        25 456 636

                        11 968 276

                        0

                        11 968 276

                        20

                        Spania

                        15 750 543 061

                        2 941 717 381

                        1 792,639

                        113 760 678

                        53 483 861

                        16 844 420

                        36 639 441

                        TOTAL

                        1 125 927 643

                        529 347 741

                        132 736 830

                        397 454 921

               În conformitate cu articolul 9 alineatul (2) din Regulamentul privind CFM, plafonul global anual al SEAR este de 1 200 000 000 EUR în prețurile din 2018 sau de 1 273 450 000 EUR în prețuri curente. Articolul 9 alineatul (4) din Regulamentul privind CFM prevede că 25 % din suma totală alocată SEAR pentru 2021 (318 362 500 EUR în prețuri curente) trebuie să fie reținută până la 1 octombrie 2021, dar devine disponibilă pentru toate componentele SEAR începând cu acea dată. De asemenea, în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din Regulamentul privind CFM, suma maximă care poate fi mobilizată de FSUE până la 1 septembrie este de 50 % din alocarea globală SEAR după deducerea procentului de 25 % menționat mai sus. Prin urmare, suma maximă care poate fi mobilizată de FSUE din alocarea pentru 2021 până la 1 septembrie 2021 este de 477 543 750 EUR. În conformitate cu articolul 4a alineatul (4) din Regulamentul FSUE, suma de 50 000 000 EUR a fost deja inclusă în bugetul general pentru 2021 (în angajamente și plăți) pentru plățile în avans. Această sumă va fi utilizată pentru plata avansurilor aferente celor 4 catastrofe naturale, iar suma rămasă (și anume 41 325 507 EUR) va fi disponibilă pentru orice nevoi viitoare de avansuri care pot apărea mai târziu în cursul anului.

               În plus, o sumă de 47 981 598 EUR din alocarea pentru 2020 nu a fost utilizată până la sfârșitul anului respectiv și este reportată în 2021.

               Prin urmare, suma maximă disponibilă în cadrul FSUE în acest moment în 2021 este de 525 525 348 EUR, sumă suficientă pentru a acoperi nevoile prevăzute în prezenta decizie de mobilizare, astfel cum s-a subliniat mai sus (484 199 841 EUR, din care 86 744 920 EUR pentru catastrofele naturale din Grecia și Franța și 397 454 921 EUR în legătură cu cererile legate de pandemia de COVID-19).

                        Suma disponibilă în prezent în cadrul FSUE:

                        Alocarea SEAR anuală pentru 2021

                         1 273 450 000 EUR

                        Minus 25 % din alocarea SEAR pentru 2021 care trebuie să se rețină până la 1 octombrie 2021

                        -318 362 500 EUR

                        Total alocare SEAR disponibilă până la 1 octombrie

                        955 087 500 EUR

                        Suma disponibilă pentru FSUE până la 1 septembrie din alocarea SEAR pentru 2021 (50 % din alocarea SEAR disponibilă pentru 2021)

                        477 543 750 EUR

                        Din care, sumă alocată avansurilor

                        50 000 000 EUR

                        Plus suma necheltuită din alocarea pentru 2020 și reportată în 2021

                        47 981 598 EUR

                        Suma totală disponibilă pentru FSUE până la 1 septembrie 2021

                        525 525 348 EUR

                        Suma totală propusă a fi mobilizată pentru catastrofele naturale din Grecia și Franța, precum și pentru cererile legate de pandemia de COVID-19

                        484 199 841 EUR

                        Disponibilități rămase până la 1 septembrie

                        41 325 507 EUR

               2021/0077 (BUD)

               Propunere de

               DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI A CONSILIULUI

               privind mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene în vederea acordării de asistență Greciei și Franței în legătură cu catastrofele naturale, precum și Albaniei, Austriei, Belgiei, Croației, Cehiei, Estoniei, Franței, Germaniei, Greciei, Irlandei, Italiei, Letoniei, Lituaniei, Luxemburgului, Muntenegrului, Portugaliei, României, Serbiei, Spaniei, Ungariei în legătură cu o situație de urgență de sănătate publică

               PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului din 11 noiembrie 2002 de instituire a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene
                  9
               , în special articolul 4 alineatul (3),

               Având în vedere Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii
                  10
               , în special punctul 10,

               având în vedere propunerea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)Obiectivul Fondului de solidaritate al Uniunii Europene („fondul”) este de a permite Uniunii să răspundă într-un mod rapid, eficient și flexibil situațiilor de urgență astfel încât să își exprime solidaritatea față de populația din regiunile afectate de catastrofe naturale majore sau regionale sau de o situație de urgență majoră de sănătate publică.

