|

52011PC0267

/* COM/2011/0267 final - NLE 2011/0116 */  DECIZIE A CONSILIULUI privind încheierea de către Uniunea Europeană a acordului referitor la statutul și regulamentul interior modificate ale Grupului internațional de studii în domeniul cauciucului Propunere de DECIZIE A CONSILIULUI privind încheierea de către Uniunea Europeană a acordului referitor la statutul și regulamentul interior modificate ale Grupului internațional de studii în domeniul cauciucului

	EXPUNERE DE MOTIVEUniunea Europeană a devenit membră a Grupului internațional de studii în domeniul cauciucului (GISC) în temeiul Deciziei Consiliului din 22 iulie 2002 privind participarea Comunității la Grupul internațional de studii în domeniul cauciucului (2002/651/CE).La 1 iulie 2008, ca urmare a retragerii Regatului Unit din GISC, șefii de delegație ai GISC au adoptat decizia de mutare a sediului grupului la Singapore, ceea ce a necesitat o adaptare corespunzătoare a dispozițiilor relevante din statutul GISC.La ședința Comitetului executiv din 12–13 februarie 2008 și la ședința șefilor de delegație ai GISC din 5-6 martie 2008 s-a luat hotărârea de a efectua o revizuire mai cuprinzătoare a statutului și a regulamentului interior, printre altele, permițând, de asemenea, stabilirea unei definiții a „membrilor” și a „țărilor” care să țină seama de statutul juridic special al Uniunii Europene.Comisia a primit autorizația Consiliului de a deschide negocieri pentru revizuirea statutului Grupului internațional de studii în domeniul cauciucului[1]. Această autorizație a definit, de asemenea, directivele de negociere. În cursul negocierilor privind modificarea statutului și a regulamentului interior, Comisia a urmărit îndeaproape aceste directive, iar rezultatul negocierilor este conform cu mandatul de negociere al Comisiei.Compoziția GISC a suferit modificări succesive, în primul rând datorită retragerii sau retragerii anunțate a mai multora dintre membrii săi, ceea ce a dus la mărirea contribuțiilor bugetare ale membrilor rămași. În cursul negocierilor, în conformitate cu mandatul său de negociere, Comisia a urmărit să obțină o reechilibrare între contribuția de bază și contribuția variabilă în favoarea acesteia din urmă, astfel încât să reducă povara financiară a membrilor grupului care sunt mici producători și țări în curs de dezvoltare. Cu toate acestea, la sfârșitul negocierilor, ceilalți membri ai GISC nu au acceptat decât modificări limitate.Un proiect final de modificare a statutului GISC și de instituire a unui nou regulament interior a fost aprobat în cursul reuniunii extraordinare a șefilor de delegație din 18-19 noiembrie 2010 și a fost adoptat în mod oficial la reuniunea șefilor de delegație din DD MM 2011[2]. Semnarea de către Uniunea Europeană a statutului și a regulamentului interior modificate ale GISC a fost decisă de Consiliu prin Decizia XXX/2011[3].Prin urmare, este necesară adoptarea de către Consiliu a unei decizii de încheiere a acordului, în conformitate cu articolul 218 alineatul (6).2011/0116 (NLE)Propunere deDECIZIE A CONSILIULUIprivind încheierea de către Uniunea Europeană a acordului referitor la statutul și regulamentul interior modificate ale Grupului internațional de studii în domeniul cauciuculuiCONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 207 alineatele (3) și (4) coroborat cu articolul 218 alineatul (6) litera (a) punctul (v),având în vedere propunerea Comisiei Europene,după obținerea aprobării Parlamentului European,întrucât:1.  Ca urmare a mai multor runde de negocieri, la 18-19 noiembrie 2010, șefii de delegație ai GISC au aprobat textul modificărilor statutului și regulamentului interior al acestuia.2.  Uniunea Europeană face parte din Grupul internațional de studii în domeniul cauciucului.3.  Statele membre ale UE care sunt, în prezent, membre ale Grupului internațional de studii în domeniul cauciucului au notificat retragerea lor și se vor retrage din Grup cu începere de la 1 iulie 2011.4.  Adoptarea statutului și a regulamentului interior modificate este indispensabilă pentru a confirma instalarea Grupului la noul său sediu și pentru a face explicite prevederile referitoare la statutul UE în cadrul Grupului precum și pentru a realinia structura organizațională, contribuțiile bugetare și procedurile decizionale.5.  Prin Decizia 2011/XXX, Consiliul a decis că Uniunea Europeană va semna statutul și regulamentul interior modificate ale GISC la reuniunea șefilor de delegație, votând în favoarea celor două texte, sub rezerva confirmării în scris ulterioară încheierii acordului.6.  Este adecvată încheierea acordului referitor la statutul și regulamentul interior modificate,ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:Articolul 1Statutul și regulamentul interior modificate ale Grupului internațional de studii în domeniul cauciucului (GISC) sunt aprobate în numele Uniunii Europene.Textele statutului și regulamentului interior modificate se anexează la prezenta decizie.Articolul 2Președintele Consiliului este autorizat prin prezenta decizie să numească persoana (persoanele) împuternicită (împuternicite) să confirme în scris secretarului general al Grupului internațional de studii în domeniul cauciucului recunoașterea de către Uniune a caracterului obligatoriu al statutului și regulamentului interior modificate și să depună declarația de competență anexată la prezenta decizie, în conformitate cu articolul XVI alineatul (2) din statutul modificat.Articolul 3La reuniunile șefilor de delegație ai Grupului internațional de studii în domeniul cauciucului, Uniunea este reprezentată de reprezentanți ai Comisiei, astfel cum este stabilit la articolul IX din statutul modificat.Statele membre pot participa, în cadrul delegației Uniunii Europene, la reuniunile șefilor de delegație.Articolul 4Prezenta decizie intră în vigoare în ziua adoptării ei. Ea se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .Adoptată la Bruxelles,Pentru Consiliu,PreședinteleANEXĂStatutul Grupului internațional de studii în domeniul cauciuculuiIntroducereGrupul internațional de studii în domeniul cauciucului (denumit în continuare „Grupul”) a fost fondat în 1944 cu statutul de organizație internațională recunoscută în Regatul Unit. De la 1 iulie 2008, Grupul are sediul la Singapore, fiind recunoscut ca organizație internațională.I Obiective1. Grupul reprezintă un forum pentru dezbaterea chestiunilor care afectează producția și consumul, precum și comerțul cu cauciuc natural și sintetic. Obiectivul Grupului este de a colecta și difuza informații statistice complete privind industria mondială a cauciucului, permițând, astfel, ameliorarea transparenței piețelor cauciucului și a tendințelor acestor piețe.2. Grupul poate coopera cu alte organizații internaționale care sunt relevante pentru atingerea obiectivelor lui.II Atribuții1. Grupul se reunește periodic, la date și în locuri convenabile membrilor, în scopul examinării poziției statistice și discutării problemelor curente privind industria cauciucului.2. Grupul elaborează sau comandă rapoarte și studii privind situația pieței internaționale a cauciucului, pe care le consideră necesare, având în vedere, în special, obținerea de informații generale privind situația cererii și ofertei și evoluția probabilă a acestora.III. Definiții1. „Grupul” înseamnă Grupul internațional de studii în domeniul cauciucului (GISC).2. „Șefi de delegație” înseamnă autoritatea cea mai înaltă a Grupului, alcătuită din reprezentanți ai membrilor.3. „Țară gazdă” înseamnă membrul cu care Grupul a încheiat un acord privind sediul.4. Orice trimitere din prezentul acord la „membru” sau la „țară” se interpretează ca fiind valabilă și pentru Uniunea Europeană și pentru orice altă organizație interguvernamentală având competențe exclusive în domenii acoperite de prezentul statut și responsabilități în negocierea, încheierea și aplicarea de acorduri internaționale, în special de acorduri privind produsele de bază.5. Summitul mondial al cauciucului este o conferință publică destinată industriei și guvernelor, organizată de GISC.6. Producător de cauciuc natural este orice membru a cărui producție anuală de cauciuc natural depășește consumul lui de cauciuc natural.7. Consumator de cauciuc este orice membru altul decât un producător de cauciuc natural.8. Cauciucul natural este produsul derivat din latexul recoltat din specia de arbore Hevea brasiliensis .9. Cauciucul sintetic include elastomerii termorigizi obținuți pe baza procesului de polimerizare, care este procedeul de combinare chimică a monomerilor utilizat pentru a forma polimeri.10. Cauciuc înseamnă cauciucul natural sau cauciucul sintetic, cu excepția cauciucului regenerat.11. „Majoritate simplă” înseamnă o majoritate de voturi.IV SediuSediul Grupului se află pe teritoriul unui membru, iar Grupul dispune la sediu de un secretariat însărcinat cu administrarea activităților lui.V Statutul de membru1. Aderarea la Grup este deschisă țărilor interesate de producția, consumul sau comerțul cu cauciuc natural și sintetic.2. Există două categorii de membri în Grup, și anume producătorii de cauciuc natural, respectiv consumatorii.VI Obligații ale membrilor1. Membrii depun toate eforturile pentru a furniza secretariatului statistici precise privind producția, consumul și comerțul cu cauciuc pe teritoriile lor respective, precum și alte asemenea informații relevante pentru evaluarea situației actuale și a tendințelor viitoare.2. În cazul în care un membru nu pune la dispoziție, pentru o perioadă de doi ani consecutivi, statistici și informații precise solicitate, fără a justifica în mod satisfăcător această atitudine, șefii de delegație iau acțiuni pe care le consideră adecvate în aceste circumstanțe.VII Drepturi de vot și proceduri1. Numărul total de voturi ale membrilor este 100.2. Voturile sunt distribuite în rândul membrilor în funcție de partea lor respectivă de contribuții anuale.3. În orice situație în care numărul de membri se modifică sau dreptul de vot al unui membru se suspendă sau se restabilește pe baza oricărei dispoziții, voturile se recalculează și se redistribuie în rândul membrilor înaintea următorului vot.4. Fiecare membru are dreptul de a-și exprima numărul de voturi pe care îl deține și niciun membru nu își poate împărți voturile.5. Prin notificare scrisă adresată