               (2)Fondul nu trebuie să depășească plafoanele prevăzute la articolul 9 din Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului
                  11
               . În conformitate cu articolul 9 alineatul (2) și cu articolul 9 alineatul (4) din Regulamentul privind CFM, suma maximă care poate fi mobilizată de FSUE din alocarea pentru 2021 până la 1 septembrie 2021 este de 477 543 750 EUR. În conformitate cu articolul 4a alineatul (4) din Regulamentul FSUE, suma de 50 000 000 EUR a fost deja înscrisă în bugetul general pentru 2021 (în angajamente și plăți) pentru plățile în avans. În plus, o sumă de 47 981 598 EUR din alocarea pentru 2020 nu a fost utilizată până la sfârșitul anului respectiv și este reportată în 2021. Prin urmare, suma maximă disponibilă în cadrul FSUE în acest moment în 2021 este de 525 525 348 EUR, sumă suficientă pentru a acoperi nevoile în temeiul prezentei decizii de mobilizare.

               (3)La 29 octombrie 2020, Grecia a depus o cerere de mobilizare a fondului, ca urmare a inundațiilor din august 2020 din Sterea Ellada.

               (4)La 9 decembrie 2020, Grecia a depus o cerere de mobilizare a fondului, ca urmare a daunelor cauzate de ciclonul Ianos în septembrie 2020, care a afectat regiunile Ionia Nisia, Sterea Ellada, Ditiki Ellada, Tesalia și Peloponnisos.

               (5)La 22 ianuarie 2021, Grecia a depus o cerere de mobilizare a fondului, în urma cutremurului din octombrie 2020 care a afectat insulele Samos, Ikaria și Chios.

               (6)La 21 decembrie 2020, Franța a depus o cerere de mobilizare a fondului, ca urmare a daunelor cauzate de furtuna Alex în regiunea Provence-Alpes-Côtes d’Azur în octombrie 2020.

               (5)Până la 24 iunie 2020, Albania, Austria, Belgia, Croația, Cehia, Estonia, Franța, Germania, Grecia, Irlanda, Italia, Letonia, Lituania, Luxemburg, Muntenegru, Portugalia, România, Serbia, Spania și Ungaria au depus cereri de mobilizare a fondului în legătură cu situația de urgență majoră de sănătate publică provocată de pandemia de COVID-19 la începutul anului 2020.

               (6)Cererile statelor membre respective îndeplinesc condițiile de acordare a unei contribuții financiare din fond, astfel cum se prevede la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 2012/2002.

               (7)Prin urmare, fondul ar trebui mobilizat pentru a oferi o contribuție financiară Greciei și Franței în legătură cu catastrofele naturale, precum și Albaniei, Austriei, Belgiei, Cehiei, Estoniei, Franței, Germaniei, Greciei, Irlandei, Italiei, Letoniei, Lituaniei, Luxemburgului, Muntenegrului, Portugaliei, României, Serbiei, Spaniei, Ungariei în legătură cu situația de urgență majoră de sănătate publică.

               (8) În cazul Croației, deoarece valoarea finală a ajutorului depășește avansul deja plătit, nu mai este necesară mobilizarea unei sume suplimentare, iar avansul plătit în mod necuvenit va fi recuperat în conformitate cu articolul 4a din Regulamentul (CE) nr. 2012/2002.

               (9)Pentru a se reduce la minimum perioada necesară pentru mobilizarea fondului, prezenta decizie trebuie să se aplice de la data adoptării,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               În cadrul bugetului general al Uniunii pentru exercițiul financiar 2021, se mobilizează din Fondul de solidaritate al Uniunii Europene următoarele sume în credite de angajament și de plată în legătură cu catastrofele naturale:

               (a)suma de 3 300 100 EUR se acordă Greciei în legătură cu inundațiile din Sterea Ellada, inclusiv suma de 330 010 EUR cu titlu de plată în avans;

               (b)suma de 21 588 519 EUR se acordă Greciei în legătură cu ciclonul Ianos, inclusiv suma de 2 158 852 EUR cu titlu de plată în avans;

               (c)suma de 2 531 301 EUR se acordă Greciei în legătură cu cutremurul din insulele Samos, Chios și Ikaria, inclusiv suma de 253 131 EUR cu titlu de plată în avans;

               (d)suma de 59 325 000 EUR se acordă Franței în legătură cu furtuna Alex, inclusiv suma de 5 932 500 EUR cu titlu de plată în avans.