președintelui șefilor de delegație, comitetului statistic și economic sau altor comitete, orice producător de cauciuc natural poate autoriza orice alt producător de cauciuc natural și orice consumator de cauciuc poate autoriza orice alt consumator de cauciuc să îi reprezinte interesele și să îi utilizeze voturile la orice reuniune.6. Pentru întrunirea cvorumului, la orice reuniune Grupului este necesară prezența unei majorități simple a membrilor, inclusiv a cel puțin doi producători de cauciuc natural și doi consumatori de cauciuc.7. Procedura de vot7.1. În cadrul tuturor reuniunilor, oricând este posibil, deciziile se adoptă prin consens, fără voturi împotrivă, obiecții sau rezerve oficiale. Președinții reuniunilor depun eforturi pentru obținerea consensului pentru toate deciziile. În cazul rezervelor, dacă este posibil, se acordă membrilor un timp suficient, în limita posibilităților, în vederea ajungerii la un compromis și a obținerii consensului.7.2. În cazul în care, în opinia președintelui reuniunii, nu există posibilitatea obținerii consensului cu privire la o anumită chestiune, aceasta este supusă la vot.7.3. De regulă, votarea se desfășoară astfel încât să se asigure o transparența maximă a procesului decizional, iar președintele reuniunii este cel care decide dacă votarea se face prin ridicarea mâinii sau prin apel nominal. În circumstanțe excepționale, președintele poate decide asupra posibilității exprimării opțiunilor anumitor membri prin vot secret sau prin corespondență. La cererea unuia sau mai multor membri, președintele lansează procedura votului secret.7.4. Sub rezerva dispozițiilor de la alineatele (7.5) și (7.6) de mai jos, deciziile supuse la vot sunt adoptate, în mod normal, de majoritatea simplă a membrilor prezenți la vot, cu condiția ca cel puțin doi producători de cauciuc natural și doi consumatori de cauciuc natural să exprime un vot afirmativ.În cazului abținerii unui membru, se consideră că voturile lui nu au fost folosite.În cazul în care un membru invocă dispozițiile de la alineatul (5) din prezentul articol și când voturile sale sunt folosite într-o reuniune, respectivul membru este considerat, în sensul alineatelor (7.4) – (7.6) din prezentul articol, ca prezent și participant la vot.7.5. Deciziile supuse la vot privind:a. alegerea secretarului general,b. adoptarea bugetului șic. suspendarea drepturilor unui membru astfel cum se precizează la articolul XIV alineatul (4)se iau cu majoritate simplă în cadrul grupului producătorilor de cauciuc natural, precum și în cadrul grupului consumatorilor de cauciuc prezenți la vot și care votează; în plus, aceste voturi combinate trebuie să însumeze o majoritate de cel puțin două treimi din cei prezenți la vot și care votează.7.6. Deciziile referitoare laa. revizuirea sau rezilierea acordului privind sediul,b. modificarea sau rezilierea statutului,c. amplasarea sediului șid. aprobarea proiectului registrelor contabile auditatese adoptă numai prin consens.VIII Summitul mondial al cauciuculuiGrupul se întrunește anual pe teritoriul unui membru. Cu toate acestea, în cazul în care Summitul mondial al cauciucului se organizează pe teritoriul unei țări care nu are statutul de membru, reuniunile grupului pot avea loc pe teritoriul țării respective. Dacă nicio invitație nu a fost primită, nici acceptată, summitul mondial al cauciucului este organizat în țara gazdă. La summitul mondial al cauciucului pot asista, pe bază de invitație, țările care nu au statutul de membru, consilieri industriali și alți experți și observatori.IX Șefii de delegație1. Fiecare membru al Grupului numește un reprezentant, care poate fi însoțit de consilieri la orice reuniune a șefilor de delegație.2. Președintele și vicepreședintele sunt aleși de șefii de delegație și își exercită funcțiile pentru două exerciții financiare ale Grupului; ei pot fi realeși pentru încă un mandat.3. Șefii de delegație se reunesc la sediu sau într-un alt loc per care îl aleg de comun acord.4. Șefii de delegație se reunesc cel puțin o dată în prima jumătate a fiecărui an calendaristic și, în plus, ori de câte ori consideră ei că este necesar.5. În cazul în care reprezentantul unui membru nu poate participa la o reuniune a Grupului, membrul respectiv poate fi reprezentat de un supleant. Supleantului în cauză i se acordă toate privilegiile unui reprezentant, inclusiv dreptul la vot.6. Ocazional, în cazul în care se consideră necesar, șefii de delegație pot institui alte comitete sau grupuri consultative și hotărăsc cu privire la membrii și funcțiile acestora.7. Șefii de delegație numesc auditori independenți în scopul auditării conturilor Grupului.8. Șefii de delegație autorizează pregătirea și publicarea studiilor privind conjunctura pieței mondiale a cauciucului și alte subiecte, după caz.9. Șefii de delegație adoptă regulamentul interior al Grupului.X Secretariatul și secretarul general1. Secretariatul este creat pentru asigurarea bunei derulări a activităților Grupului.2. Secretarul general conduce secretariatul și este responsabil în fața șefilor de delegație cu privire la activitățile sale.3. Secretarul general este numit de șefii de delegație pentru un mandat de patru ani, care se poate reînnoi cu un alt mandat de cel mult patru ani. Șefii de delegație stabilesc regulile de selecție.4. Șefii de delegație definesc responsabilitățile secretarului general.5. Funcțiile secretariatului sunt următoarele:a. furnizarea celor mai bune informații posibile referitoare la statistici și la chestiuni economice cu caracter mai general din domeniul cauciucului;b. pregătirea și implementarea programului de activități;c. asigurarea, în perioada dintre reuniuni, a contactului între membri în chestiuni privind cauciucul;d. efectuarea pregătirilor necesare pentru reuniuni șie. menținerea legăturii cu alte organizații internaționale și sectoare industriale ale căror activități sunt relevante și de interes pentru activitățile Grupului.XI Comitetul statistic și economic1. Comitetul statistic și economic este alcătuit din toți membrii care doresc să facă parte din acesta.2. Comitetul face apel la expertiza grupului consultativ sectorial.3. Membrii comitetului aleg președintele și vicepreședintele comitetului din rândul lor sau dintre membrii grupului consultativ sectorial; durata mandatului lor este de două exerciții financiare, iar mandatul poate fi reînnoit o singură dată.4. Comitetul se reunește cel puțin o dată în fiecare an calendaristic și ori de câte ori comitetul decide astfel.5. Sarcinile comitetului sunt următoarele:a. analizarea și revizuirea datelor statistice furnizate de secretariat referitoare la cererea și oferta de cauciuc;b. aprobarea, monitorizarea și revizuirea programului de activități al secretariatului, ținând cont de orice puncte de vedere și recomandări emise de grupul consultativ sectorial șic. formularea de recomandări pentru șefii de delegație privind elaborarea și publicarea de documente pregătite în cadrul programului de activități, inclusiv prezentarea în vederea aprobării de către șefii de delegație a unui raport pe această temă.XII Grupul consultativ sectorial1. Șefii de delegație instituie un grup consultativ sectorial care să stabilească un canal de comunicare alimentat prin contribuții din întregul sector al cauciucului, inclusiv din partea industriei, a sectorului comercial, a universităților, precum și a sectorului cercetării și tehnologiei. Șefii de delegație stabilesc o procedură transparentă pentru selectarea membrilor grupului consultativ sectorial.2. Grupul consultativ sectorial își alege proprii președinte și vicepreședinte. Durata mandatului lor este de două exerciții financiare, iar mandatul poate fi reînnoit o singură dată.3. Grupul consultativ sectorial are următoarele atribuții:a. își exprimă punctele de vedere și recomandările cu privire la programul de activități al secretariatului;b. asistă comitetul statistic și economic la controlul și revizuirea programului de activități al secretariatului;c. asistă comitetul economic și statistic la evaluarea propunerilor de proiecte finanțate de alte organisme șid. întocmește rapoarte și recomandări pe care șefii de delegație le consideră necesare.4. Grupul consultativ sectorial se reunește cel puțin o dată pe an și ori de câte ori grupul consultativ sectorial decide astfel. Membrii au statutul de observator la reuniunile grupului consultativ sectorial, dacă este cazul.5. Grupul consultativ sectorial, reprezentat de președintele sau vicepreședintele grupului, participă în calitate de observator la toate reuniunile șefilor de delegație, dacă este cazul.XIII Statut1. Grupul are personalitate juridică. El are, în special, capacitatea să contracteze, să achiziționeze și să înstrăineze bunuri mobile și imobile, precum și să acționeze în justiție.2. Statutul, privilegiile și imunitățile Grupului, ale secretarului său general, ale personalului și ale experților lui și ale reprezentanților membrilor care se află pe teritoriul țării gazdă în scopul exercitării funcțiilor lor continuă să fie reglementate de acordul privind sediul încheiat între țara gazdă și Grup.XIV Bugetul și normele financiare1. Membrii cotizează, de comun acord, la venitul necesar activităților Grupului. Toate plățile datorate de membri se achită în moneda țării gazdă.2. Din bugetul anual aprobat, 60% provin din cotizațiile de bază, plătite în mod egal de către toți membrii. Soldul de 40% din bugetul aprobat este plătit de membri proporțional cu producția sau consumul mediu de cauciuc (pentru plată luându-se în calcul cel mai mare dintre cei doi factori de mai sus) din cei trei ani calendaristici anteriori exercițiului financiar în cauză. În lipsa statisticilor necesare, secretarul general determină, pe baza celor mai fiabile informații disponibile, cotizația datorată și invită membrii în cauză să accepte această estimare.3. Noii membri care aderă la Grup pe parcursul exercițiului financiar plătesc o cotizație forfetară (lunară) pentru restul exercițiului financiar. Cotizațiile noilor membri nu afectează cotizațiile membrilor deja existenți în exercițiul financiar în curs, dar se iau în calcul la evaluarea cotizațiilor pentru anul următor.4. În cazul în care Grupul nu hotărăște altfel, membrilor care nu își plătesc cotizația timp de doi ani li se suspendă drepturile până la achitarea restanțelor pentru anii precedenți și a cotizațiilor pentru anul în curs.XV Amendamente1. Șefii de delegație pot adopta, prin consens, amendamente la prezentul statut, în conformitate cu articolul VII alineatul (7.6) din prezentul statut. Secretariatul notifică membrii în privința amendamentelor.2. Șefii de delegație precizează data și procedurile pentru aplicarea amendamentelor.XVI. Aderarea la Grup, retragerea și excluderea din Grup1. Aderarea la Grup se efectuează prin notificare transmisă secretarului general.2. La aderare, Uniunea Europeană sau orice organizație interguvernamentală menționată la articolul III alineatul (4) depune la secretariat o declarație emisă de autoritatea competentă a organizației respective, în care se precizează natura și sfera competențelor sale în chestiunile reglementate de prezentul statut, și informează secretariatul cu privire la orice modificări ulterioare de fond ale acestor competențe. În cazul în care Uniunea Europeană sau orice organizație interguvernamentală își declară competența exclusivă în chestiunile reglementate de prezentul statut, statele membre ale organizațiilor în cauză nu pot deveni membri ai Grupului, iar statele care sunt deja membre trebuie să se retragă din Grup.3. Notificarea retragerii unui membru este transmisă de acesta în scris secretarului general, până la 1 noiembrie, și intră în vigoare la 30 iunie în anul calendaristic următor anului notificării. Membrii care transmit notificarea după 1 noiembrie sunt obligați să își plătească cotizația de membru pentru următorul exercițiu financiar.4. În cazul în care șefii de delegație decid că un membru își încalcă obligațiile înscrise în prezentul statut, ei pot exclude din Grup, prin consens, membrul respectiv. Membrul care își încalcă obligațiile nu are drept de vot la luarea deciziei privind propriul lui caz.5. Retragerea sau excluderea nu duce la încetarea obligațiilor financiare pe care le-a avut față de Grup un membru înainte de retragere sau excludere, în conformitate cu prezentul statut.6. Un membru care s-a retras sau a fost exclus din Grup nu are dreptul la nicio parte din veniturile realizate în urma lichidării sau la alte active ale Grupului și nici nu i se poate imputa vreo parte din deficitul eventual al Grupului în caz de reziliere a prezentului statut.XVII. Rezilierea1. Prezentul statut rămâne în vigoare până la rezilierea lui prin consens de către șefii de delegație.2. Fără a aduce atingere rezilierii prezentului statut, șefii de delegație continuă să își îndeplinească acest rol o perioadă de cel mult 18 luni, pentru a lichida Grupul, inclusiv conturile și, sub rezerva deciziilor relevante care trebuie adoptate prin consens în conformitate cu articolul VII alineatul (7.6), au, în timpul perioadei respective, atribuțiile și funcțiile care sunt necesare pentru realizarea acestor scopuri.REGULAMENTUL INTERIOR AL GRUPULUI INTERNAțIONAL DE STUDII ÎN DOMENIUL CAUCIUCULUIIntroducereRegulamentul interior al Grupului internațional de studii în domeniul cauciucului este formulat astfel cum este prevăzut la articolul IX alineatul (9) din statutul GISC. Prezentul regulament interior a fost adoptat de Grup la reuniunea șefilor de delegație care a avut loc la........în.......1. Norme de procedură financiareExercițiul bugetar începe la 1 iulie și se încheie la 30 iunie.1.1. Cotizațiile membrilor1.1.1. Cotizațiile membrilor se achită anual, până la 1 iulie, la primirea facturii oficiale din partea secretariatului.1.1.2. În cazul în care un membru nu își achită integral cotizația până la 1 decembrie, secretarul general solicită de urgență plata imediată.1.1.3. În cazul în care plata integrală nu se efectuează până la 1 februarie, secretarul general informează șefii de delegație asupra restanțelor. În acest caz, șefii de delegație iau în considerație posibilitatea suspendării tuturor drepturilor de vot ale membrului, cu excepția situației în care se votează în privința unei chestiuni legate direct de decizia de lichidare a Grupului.1.1.4. În cazul în care plata integrală nu se efectuează până la 1 aprilie, șefii de delegație suspendă toate serviciile oferite respectivului membru de către secretariat, cu excepția cazului în care aceștia decid altfel pe baza unor circumstanțe deosebite.1.1.5. În cazul în care un membru nu își plătește integral cotizația până la sfârșitul exercițiului financiar, suma datorată se majorează în funcție de rata anuală a inflației din țara gazdă, utilizată pentru calcularea bugetului pe fiecare an pentru care plata este restantă, cu excepția cazului în care șefii de delegație decid altfel.1.1.6. Plata revizuită se calculează și se notifică membrului de către secretarul general la sfârșitul fiecărui trimestru al exercițiului financiar.1.1.7. Nicio decizie sau acțiune luată pe baza dispozițiilor prezentei clauze nu poartă atingere drepturilor membrului.1.2. Cont bancar1.2.1. În țara gazdă este disponibil un cont bancar deschis în numele Grupului internațional de studii în domeniul cauciucului.1.2.2. Operațiunile derulate prin acest cont bancar se desfășoară prin cecuri/operațiuni bancare electronice aprobate de:(a) secretarul general;(b) în absența acestuia, de șeful comitetului statistic și economic sau,(c) în absența lor, de reprezentantul autorizat al țării gazdă pe lângă șefii de delegație.1.2.3. Pentru sumele mai mari de 15 000 de dolari singaporezi, cecurile/operațiunile bancare electronice vor necesita două semnături, una din partea secretariatului, iar cealaltă din partea reprezentantului autorizat al țării gazdă pe lângă șefii de delegație.1.2.4. Situația conturilor secretariatului este păstrată de șeful responsabil cu gestiunea și administrația.1.2.5. Secretariatul controlează toate conturile bancare relevante gestionate în țara gazdă.1.2.6. Toate sumele primite se depun la bancă în cel mai scurt termen. Secretarul general păstrează un cont de avans pentru plățile și chitanțele în numerar de valoare mică, până la concurența sumei de 1 000 de dolari singaporezi.1.3. Reguli legate de cererile de ofertăSecretariatul încheie acorduri de servicii prin una din metodele următoare, pe baza determinării valorii estimate a contractului de achiziții publice (VEC). Secretariatul nu „divizează” valoarea estimată a contractului de achiziții publice în scopul evitării conformării cu procedurile de achiziții publice.1.3.1. Pentru achizițiile de valoare redusă în cadrul contractelor de achiziții publice de până la 3 000 de dolari singaporezi, – TPS (taxa pe produse și servicii) nefiind inclusă – achizițiile se pot face direct de la furnizor dacă (a) prețul bunurilor sau serviciilor este cunoscut fie ca urmare a unor achiziții anterioare, fie (b) ca urmare a afișării prețurilor de către furnizori sau în mass media ori în orice altă sursă fiabilă de informații (de exemplu, în pliante sau pe internet). De asemenea, prețul articolelor trebuie să fie rezonabil.1.3.2. Pentru achizițiile publice pe bază de deviz în cadrul contractelor de achiziții publice de până la 70 000 de dolari singaporezi, – TPS (taxa pe produse și servicii) nefiind inclusă – secretariatul trebuie să solicite devize de la cel puțin trei furnizori adecvați, reținând oferta cu cel mai mic preț, după posibilități. Trebuie prezentate justificări în scris în mod corespunzător în cazul în care oferta cu prețul cel mai mic nu este reținută pentru nicio achiziție publică. Pentru toate achizițiile publice este necesară aprobarea secretarului general.1.3.3. Pentru achizițiile publice prin licitație în cadrul contractelor de achiziții publice care depășesc 70 000 de dolari singaporezi, – TPS (taxa pe produse și servicii) nefiind inclusă – secretariatul trebuie să primească oferte de la cel puțin 3 furnizori corespunzători. Secretariatul trebuie să pregătească un raport de evaluare a ofertelor care să cuprindă recomandările și observațiile necesare destinate șefilor de delegație. Pentru toate deciziile privind achizițiile publice este necesară aprobarea șefilor de delegație.1.4. Numirea auditorilor1.4.1. Numirea auditorilor, în conformitate cu articolul IX alineatul (7) din statut, se face la recomandarea secretarului general, care este responsabil cu controlul modului în care aceștia își achită obligațiile. O dată la patru ani, secretarul general solicită devize de la cel puțin trei societăți de audit legal abilitate.1.4.2. Situația conturilor, verificată de către auditori independenți, este pusă la dispoziția membrilor cât mai repede posibil după încheierea fiecărui exercițiu financiar, dar nu mai târziu de șase luni de la această dată, iar șefii de delegație o examinează în vederea aprobării sale în sesiunea următoare, după caz. Ulterior, pe site-ul internet al GISC se publică un rezumat al conturilor și al bilanțului verificate.1.5. Bugetul1.5.1. Secretarul general este responsabil cu elaborarea și prezentarea către șefii de delegație, în vederea aprobării, cel târziu la data de 31 martie a fiecărui an, a unui proiect de buget pentru următorul exercițiu financiar.1.5.2. Secretarul general are sarcina de a transmite membrilor bugetul aprobat.1.5.3. Cheltuielile de deplasare și diurna membrilor care participă la reuniunile Grupului sunt suportate de membrii respectivi.1.6. Situația anuală a conturilor1.6.1. Secretarul general comunică tuturor membrilor o situație anuală a conturilor, cât mai curând posibil după încheierea exercițiului financiar. După aprobarea de către șefii de delegație, situația anuală a conturilor se certifică de către președinte sau vicepreședinte, precum și de către secretarul general și auditori.1.6.2. Conturile semnate și certificate în mod corespunzător se păstrează la secretariat.2. Reuniunile șefilor de delegație2.1. Șefii de delegație pot organiza sesiuni speciale ori de câte ori acest lucru este solicitat de o majoritate simplă a membrilor lor sau de secretarul general cu acordul președintelui.2.2. După consultarea cu președintele, secretarul general notifică membrilor organizarea oricărei sesiuni, incluzând ordinea de zi provizorie și o notă explicativă în scris referitoare la sesiune; notificarea se face cu cel puțin 30 de zile înaintea sesiunii, cu excepția cazurilor urgente, situație în care notificarea trebuie transmisă cu cel puțin 15 zile înaintea sesiunii. În cazuri urgente, în notificare se