               Articolul 2

               În cadrul bugetului general al Uniunii pentru exercițiul financiar 2021, se mobilizează din Fondul de solidaritate al Uniunii Europene următoarele sume în credite de angajament și de plată în legătură cu o situație de urgență majoră de sănătate publică:

               (a) suma de 905 271 EUR se acordă Albaniei;

               (b) suma de 31 755 580 EUR se acordă Austriei;

               (c) suma de 37 298 777 EUR se acordă Belgiei;

               (d) suma de 17 373 205 EUR se acordă Cehiei;

               (e) suma de 3 588 755 EUR se acordă Estoniei;

               (f) suma de 91 365 053 EUR se acordă Franței;

               (g) suma de 13 648 386 EUR se acordă Germaniei;

               (h) suma de 3 994 022 EUR se acordă Greciei;

               (i) suma de 13 136 857 EUR se acordă Ungariei;

               (j) suma de 20 480 330 EUR se acordă Irlandei;

               (k) suma de 76 271 930 EUR se acordă Italiei;

               (l) suma de 1 177 677 EUR se acordă Letoniei;

               (m) suma de 2 828 291 EUR se acordă Lituaniei;

               (n) suma de 2 857 025 EUR se acordă Luxemburgului;

               (o) suma de 199 505 EUR se acordă Muntenegrului;

               (p) suma de 18 039 670 EUR se acordă Portugaliei;

               (q) suma de 13 926 870 EUR se acordă României;

               (r) suma de 11 968 276 EUR se acordă Serbiei;

               (s) suma de 36 639 441 EUR se acordă Spaniei.

               Articolul 3

               Prezenta decizie intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

               Decizia se aplică de la … [data adoptării]
                  12***.

               Adoptată la Bruxelles,

                  Pentru Parlamentul European
                        Pentru Consiliu

                     (1)

                        Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului din 11 noiembrie 2002 de instituire a Fondului de Solidaritate al Uniunii Europene (JO L 311, 14.11.2002, p. 3) astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (UE) nr. 661/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 (JO L 189, 27.6.2014, p. 143) și prin Regulamentul (UE) nr. 461/2020 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020 (JO L 99, 31.3.2020, p. 9).

                     (2)

                        COM(2021) 200.

                     (3)

                        Regulamentul (UE) 2020/461 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020.

                     (4)

                        JO L 433I, 22.12.2020, p. 11.

                     (5)

                        JO C 433I, 22.12.2020, p. 28.

                     (6)

                        În cazul ciclonului Ianos, întrucât catastrofa a afectat mai multe regiuni, baza de calcul al pragului este PIB-ul mediu în regiunile respective, ponderat în funcție de cota daunelor totale în fiecare dintre acestea, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatul (3) din Regulamentul FSUE.

                     (7)

                        https://ec.europa.eu/regional_policy/en/funding/solidarity-fund/covid-19.

                     (8)

                        Suma de 844 010 EUR va fi recuperată de la Croația.

                     (9)

                        JO L 311, 14.11.2002, p. 3.

                     (10)

                        JO L 433I , 22.12.2020, p. 28.

                     (11)

                        Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (JO L 433I, 22.12.2020, p. 11).

                     (12)
                  ** Data urmează a fi introdusă de către Parlament înainte de publicarea în JO.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 26.3.2021
            COM(2021) 145 final
            2021/0072(NLE)
            Propunere de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul Comitetului mixt pentru produse ecologice instituit prin Acordul dintre Uniunea Europeană și Republica Chile privind comerțul cu produse ecologice, în ceea ce privește adoptarea regulamentului de procedură al acestuia

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.OBIECTUL PROPUNERII

               Prezenta propunere se referă la decizia de stabilire a poziției care trebuie să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul Comitetului mixt pentru produse ecologice (denumit în continuare „comitetul mixt”) instituit prin Acordul dintre Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Republica Chile, pe de altă parte, în legătură cu adoptarea preconizată a regulamentului de procedură al acestuia („regulamentul de procedură”).