precizează natura situației de urgență.2.3. Ordinea de zi provizorie a fiecărei sesiuni se întocmește de secretarul general prin consultare cu președintele. În cazul în care un membru dorește ca un anumit subiect să fie discutat la o sesiune, el îl informează, dacă este posibil, pe secretarul general cu 60 de zile înainte de începerea sesiunii, incluzând în notificarea respectivă o notă explicativă în scris.2.4. Fiecare membru face tot posibilul pentru a transmite secretarului general, cu cel puțin cinci zile înainte de începerea sesiunii, numele delegaților, ale membrilor supleanți și ale consilierilor desemnați să îl reprezinte la sesiune.3. Numirea secretarului general3.1. Secretarul general este numit de șefii de delegație în conformitate cu articolul X alineatul (3) din statut, pe baza unei recomandări a unui comitet de selecție constituit în acest scop.3.2. Comitetul de selecție este instituit de șefii de delegație, de regulă cu cel puțin douăsprezece luni înainte de expirarea mandatului secretarului general în exercițiu.3.3. Comitetul de selecție include președintele și vicepreședintele șefilor de delegație, care trebuie să fie președintele, respectiv vicepreședintele comitetului de selecție, precum și orice alt membru care dorește să participe la lucrările comitetului.3.4. Secretarul general în exercițiu asistă la reuniunile comitetului de selecție în calitate de consilier, fără drept de vot.3.5. Membrii suportă toate costurile și cheltuielile ocazionate de participarea reprezentanților lor la reuniunile comitetului de selecție și la procedura de selecție.3.6. Comitetul de selecție convine asupra criteriilor de selecție și asupra formatului anunțului cu privire la ocuparea postului de secretar general. Anunțul se publică în mass media internațională corespunzătoare, precum și prin intermediul canalelor de distribuție ale GISC. Anunțul este pus la dispoziția tuturor membrilor, care asigură difuzarea lui pe teritoriul lor național.3.7. Dosarele de candidatură se primesc de către secretarul general, care este responsabil de aspectele administrative ale procesului de recrutare.3.8. Comitetul de selecție se reunește, după caz, în vederea unei preselecții a cel mult șase candidați, în vederea intervievării acestora. Candidații trebuie să fie resortisanți sau cetățeni ai membrilor.3.9. Interviurile cu candidații preselecționați sunt organizate în scopul alegerii unanime sau prin consens a candidatului care întrunește calitățile necesare, în ceea ce privește experiența, personalitatea, imparțialitatea, capacitatea de a lucra eficient cu înalții funcționari ai guvernelor membre și ai altor guverne, cu organizațiile internaționale și private, în vederea recomandării către șefii de delegație pentru numirea lui în funcția de secretar general. Trebuie propus un candidat alternativ în cazul în care candidatul selectat nu își poate intra în funcțiuni din motive de sănătate sau din alte motive. În cazul în care nu se poate conveni asupra unui candidat unic, șefilor de delegație li se pot propune doi candidați, aleși prin consens.3.10. Termenii și condițiile numirii și contractului sunt stabilite de șefii de delegație.3.11. Rezilierea anticipată a contractului pentru cauză reală și serioasă necesită o majoritate simplă în cadrul grupului producătorilor de cauciuc natural, precum și în cadrul grupului consumatorilor de cauciuc prezenți și participanți la vot; în plus, aceste voturi combinate trebuie să însumeze o majoritate de cel puțin două treimi din membrii prezenți și participanți la vot.4. Activitatea secretariatului4.1. În executarea sarcinilor sale, secretariatul nu se angajează în nicio activitate care implică un conflict de interese.4.2. Secretariatul nu solicită, nici nu primește instrucțiuni de la membri individuali sau de la o autoritate externă Grupului. Secretarul general și personalul se abțin de la orice acțiune care ar putea avea un impact negativ asupra statutului lor de funcționari internaționali responsabili în ultimă instanță în fața șefilor de delegație.4.3. Fiecare membru respectă responsabilitățile secretarului general și ale altor membri ai personalului și nu încearcă să îi influențeze în exercitarea responsabilităților lor.4.4. Secretariatul depune toate eforturile pentru a garanta că nicio informație publicată nu are vreun impact negativ asupra confidențialității operațiunilor persoanelor private sau societăților care produc, prelucrează, comercializează sau consumă cauciuc.4.5. Secretariatul publică în mod periodic Rubber Statistical Bulletin (un buletin statistic al cauciucului) și Rubber Industry Report (un raport privind industria cauciucului), precum și rapoarte privind proiecte și studii.5. Grupul consultativ sectorial5.1. Grupul consultativ sectorial este alcătuit din cel mult treizeci de persoane numite pe baza competențelor lor specifice în domeniu, de către șefii de delegație, pentru o perioadă de cel mult trei ani. Această perioadă poate fi extinsă cu încă trei ani.5.2. În urma deciziei șefilor de delegație de a reînnoi componența grupului consultativ sectorial, secretariatul invită membrii, grupul consultativ sectorial și membrii asociați să desemneze candidați pentru grupul consultativ sectorial.5.3. Secretariatul transmite șefilor de delegație recomandări în privința acestor candidați, în vederea evaluărilor și numirilor.5.4. Noile numiri intră în vigoare printr-o decizie a șefilor de delegație.5.5. Secretarul general are rol de moderator în cadrul reuniunilor grupului consultativ sectorial.5.6. Grupul consultativ sectorial adoptă propriul regulament interior, care respectă dispozițiile statutului Grupului internațional de studii în domeniul cauciucului și ale prezentului regulament interior.5.7. În conformitate cu statutul, la orice reuniune a Grupului la care participă entități care au statutul de observator se exclud discuțiile legate de chestiuni confidențiale, precum și de chestiuni bugetare și financiare.5.8. Cheltuielile de deplasare și diurna membrilor grupului consultativ sectorial care participă la reuniuni sunt suportate de membrii respectivi.6. Membrii asociați6.1. Orice societate sau organizație interesată de industria cauciucului poate deveni membru asociat, după plata unei cotizații anuale de membru corespunzătoare.6.2. Cotizația anuală de membru este de 3 000 de dolari singaporezi pentru organizații sau persoane private care sunt stabilite pe teritoriul țărilor membre, respectiv de 6 000 de dolari singaporezi pentru cele stabilite pe teritoriul țărilor care nu sunt membre.6.3. Membrii asociați au acces liber la toate informațiile disponibile pe site-ul internet destinat membrilor asociați. Orice solicitare de informații suplimentare se facturează.7. Summitul mondial al cauciuculuiÎn cazul în care Grupul primește din partea unei țări care nu este membră sau din partea unui membru invitația de a găzdui summitul mondial al cauciucului, el evaluează invitația și o acceptă numai dacă sunt disponibile fonduri suficiente.8. Modificări și revizieȘefii de delegație pot decide oricând, numai prin consens, să modifice sau să revizuiască prezentul regulament interior.Declarația Uniunii Europene în conformitate cu articolul XVI alineatul (2) din statutÎn conformitate cu articolul XVI alineatul (2) din statutul Grupului internațional de studii în domeniul cauciucului, prezenta declarație menționează împuternicirile transferate Uniunii Europene de către statele ei membre în domenii care fac obiectul statutului.Uniunea Europeană declară că, în conformitate cu Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Uniunea Europeană are competențe exclusive în chestiuni legate de domeniul comerțului internațional, în cadrul politicii ei comerciale comune, inclusiv în sectorul producției de date statistice.Domeniul de aplicare și exercitarea competențelor Uniunii Europene fac, prin natura lor, obiectul unei evoluții continue, iar Uniunea Europeană va completa sau modifica prezenta declarație, dacă va fi necesar, în conformitate cu articolul XVI alineatul (2) din statut.FIŞĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ PENTRU PROPUNERI1. CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI1.1. Titlul propunerii/inițiativei1.2. Domeniul (domeniile) de politică în cauză în structura ABM/ABB1.3. Tipul propunerii/inițiativei1.4. Obiectiv(e)1.5. Motivele propunerii/inițiativei1.6. Durata și impactul financiar1.7. Metoda (metodele) de gestiune preconizată (preconizate)2. MĂSURI DE GESTIONARE2.1. Dispoziții în materie de monitorizare și raportare2.2. Sistemul de gestiune și control2.3. Măsuri de prevenire a fraudelor și a neregulilor3. IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL PROPUNERII/INIȚIATIVEI3.1. Rubrica (rubricile) din cadrul financiar multianual și linia (liniile) bugetară (bugetare) de cheltuieli afectată (afectate)3.2. Impactul estimat asupra cheltuielilor3.2.1. Sinteza impactului estimat asupra cheltuielilor3.2.2. Impactul estimat asupra creditelor operaționale3.2.3. Impactul estimat asupra creditelor cu caracter administrativ3.2.4. Compatibilitatea cu cadrul financiar multianual actual3.2.5. Participarea terților la finanțare3.3. Impactul estimat asupra veniturilorFIȘĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ PENTRU PROPUNERICADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEITitlul propunerii/inițiativeiPropunere de decizie a Consiliului privind încheierea de către Uniunea Europeană a acordului referitor la statutul și regulamentul interior modificate ale Grupului internațional de studii în domeniul cauciuculuiDomeniul (domeniile) de politică în cauză în structura ABM/ABB[4]Competitivitate, politică industrială, inovare și antreprenoriatTipul propunerii/inițiativei( Propunerea/inițiativa se referă la o acțiune nouă( Propunerea/inițiativa se referă la o acțiune nouă în urma unui proiect-pilot/a unei acțiuni pregătitoare[5]X Propunerea/inițiativa se referă la prelungirea unei acțiuni existente( Propunerea/inițiativa se referă la o acțiune reorientată spre o acțiune nouăObiectiveObiectivul (obiectivele) strategic(e) multianual(e) al(e) Comisiei vizat(e) de propunere/inițiativăObiectivul (obiectivele) specific(e) și activitatea (activitățile) GBA/SBA în cauzăObiectivul specific nr.1. Aprobarea versiunii modificate a statutului și a regulamentului interior al GISC și contribuțiile financiare la bugetul GISC prevăzute de statutActivitatea (activitățile) ABM/ABB în cauzăCompetitivitate, politică industrială, inovare și antreprenoriatRezultatul (rezultatele) și impactul preconizateA se preciza efectele pe care propunerea/inițiativa ar trebui să le aibă asupra beneficiarilor vizați/grupurilor vizate.Obiectivul GISC este de a colecta și difuza informații statistice complete privind industria mondială a cauciucului, permițând, astfel, ameliorarea transparenței piețelor cauciucului și a tendințelor acestor piețe. Industria europeană a cauciucului și a pneurilor, care este în întregime dependentă de importurile de cauciuc natural, apreciază acest lucru. Statutul existent al GISC trebuie să fie modificat pentru a reflecta schimbarea sediului acestuia (care a fost mutat de la Londra la Singapore), dar și pentru a efectua alte schimbări, și anume, introducerea unei definiții clare a „membrilor” sau „țărilor” care să ia în considerație statutul juridic special al Uniunii Europene.Indicatori de rezultate și de impactA se preciza indicatorii care permit monitorizarea punerii în aplicare a propunerii/inițiativei.Motivele propunerii/inițiativeiObiectivul (obiectivele) de îndeplinit pe termen scurt sau lungValoarea adăugată a implicării UEÎnvățăminte desprinse din experiențe similare anterioareCoerența și eventuala sinergie cu alte instrumente relevanteDurata și impactul financiar( Propunere/inițiativă cu durată limitată-  ( Propunere/inițiativă în vigoare de la [ZZ/LL]AAAA până la [ZZ/LL]AAAA-  ( Impact financiar din AAAA până în AAAAX Propunere/inițiativă cu durată nelimitată-  Punere în aplicare cu o perioadă inițială din AAAA până în AAAA,-  urmată de o perioadă de funcționare la capacitate maximă.Metoda (metodele) de gestionare avute în vedere[6]X Gestiune centralizată directă de către Comisie( Gestiune centralizată indirectă , prin delegarea sarcinilor de implementare către:-  ( agenții executive-  ( organisme instituite de Comunități[7]-  ( organisme publice naționale/organisme cu misiune de serviciu public-  ( persoane cărora li se încredințează executarea unor acțiuni specifice în temeiul titlului V din Tratatul privind Uniunea Europeană, identificate în actul de bază relevant în sensul articolului 49 din Regulamentul financiar( Gestiune partajată cu statele membre( Gestiune descentralizată cu țări terțe( Gestiune în comun cu organizații internaționale (de precizat)Dacă se indică mai multe modalități de gestiune, se furnizează detalii suplimentare în secțiunea „Observații“.ObservațiiMĂSURI DE GESTIONAREDispoziții în materie de monitorizare și raportareA se preciza frecvența și condițiile aferente acestor dispoziții.Sistemul de gestiune și controlRiscul (riscurile) identificat(e)Metoda (metodele) de control preconizată (preconizate)Măsuri de prevenire a fraudelor și a neregulilorA se preciza măsurile de prevenire și de protecție existente sau preconizate.Regulamentul interior prevede auditarea independentă a conturilor GISC și conține reguli privind licitațiile și funcționarea conturilor bancare.IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL PROPUNERII/INIȚIATIVEIRubrica (rubricile) din cadrul financiar multianual și linia (liniile) bugetară (bugetare) de cheltuieli afectată (afectate)-  Linii bugetare de cheltuieli existenteÎn ordinea rubricilor și a liniilor bugetare din cadrul financiar multianual.Rubrica din cadrul financiar multianual | Linia bugetară | Natura cheltuielilor | Contribuția |Numărul [Descriere…...….] | CD/CND ([8]) | din partea țărilor AELS[9] | din partea țărilor candidate[10] | din partea țărilor terțe | în sensul articolului 18 alineatul (1) litera (aa) din Regulamentul financiar |[…] | 02.02.02.01 Sprijin pentru Centrul de cooperare industrială CE-Japonia și aderare la grupuri de studii internaționale | CD | NU | NU | NU | NU |-  Noile linii bugetare solicitateÎn ordinea rubricilor și a liniilor bugetare din cadrul financiar multianual.Rubrica din cadrul financiar multianual | Linia bugetară | Natura cheltuielilor | Contribuția |Numărul [Rubrica…...…………………………………] | CD/ CND | din partea țărilor AELS | din partea țărilor candidate | din partea țărilor terțe | în sensul articolului 18 alineatul (1) litera (aa) din Regulamentul financiar |[XX.YY.YY.YY] | DA/NU | DA/NU | DA/NU | DA/NU |Impactul estimat asupra cheltuielilorSinteza impactului estimat asupra cheltuielilormilioane EUR (cu 3 zecimale)Rubrica din cadrul financiar multianual: | 02.02 | Competitivitate, politică industrială, inovare și antreprenoriat |milioane EUR (cu 3 zecimale)Necesarul de resurse umane estimat-  ( Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de resurse umane-  X Propunerea/inițiativa implică utilizarea de resurse umane , conform explicațiilor de mai jos:Estimarea trebuie exprimată în valoare întreagă (sau cel mult cu o zecimală)Anul N | Anul N+1 | Anul N+2 | Anul N+3 | Anul N+4 | Anul N+5 | Anul N+6 |( Posturi din schema de personal (funcționari și agenți temporari) |XX 01 01 01 (la sediu și în birourile de reprezentare ale Comisiei) | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 |XX 01 01 02 (Delegații) |XX 01 05 01 (cercetare indirectă) |10 01 05 01 (cercetare directă) |( Personal extern (în echivalent normă întreagă: ENI)[17] |XX 01 02 01 (AC, INT, END din „pachetul global”) |XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT și JED în delegații) |10 01 05 02 (AC, END, INT, cercetare indirectă) |Alte linii bugetare (a se preciza) |TOTAL | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 |XX este domeniul de politică sau titlul din buget în cauză.Necesarul de resurse umane va fi acoperit de efectivul de personal al direcției generale alocat deja gestionării acțiunii și/sau redistribuit intern în cadrul direcției generale, completat, dacă este necesar, de resurse suplimentare care ar putea fi alocate direcției generale care gestionează acțiunea în cadrul procedurii de alocare anuală și ținând cont de constrângerile bugetare.Descrierea sarcinilor care trebuie efectuate:Funcționari și agenți temporari | Pregătirea documentelor privind poziția UE, consultarea statelor membre (inclusiv în cadrul Grupului de lucru privind produsele de bază – PROBA), reprezentarea UE în cadrul reuniunilor GISC |Personal extern |Compatibilitatea cu cadrul financiar multianual actual-  X Propunerea/inițiativa este compatibilă cu cadrul financiar multianual actual.-  ( Propunerea/inițiativa necesită o reprogramare a rubricii corespunzătoare din cadrul financiar multianual.A se explica reprogramarea necesară, precizându-se liniile bugetare vizate și sumele aferente.-  ( Propunerea/inițiativa necesită recurgerea la instrumentul de flexibilitate sau la revizuirea cadrului financiar multianual[20].A se explica acțiunea necesară, precizându-se rubricile și liniile bugetare vizate, precum și sumele aferente.Participarea terților la finanțare-  X Propunerea/inițiativa nu prevede cofinanțare din partea terților-  Propunerea/inițiativa prevede cofinanțare, estimată în cele ce urmează:Credite în milioane EUR (cu 3 zecimale)Anul N | Anul N+1 | Anul N+2 | Anul N+3 | ...a se introduce numărul de ani necesar pentru a reflecta durata impactului (cf. punctul 1.6) | Total |Anul N | Anul N+1 | Anul N+2 | Anul N+3 | ...a se introduce numărul de coloane necesar pentru a reflecta durata impactului (cf. punctul 1.6) |Articolul ……… | | | | | | | | | |Pentru veniturile diverse alocate, a se preciza linia bugetară (liniile bugetare) de cheltuieli afectată (afectate).A se preciza metoda de calcul a efectului asupra veniturilor.[1] 11516/08 PROBA 28 RELEX 503 WTO 132 RESTREINT UE , aprobat de COREPER, Partea 2, la 16.7.2008[2] A se introduce data când aceasta va fi cunoscută[3] A se introduce referința când aceasta va fi disponibilă[4] ABM: gestiunea bugetului pe activități – ABB: stabilirea bugetului pe activități.[5] Astfel cum se menționează la articolul 49 alineatul (6) litera (a) sau (b) din Regulamentul financiar.[6] Explicațiile privind modurile de gestionare și trimiterile la Regulamentul financiar sunt disponibile pe site-ul BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html[7] Astfel cum sunt menționate la articolul 185 din Regulamentul financiar.[8] CD = credite diferențiate / CND = credite nediferențiate.[9] AELS: Asociația Europeană a Liberului Schimb.[10] Țările candidate și, după caz, țările potențial candidate din Balcanii de Vest.[11] Anul N este anul în care începe punerea în aplicare a propunerii/inițiativei.[12] Asistență tehnică și/sau administrativă și cheltuieli de sprijinire a punerii în aplicare a programelor și/sau a acțiunilor UE (fostele linii „BA”), cercetare indirectă și cercetare directă.[13] Anul N este anul în care începe punerea în aplicare a propunerii/inițiativei.[14] Realizările sunt produsele și serviciile care vor fi furnizate (de exemplu: numărul de schimburi de studenți finanțate, numărul de km de străzi construiți etc.).[15] Anul N este anul în care începe punerea în aplicare a propunerii/inițiativei.[16] Asistență tehnică și/sau administrativă și cheltuieli de sprijinire a punerii în aplicare a programelor și/sau a acțiunilor UE (fostele linii „BA”), cercetare indirectă și cercetare directă.[17] AC = agent contractual; INT = personal interimar; JED = „Jeune Expert en Délégation” (expert tânăr în delegații); AL= agent local; END= expert național detașat.[18] Sub plafonul pentru personal extern din credite operaționale (fostele linii „BA”).[19] În general, pentru fonduri structurale, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și Fondul european pentru pescuit (FEP).[20] A se vedea punctele 19 și 24 din Acordul interinstituțional.[21] În ceea ce privește resursele proprii tradiționale (taxe vamale, cotizațiile pentru zahăr), sumele indicate trebuie să fie sume nete, și anume sume brute după deducerea a 25% pentru costuri de colectare.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 29.6.2017
            COM(2017) 366 final
            2017/0151(NLE)
            Propunere de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            cu privire la poziția care trebuie adoptată, în numele Uniunii Europene, la cea de A șasea sesiune a Reuniunii părților la Convenția de la Aarhus privind cauza în materie de conformitate ACCC/C/2008/32