               2.CONTEXTUL PROPUNERII

               2.1 Acordul UE-Republica Chile privind comerțul cu produse ecologice

                  Acordul dintre Uniunea Europeană și Republica Chile privind comerțul cu produse ecologice instituie comitetul mixt.

                  Prezentul act stabilește regulamentul de procedură al acestui comitet. Aplicarea de reguli echitabile și transparente va duce la discuții fructuoase în cadrul Comitetului mixt pentru produse ecologice UE-Chile.

               •Coerența cu dispozițiile existente în domeniul de politică

                  Aceasta este prima dată când s-a instituit un comitet mixt între parteneri comerciali în domeniul produselor ecologice; totuși, aceasta este o practică obișnuită în cadrul altor acorduri comerciale internaționale. Acordul UE-Chile este primul acord internațional semnat privind comerțul cu produse ecologice.

               •Coerența cu alte politici ale Uniunii

               3.TEMEI JURIDIC, SUBSIDIARITATE ȘI PROPORȚIONALITATE

               4.•Temei juridic

               În conformitate cu Decizia (UE) 2017/436 a Consiliului
                  1
               , acordul a fost semnat la 27 aprilie 2017 și, în conformitate cu Decizia (UE) 2017/2307 a Consiliului
                  2
                privind încheierea acordului, acesta a fost aprobat și a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2018
                  3
               .

               4.1.Temeiul juridic procedural

               4.1.1.Principii

               Articolul 218 alineatul (9) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) prevede posibilitatea adoptării unor decizii de stabilire „a pozițiilor care trebuie adoptate în numele Uniunii în cadrul unui organism creat printr-un acord, în cazul în care acest organism trebuie să adopte acte cu efecte juridice, cu excepția actelor care modifică sau completează cadrul instituțional al acordului.”

               Conceptul de „acte cu efecte juridice” include actele care au efecte juridice în temeiul normelor de drept internațional aplicabile organismului în cauză. Sunt, de asemenea, incluse instrumentele care nu au un caracter obligatoriu în temeiul dreptului internațional, dar care „au vocația de a influența în mod decisiv conținutul reglementării adoptate de legiuitorul Uniunii”
                  4
               .

               4.1.2.Aplicarea la cazul în discuție

               Comitetul mixt este un organism instituit printr-un acord, și anume acordul dintre Uniunea Europeană și Republica Chile privind comerțul cu produse ecologice.

               Actul pe care comitetul mixt este invitat să îl adopte este un act cu efecte juridice. Actul avut în vedere va fi obligatoriu în temeiul dreptului internațional, în conformitate cu articolul 8 din Acordul dintre Uniunea Europeană și Republica Chile privind comerțul cu produse ecologice.

               Actul avut în vedere nu completează și nici nu modifică cadrul instituțional al acordului.

               Prin urmare, temeiul juridic procedural al propunerii de decizie este articolul 218 alineatul (9) din TFUE.

               4.2.Temeiul juridic material

               4.2.1.Principii

               Temeiul juridic material al unei decizii adoptate în temeiul articolului 218 alineatul (9) din TFUE depinde în primul rând de obiectivul și de conținutul actului avut în vedere cu privire la care se adoptă o poziție în numele Uniunii. În cazul în care actul avut în vedere urmărește două obiective sau include două elemente, iar unul dintre aceste obiective sau elemente poate fi identificat ca fiind obiectivul sau elementul principal, iar celălalt obiectiv sau element are mai degrabă un caracter accesoriu, decizia adoptată în temeiul articolului 218 alineatul (9) din TFUE trebuie să se întemeieze pe un singur temei juridic material, respectiv pe cel impus de obiectivul sau de elementul principal sau predominant.

               4.2.2.Aplicarea la cazul în discuție

               Actul avut în vedere urmărește obiective și include componente din domeniul politicii comerciale comune. Aceste elemente ale actului avut în vedere sunt legate în mod inextricabil între ele, fără ca vreunul să fie accesoriu în raport cu celălalt.

               Prin urmare, temeiul juridic material al propunerii de decizie cuprinde următoarele dispoziții: articolul 207 din TFUE.

               4.3.Concluzie

               Temeiul juridic al deciziei propuse trebuie să fie articolul 207, coroborat cu articolul 218 alineatul (9) din TFUE.

               5.PUBLICAREA ACTULUI AVUT ÎN VEDERE

               Nu se aplică.

               2021/0072 (NLE)

               Propunere de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul Comitetului mixt pentru produse ecologice instituit prin Acordul dintre Uniunea Europeană și Republica Chile privind comerțul cu produse ecologice, în ceea ce privește adoptarea regulamentului de procedură al acestuia

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 207 alineatul (4) primul paragraf, coroborat cu articolul 218 alineatul (9),

               având în vedere propunerea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)Acordul dintre Uniunea Europeană și Republica Chile privind comerțul cu produse ecologice (denumit în continuare „acordul”) a fost încheiat de Uniune prin Decizia (UE) 2017/2307 a Consiliului
                  5
                și a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2018.

               (2)Articolul 8 din acord instituie un Comitet mixt pentru produse ecologice (denumit în continuare „comitetul mixt”) care să gestioneze acordul și să adopte măsuri pentru punerea în aplicare și buna funcționare a acestuia.

               (3)În temeiul articolului 8.5 din acord, comitetul mixt trebuie să își adopte propriul regulament de procedură.

               (4)Pentru a se asigura punerea în aplicare corespunzătoare a acordului, trebuie adoptat regulamentul de procedură al comitetului mixt.

               (5)Este necesar să se stabilească poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul comitetului mixt în ceea ce privește regulamentul de procedură al acestuia, deoarece regulamentul respectiv va avea caracter obligatoriu pentru Uniune,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul Comitetului mixt pentru produse ecologice instituit prin Acordul dintre Uniunea Europeană și Republica Chile privind comerțul cu produse ecologice, în ceea ce privește adoptarea regulamentului de procedură al acestuia, se va baza pe proiectul de decizie al respectivului comitet mixt în conformitate cu anexa la prezenta decizie.

               Articolul 2

               Prezenta decizie se adresează Comisiei.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 67, 14.3.2017, p. 33.

                     (2)

                        JO L 331, 14.12.2017, p. 1.

                     (3)

                        JO L 331, 14.12.2017, p. 4.

                     (4)

                        Hotărârea Curții de Justiție din 7 octombrie 2014 în cauza Germania/Consiliu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punctele 61-64.

                     (5)

                        Decizia (UE) 2017/2307 a Consiliului din 9 octombrie 2017 privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Chile privind comerțul cu produse ecologice (JO L 331,               14.12.2017, p. 1).

    ---documentbreak---

               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 26.3.2021
            COM(2021) 145 final
            ANEXĂ
            la
            Propunerea de Decizie a Consiliului
            privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele U|niunii Europene, în cadrul Comitetului mixt pentru produse ecologice instituit prin Acordul dintre Uniunea Europeană și Republica Chile privind comerțul de produse ecologice, în ceea ce privește adoptarea regulamentului de procedură al acestuia

               Anexă

               DECIZIA nr. 1 a Comitetului mixt pentru produse ecologice

               din ... 2021

               de adoptare a regulamentului său de procedură

               COMITETUL MIXT PENTRU PRODUSE ECOLOGICE,

               având în vedere Acordul dintre Uniunea Europeană și Republica Chile privind comerțul cu produse ecologice
                  1
                (denumit în continuare „acordul”), în special articolul 8,

               întrucât:

               (1)În temeiul articolului 8.5 din acord, Comitetul mixt pentru produse ecologice trebuie să își adopte propriul regulament de procedură.

               (2)Prin urmare, regulamentul de procedură trebuie să fie adoptat,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               REGULAMENTUL DE PROCEDURĂ AL COMITETULUI MIXT PENTRU PRODUSE ECOLOGICE

               Articolul 1

               Componență și președinție

               1.Comitetul mixt pentru produse ecologice (denumit în continuare „comitetul mixt”) instituit în temeiul articolului 8 din Acordul dintre Uniunea Europeană (denumită în continuare „UE”) și Republica Chile (denumită în continuare „Chile”) își exercită atribuțiile în conformitate cu dispozițiile articolului 8.3 din acord.

               2.Comitetul mixt are un copreședinte din partea UE și un copreședinte chilian.

               3.Fiecare copreședinte poate delega toate sau oricare dintre funcțiile de copreședinte unui adjunct desemnat, caz în care toate trimiterile la copreședinte de mai jos se aplică în mod egal adjunctului desemnat.

               4.Fiecare copreședinte desemnează o persoană care este persoana de contact pentru toate aspectele legate de comitetul mixt. Persoanele de contact desemnate de copreședinți răspund în comun de sarcinile de secretariat ale comitetului mixt.