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.CONTEXTUL PROPUNERII

               (1)Introducere

               În 1998, Uniunea Europeană (UE) a semnat Convenția de la Aarhus. La momentul respectiv, aceasta a avut și încă are o importanță considerabilă pentru UE și statele sale membre, precum și pentru țările din Europa de Est și pentru statele din fostul bloc sovietic, membre semnatare ale Convenției. Principalul scop al convenției este de a permite publicului să se implice mai mult în aspecte de mediu și să contribuie în mod activ la ameliorarea conservării și protecției mediului înconjurător.

               Convenția de la Aarhus a stat la baza adoptării Regulamentului Aarhus, în timp ce normele UE anterioare privind accesul la documente au contribuit la modelarea convenției. Prin urmare, Convenția de la Aarhus și UE s-au consolidat și dezvoltat reciproc de-a lungul anilor.

               Constatările Comitetului pentru respectarea dispozițiilor convenției în cauza ACCC/C/2008/32 sunt problematice pentru UE, deoarece în aceste constatări nu se recunoaște ordinea juridică specială a UE.

               UE continuă să sprijine obiectivele importante ale Convenției de la Aarhus.

               (2)Convenția de la Aarhus

               Convenția privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziilor și accesul la justiție în probleme de mediu (denumită în continuare „Convenția de la Aarhus”)
                  1
                este un acord multilateral de mediu încheiat sub egida Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU).

               Aceasta garantează drepturile publicului privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziilor și accesul la justiție în probleme de mediu. Acestea sunt instrumente esențiale care contribuie la consolidarea politicilor eficiente de protecție a mediului.

               Convenția de la Aarhus a intrat în vigoare în 2001 și actualmente include 47 de părți, inclusiv UE și statele membre ale acesteia. Comunitatea Europeană a aprobat convenția la data de 17 februarie 2005
                  2
               .

               În momentul semnării și aprobării Convenției de la Aarhus, UE a prezentat o declarație („Declarația UE”) prin care informa organismele Aarhus cu privire la „cadrul instituțional și juridic al Comunității” și la distribuirea atribuțiilor în rândul statelor membre în domeniile reglementate de convenție
                  3
               .

               Obligațiile prevăzute prin convenție au fost puse în aplicare, în ceea ce privește instituțiile și organismele UE, în special prin Regulamentul (CE) nr. 1367/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 septembrie 2006 privind aplicarea, pentru instituțiile și organismele comunitare, a dispozițiilor Convenției de la Aarhus privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziilor și accesul la justiție în probleme de mediu („Regulamentul Aarhus”)
                  4
               .

               (3)Contextul cauzei

               Comitetul pentru respectarea Convenției de la Aarhus („Comitetul”) revizuiește conformitatea părților, prevăzută de convenție. La 17 martie 2017, acesta a emis constatări în cauza ACCC/C/2008/32, introdusă de organizația neguvernamentală (ONG) ClientEarth, privind accesul la justiție în cadrul UE
                  5
               . Comitetul a afirmat că prevederile Tratatului privind accesul la justiție în fața instanțelor UE, astfel cum au fost interpretate de acestea, și criteriile în materie de acces la o cale de atac administrativă în temeiul Regulamentului Aarhus, încalcă convenția.

               (4)Cadrul juridic

               Comitetul a constatat o încălcare a articolului 9 alineatele (3) și (4) din Convenția de la Aarhus. Alineatul (3) stipulează că „fiecare parte se asigură că, în cazul în care toate criteriile sunt îndeplinite, dacă acestea sunt prevăzute de legislația națională, membrii publicului au acces la procedurile administrative sau judiciare pentru a contesta actele sau omisiunile persoanelor private și autorităților publice, care contravin prevederilor legislației naționale privind mediul înconjurător”. Alineatul (4) cere ca respectivele proceduri să fie „adecvate și eficiente […] corecte, echitabile, prompte și să nu aibă costuri prohibitive”.

               2.PROBLEMA ABORDATĂ

               (1)Constatările Comitetului

               Conform Comitetului, nici jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene (CJUE), care interpretează termenii tratatului în contextul accesului persoanelor private la instanțele UE în sensul articolului 263 paragraful 4 din Tratatul privind Funcționarea Uniunii Europene (TFUE), nici Regulamentul Aarhus, care prevede o revizuire administrativă a normelor de mediu de către Comisie, nu oferă ONG-urilor și publicului interesat un acces suficient la procedurile de revizuire.

               Comitetul a considerat că articolul 263 paragraful 4 din TFUE privind acțiunile în anulare depuse de persoane private, astfel cum a fost interpretat de CJUE, are o arie restrânsă de aplicare, în măsura în care acesta se limitează la acte normative care privesc direct persoana în cauză și care nu presupun măsuri de executare
                  6
               .

               Comitetul a adăugat că Regulamentul Aarhus nu poate compensa aceste lacune legislative deoarece încalcă, de asemenea, convenția, în privința următoarelor aspecte:

               –mecanismul de revizuire în cadrul Convenției de la Aarhus ar trebui să fie accesibil și membrilor publicului, nu numai ONG-urilor;

               –revizuirea trebuie să cuprindă acte generale, nu numai acte cu caracter individual;

               –orice act administrativ, care „este legat” de mediu, ar trebui să fie atacabil, nu numai actele „care intră sub incidența” legislației de mediu;

               –actele care nu sunt obligatorii din punct de vedere juridic și care nu au efecte în exterior ar trebui, de asemenea, supuse revizuirii
                  7
               .

               Comitetul a luat, de asemenea, în considerare faptul că nu a existat o direcție nouă în jurisprudența instanțelor UE care să asigure conformitatea cu dispozițiile convenției
                  8
               .

               În fine, Comitetul a recomandat ca jurisprudența CJUE să țină pe deplin seama de convenție sau, alternativ, ca UE să modifice Regulamentul Aarhus sau să adopte o nouă legislație
                  9
               .