               Articolul 2

               Reuniuni

               Comitetul mixt se reunește o dată pe an, fie fizic în UE și în Chile, în mod alternativ, fie sub formă electronică prin videoconferință sau teleconferință. Locul și modalitatea sunt convenite de comun acord de către părți, dar nu mai târziu de 90 de zile de la cererea oricăreia dintre părți.

               Articolul 3

               Secretariatul

               Un funcționar al Comisiei Europene și un funcționar al secretariatului Departamentului relațiilor economice internaționale din Chile exercită în comun funcțiile de secretariate ale comitetului mixt.

               Articolul 4

               Corespondența

               1.O copie a întregii corespondențe referitoare la comitetul mixt va fi trimisă celor două secretariate.

               2.Corespondența poate fi realizată prin orice mijloc scris, inclusiv prin poștă electronică.

               Articolul 5

               Ordinea de zi pentru reuniuni

               1.Secretariatele întocmesc un proiect de ordine de zi înainte de fiecare reuniune. Proiectul de ordine de zi poate include orice element care intră sub incidența articolului 8.3 din acord. Proiectul de ordine de zi se trimite copreședinților cel târziu cu 20 de zile lucrătoare înainte de începerea reuniunii.

               2.O ultimă versiune a ordinii de zi este transmisă copreședinților cu cel puțin cinci zile înainte de începerea reuniunii.

               3.Copreședinții adoptă de comun acord ordinea de zi la începutul fiecărei reuniuni. Orice punct care nu figurează pe ordinea de zi poate fi înscris pe ordinea de zi dacă ambii copreședinți convin în acest sens.

               Articolul 6

               Modificarea anexei I sau a anexei II la acord

               1.Fiecare parte poate solicita adăugarea, înlăturarea sau actualizarea produselor din lista de produse din anexa I sau din anexa II la acord.

               2.Cererea se trimite copreședinților cu cel puțin 10 zile lucrătoare înainte de începerea reuniunii.

               3.Cererea trebuie să includă un dosar complet conținând principalele argumente în favoarea adăugării, înlăturării sau actualizării produselor din listă.

               4.Fiecare parte examinează cererea celeilalte părți în funcție de cerințele și de procedurile lor juridice aplicabile respective.

               Articolul 7

               Decizii și recomandări

               1.Comitetul mixt poate formula recomandări și adopta decizii prin consens, astfel cum se prevede la articolul 8.5 din acord.

               2.Comitetul mixt adoptă o decizie de modificare a anexei I sau a anexei II la acord în conformitate cu articolul 8 alineatul (3) litera (b) din acord în cazul în care echivalența este recunoscută de cealaltă parte.

               3.Recomandările comitetului mixt de revizuire a acordului în sensul articolului 11.2 din acord se adresează părților și sunt semnate de copreședinți.

               Articolul 8

               Procesul-verbal

               1.Proiectul de proces-verbal al fiecărei reuniuni este redactat de către secretariate în termen de 30 de zile de la sfârșitul reuniunii. Proiectul de proces-verbal indică recomandările și/sau deciziile luate și ia act de orice alte concluzii adoptate.

               2.Procesul-verbal se aprobă în scris de ambele părți în termen de 60 de zile de la data reuniunii sau până la orice altă dată convenită de părți. După aprobare, două exemplare originale sunt semnate de copreședinți. Fiecare copreședinte păstrează un exemplar original al procesului-verbal.

               Articolul 9

               Cheltuielile

               1.Fiecare parte contractantă își suportă cheltuielile efectuate pentru participarea la reuniunile comitetului mixt.

               2.Cheltuielile legate de organizarea reuniunilor și de reproducerea documentelor sunt suportate de partea care organizează reuniunea.

               Articolul 10

               Publicitate și confidențialitate

               1.Deliberările comitetului mixt sunt confidențiale.

               2.Reuniunile comitetului mixt nu sunt publice, cu excepția cazului în care copreședinții convin altfel.

               3.Atunci când o parte transmite informații considerate confidențiale în temeiul legilor sale, cealaltă parte tratează aceste informații ca fiind confidențiale, astfel cum se prevede la articolul 10 din acord.

               4.Fiecare parte poate decide în legătură cu publicarea, în propria sa publicație oficială, a deciziilor și recomandărilor comitetului mixt.

                     (1)

                        JO L 331, 14.12.2017, p. 4.