               (2)Poziția Comisiei referitoare la constatări

               În conformitate cu cele expuse anterior, organismele Convenției de la Aarhus informate, în Declarația UE, cu privire la particularitățile ordinii juridice a Uniunii.

               Cu toate acestea, în constatări nu s-a făcut nicio referire la Declarația UE.

               Într-adevăr, specificitatea sistemului de control judiciar este temeinic prevăzută în tratatele UE, pentru ca fiecare cetățean al Uniunii să aibă acces la justiție. Accesul la controlul jurisdicțional al măsurilor UE nu este limitat la acțiunile directe care sunt introduse în fața instanțelor UE, ci poate avea loc și în fața unei instanțe naționale, care poate - și în anumite cazuri trebuie - să invoce o chestiune de legalitate în fața CJUE, care poate declara nulitatea actului sau a măsurii UE respective.

               În special referitor la acțiunile introduse în fața instanțelor UE de către o persoană fizică sau juridică împotriva măsurilor UE adoptate prin aplicarea legislației din domeniul mediului, articolul 263 paragraful 4 din TFUE stipulează că aceasta poate „[…] formula o acțiune împotriva actelor al căror destinatar este sau care o privesc direct și individual, precum și împotriva actelor normative care o privesc direct și care nu presupun măsuri de executare.”

               Jurisprudența CJUE a interpretat condițiile stipulate în această prevedere și în cele adoptate anterior, cea mai invocată cauză privind interpretarea testului „persoanei vizate în mod individual” fiind cauza Plaumann
                  10
               , în care CJUE a statuat că „persoanele, altele decât cele cărora le este adresată o decizie, pot pretinde că sunt vizate în mod individual numai dacă respectiva decizie îi afectează în virtutea anumitor caracteristici proprii persoanei lor sau ca urmare a unei situații de fapt care îi caracterizează diferit în raport cu toate celelalte persoane și, în virtutea acestor factori, îi individualizează la fel ca în cazul persoanei căreia i se adresează decizia”. CJUE și-a dezvoltat jurisprudența Plaumann de-a lungul anilor și a aplicat-o și adaptat-o unor împrejurări de fapt sau de drept specifice, independent de natura solicitantului
                  11
               .

               Tratatul de la Lisabona a extins regulile de depunere a acțiunilor în anulare inițiate de o persoană privată, adăugând la paragraful 4 un ultim aspect („[…] și împotriva actelor normative care o privesc direct și care nu presupun măsuri de executare”). În cazul în care se aplică aceste condiții, nu este necesar ca solicitantul să demonstreze că este vizat în mod individual de actul contestat.

               Este posibil ca organul legislativ secundar al Uniunii să nu modifice normele prevăzute de articolul 263 paragraful 4 din TFUE, însă trebuie să respecte jurisprudența dezvoltată de instanța Uniunii Europene care determină interpretarea corectă a tratatului. Nici Convenția de la Aarhus nu poate permite o derogare de la articolul 263 paragraful 4 din TFUE
                  12
               .

               În afara extinderii accesului direct la instanțele UE în baza articolului 263 paragraful 4 din TFUE, Tratatul de la Lisabona a acordat o relevanță deosebită rolului instanțelor naționale în articolul 19 alineatul (1) din TFUE, a doua teză, conform căreia „statele membre stabilesc căile de atac necesare pentru a asigura o protecție jurisdicțională efectivă în domeniile reglementate de dreptul Uniunii”. În acest sens, sistemul hotărârilor preliminare pronunțate de CJUE este elementul-cheie al ordinii juridice a UE, după cum indică CJUE în Avizul său 2/13 privind Aderarea Uniunii Europene la Convenția europeană a drepturilor omului
                  13
               .

               Acest lucru este deosebit de important în legislația din domeniul mediului, în care, după cum arată CJUE în 2015 în două hotărâri pronunțate în Marea Cameră privind relevanța Convenției de la Aarhus în ordinea juridică a UE, în stadiul actual al legislației UE, procedurile juridice și administrative privind legislația de mediu intră „în principal” sub incidența legislației statelor membre
                  14
               .

               În opinia Comisiei, constatările Comitetului nu recunosc rolul central al instanțelor naționale ca instanțe ordinare în materia dreptului UE,
                  15
                nici sistemul hotărârilor preliminare în temeiul articolului 267 din TFUE ca fiind o cale de atac validă.

               Contrar a ceea ce Comitetul a susținut în constatări, ordinea juridică din UE oferă un sistem complet de căi de atac
                  16
               . Într-adevăr, persoanele fizice care nu îndeplinesc criteriile de admisibilitate prevăzute la articolul 263 paragraful 4 din TFUE, chiar și în forma extinsă a Tratatului de la Lisabona, au în continuare acces efectiv la justiție și la protecția juridică drepturilor lor împotriva măsurilor legislației UE. Acestea pot, în funcție de caz, fie să se adreseze instanțelor naționale solicitându-le să se raporteze la jurisprudența CJUE pentru o hotărâre preliminară privind validitatea, după cum se stipulează la articolul 267 din TFUE, fie să invoce în mod indirect invaliditatea actelor cu domeniu de aplicare general în fața instanțelor UE, în virtutea articolului 277 din TFUE.

               Referitor la procedura de revizuire administrativă, întâi de toate, Comitetul a solicitat UE să permită revizuirea actelor cu domeniu de aplicare general în chestiuni de mediu. Totuși, Convenția de la Aarhus nu prevede nicio cerință privind controlul administrativ al acestor acte, și nici nu este clar în ce măsură un asemenea control poate avea loc în mod semnificativ pentru această categorie specială de acte.

               În al doilea rând, articolul 9 alineatul (3) din Convenția de la Aarhus nu poate fi interpretat în sensul solicitării unui control administrativ al actelor neobligatorii fără efecte externe. Măsurile care au numai efecte juridice interne în cadrul administrației și care nu acordă niciun fel de drepturi sau obligații terților nu constituie decizii care afectează în mod advers vreo persoană.

               În acest sens, trebuie să reamintim că în 2015 Marea Cameră a Curții a considerat că Regulamentul Aarhus, care vizează doar instituțiile UE și numai una dintre căile de atac disponibile persoanelor fizice pentru asigurarea conformității cu legislația UE din domeniul mediului, nu avea drept obiectiv îndeplinirea obligațiilor care decurg din articolul 9 alineatul (3) din Convenția de la Aarhus în privința procedurilor administrative sau juridice naționale, care, în situația actuală a legislației europene, intră în principal sub incidența legislației statului membru. Dat fiind faptul că Regulamentul Aarhus, din perspectiva legislației UE, nu era menit să pună în aplicare articolul 9 alineatul (3) din Convenția de la Aarhus, conformitatea cu respectiva dispoziție poate fi asigurată, în cadrul ordinii juridice a UE, prin alte mijloace decât prin modificarea Regulamentului Aarhus, după cum a pledat Comitetul în recomandările sale.

               (3)Implicațiile constatărilor

               Comitetul a recomandat ca Reuniunea părților să adopte instrucțiunile pe care trebuie să le respecte CJUE atunci când interpretează Convenția de la Aarhus.

               Totuși, conform principiului separării puterilor și principiului echilibrului instituțional, nu este posibilă punerea în aplicare a constatărilor Comitetului prin jurisprudența CJUE, deoarece instanțele sunt independente în activitatea lor judiciară.

               În ceea ce privește Regulamentul Aarhus, Comitetul a considerat că normele privind persoana care poate solicita reexaminarea și ceea ce poate fi reexaminat (domeniul de aplicare al ratione personae și ratione materiae) sunt prea restrânse. Pentru extinderea domeniului de aplicare conform cerinței Comitetului, mecanismul de control judiciar - și în cele din urmă accesul la CJUE - ar trebui să fie disponibil unui număr enorm de potențiali justițiabili, extins la acte care nu au niciun fel de efect juridic și la domenii care depășesc domeniul de aplicare al mediului înconjurător.

               Într-adevăr, dacă Regulamentul Aarhus ar fi modificat pentru a extinde domeniul controlului judiciar, această soluție ar extinde în mod semnificativ accesul la instanțele UE, astfel cum este definit în TFUE și consolidat în jurisprudență. Măsurile care nu sunt atacabile în temeiul articolului 263 paragraful 4, cum ar fi, de exemplu, deciziile adresate statelor membre prin care li se oferă o opțiune pentru alocarea tranzitorie cu titlu gratuit a emisiilor de gaze cu efect de seră, ar deveni obiectul unei proceduri de control administrativ. În schimb, decizia luată ca răspuns la o cerere de revizuire administrativă ar fi atacată printr-o acțiune în anulare conform articolului 263 paragraful 4 din TFUE, în care un solicitant poate, de asemenea, să invoce legalitatea măsurii UE contestate printr-o cerere de revizuire administrativă, după cum a statuat deja Tribunalul
                  17
               .

               În mod similar, noțiunea de act administrativ cu „caracter individual” (care este condiția de declanșare a revizuirii administrative în temeiul articolului 10 din Regulamentul Aarhus) a fost interpretată până acum de Tribunal ca fiind o noțiune care nu este în mod substanțial diferită de cea a unui act atacabil în temeiul articolului 263 paragraful 4 din TFUE
                  18
               . Rezultă că extinderea categoriilor de acte care pot face obiectul unei revizuiri administrative le-ar face în mod indirect atacabile în temeiul articolului 263 paragraful 4 din TFUE.

               Pe fond, prin modificări aduse legislației secundare, instanțelor europene li se va acorda competență într-o cu totul nouă categorie de cauze, în care actele subiacente supuse procedurii de revizuire administrativă nu vor fi atacabile conform articolului 263 paragraful 4 din TFUE. Astfel de modificări ar risca crearea unui dezechilibru semnificativ în sistemul protecției judiciare, astfel cum se arată în tratate.

               3.Măsuri suplimentare în cadrul procedurii aarhus

               Constatările Comitetului vor fi supuse spre avizare în cadrul celei de-a șasea sesiuni a Reuniunii părților la Convenția de la Aarhus, care va avea loc în perioada 11 - 14 septembrie la Budva (Muntenegru), prin care vor dobândi statutul de interpretare oficială a Convenției de la Aarhus, prin urmare obligatorii pentru părțile contractante și pentru organismele convenției.

               Reuniunea părților hotărăște în general prin consens. Dacă au fost epuizate toate eforturile de a se ajunge la un consens, deciziile asupra chestiunilor de fond se iau cu o majoritate de trei pătrimi a voturilor părților prezente și cu drept de vot
                  19
               .

               4.Concluzii

               Constatările Comitetului contestă principiile constituționale ale legislației UE, care au un caracter eminamente fundamental astfel încât, din punct de vedere juridic, este imposibil ca UE să se conformeze și să respecte aceste constatări.

               În cursul procedurii de conformitate, UE a solicitat Comitetului o a doua audiere pentru a explica în detaliu cadrul instituțional al Uniunii. Cu toate acestea, Comitetul a respins respectiva cerere. Nu există niciun mijloc de apel împotriva constatărilor Comitetului. Singura modalitate disponibilă prin care UE să își protejeze pe deplin particularitățile instituționale și autonomia ordinii sale juridice, neavând nicio opțiune, este să exercite un vot negativ privind aprobarea acestor constatări la Reuniunea părților.

               Având în vedere aceste considerații, UE trebuie să respingă constatările în cauza ACCC/C/2008/32 la următoarea Reuniune a părților.

               Poziția UE în această chestiune nu diminuează angajamentul UE față de principiile și obiectivele Convenției de la Aarhus.

               Contrar constatărilor anterioare privind conformitatea, această cauză specifică necesită o decizie a Consiliului în sensul articolului 218 alineatul (9) din TFUE.

               2017/0151 (NLE)

               Propunere de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               cu privire la poziția care trebuie adoptată, în numele Uniunii Europene, la cea de A șasea sesiune a Reuniunii părților la Convenția de la Aarhus privind cauza în materie de conformitate ACCC/C/2008/32

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 192 alineatul (1), coroborat cu articolul 218 alineatul (9),

               având în vedere propunerea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)La data de 17 februarie 2005, Convenția de la Aarhus privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziilor și accesul la justiție în probleme de mediu („Convenția de la Aarhus”)
                  20
                a fost aprobată, în numele Comunității Europene, prin Decizia 2005/370/CE a Consiliului
                  21
               .

               (2)Uniunea a implementat obligațiile stipulate prin Convenție, în privința instituțiilor și organismelor, în special prin Regulamentul (CE) nr. 1367/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 septembrie 2006 privind aplicarea, pentru instituțiile și organismele comunitare, a dispozițiilor Convenției de la Aarhus privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziilor și accesul la justiție în probleme de mediu („Regulamentul Aarhus”)
                  22
               .

               (3)În conformitate cu articolul 15 al Convenției de la Aarhus, Comitetul pentru respectarea Convenției de la Aarhus („Comitetul”) a fost constituit și deține competența de revizuire a respectării de către părți a prevederilor convenției.

               (4)În data de 17 martie 2017, Uniunea a primit constatările în cauza ACCC/C/2008/32 privind accesul la justiție la nivelul UE
                  23
               . Comitetul a susținut că „partea în cauză nu respectă articolul 9, alineatele (3) și (4) din convenție cu privire la accesul la justiție al membrilor publicului deoarece nici Regulamentul Aarhus, nici jurisprudența CJUE nu implementează și nici nu respectă obligațiile care decurg din respectivele alineate.” (punctul 123 din Constatările Comitetului).

               (5)Organismele Convenției de la Aarhus au fost informate prin declarația formulată de UE la semnarea convenției și reiterată prin aprobarea acesteia că „în cadrul contextului instituțional și juridic al Comunității, […] instituțiile Comunității vor pune în aplicare convenția în cadrul normelor prezente și viitoare privind accesul la documente și al altor norme aplicabile din cadrul legislației comunitare al căror obiect este reglementat de prezenta convenție.”

               (6)Constatările nu recunosc rolul central al instanțelor naționale pentru punerea în aplicare a articolului 9 alineatul (3) din Convenția de la Aarhus, nici sistemul UE al hotărârilor preliminare ale Curții de Justiție a Uniunii Europene ca fiind căi de atac valide
                  24
               .

               (7)Constatările recomandă Reuniunilor părților să întreprindă acțiuni care sunt în conflict clar cu principiile fundamentale ale ordinii juridice a UE și ale sistemului său de control jurisdicțional. Constatările nu recunosc ordinea juridică specială a UE.

               (8)UE continuă să sprijine integral obiectivele importante ale Convenției de la Aarhus.

               (9)Constatările vor fi prezentate celei de-a șasea sesiuni a Reuniunii părților la Convenția de la Aarhus, care va avea loc în septembrie 2017 la Budva (Muntenegru), prin care vor dobândi statutul de interpretare oficială a Convenției de la Aarhus, prin urmare devenind obligatorii pentru părțile contractante și pentru organismele convenției.

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Poziția care urmează să fie adoptată de Uniune la cea de A șasea sesiune a Reuniunii părților la Convenția de la Aarhus privind cauza de conformitate ACCC/C/2008/32 este următoarea:

               –vot negativ privind aprobarea constatărilor.

               Articolul 2

               Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)
                  Publicată pe site-ul CEE-ONU, consultați

                     http://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/documents/cep43e.pdf

                     (2)
                  Decizia 2005/370/CE a Consiliului, JO L 124, 17.5.2005, p. 1.

                     (3)
                  Declarația UE este publicată pe site-ul CEE-ONU la rubrica „Declarații și rezerve”, a se vedea

                     https://treaties.un.org/Pages/ViewDetails.aspx?src=IND&mtdsg_no=XXVII-13&chapter=27&clang=_en

                     (4)
                  JO L 264, 25.9.2006, p. 13.

                     (5)

                     http://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/compliance/C2008-32/Findings/C32_EU_Findings_as_adopted_advance_unedited_version.pdf

                     (6)
                  Consultați punctele 60-84 din constatări.

                     (7)
                  Consultați punctele 85-121 din constatări.

                     (8)
                  Consultați punctele 122-123 și 81-83 din constatări.

                     (9)
                  Consultați punctele 124-126 din constatări.

                     (10)
                  Cauza-25/62, Plaumann/Comisia, ECLI:EU:C:1963:17.

                     (11)
                  A se vedea, de exemplu, cauza C-456/13 P, T & L Sugars Ltd și Sidul Acúcares/Comisia, ECLI:EU:C:2015:284, punctul 63; Cauza C-583/11 P, Inuit Tapiriit Kanatami a.o. / Parlamentul și Consiliul, ECLI:EU:C:2013:625, punctul 72; și C-274/12 P, Telefónica/Comisia, ECLI:EU:C:2013:852, punctul 46.

                     (12)
                  A se vedea, de exemplu, cauza T-600/15, PAN Europe aos/Comisia Europeană, în care Tribunalul a susținut că „acordurile internaționale încheiate de Uniunea Europeană, inclusiv Convenția de la Aarhus, nu prevalează asupra dreptului primar european, în sensul că derogarea de la articolul 263 al patrulea paragraf din TFUE nu poate fi acceptată în baza respectivului acord.” (punctul 56 din ordonanță; ECLI:UE:T:2016:601).

                     (13)
                  A se vedea, în special, punctul 198 din Avizul 2/13.

                     (14)
                  Cauzele conexate C-401/12 P-C-403/12 P, Consiliul și Comisia/Vereniging Milieudefensie aos, EU:C:2015:4, punctul 60; Cauzele conexate C-404/12 P și C-405/12 P, Consiliul și Comisia/Stichting Natuur en Milieu aos, EU:C:2015:5, punctul 52.

                     (15)
                  Avizul 1/09, Crearea unui sistem unificat de soluționare a litigiilor, EE:C:2011:123, punctul 80.

                     (16)
                  A se vedea, de exemplu, cauza C-50/00 P, Unión de Pequenos Agricultores/Consiliul, ECLI:EU:C:2002:462, punctul 40; sau cauzele conexate T-236/04 și T-241/04, EEB aos/Comisia, ECLI:EU:T:2005:426, punctul 66.

                     (17)
                  Cauza T-177/13, Test BioTech eV aos/Comisia, EU:T:2016:736, punctul 56, a doua teză.

                     (18)
                  A se vedea, de exemplu, cauzele T-19/13, Frank Bold Society/Comisia, EU:T:2015:520, punctele 38 și 44-45; și T-565/14, European Environmental Bureau/Comisia, EU:T:2015:559, punctele 40-49.

                     (19)
                  Decizia I/1 privind Regulamentul de procedură (în special articolul 35 privind luarea deciziilor), a se vedea

                     http://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/documents/mop1/ece.mp.pp.2.add.2.e.pdf

                     (20)

                     http://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/documents/cep43e.pdf

                     (21)
                  Decizia 2005/370/CE a Consiliului din 17 februarie 2005 privind încheierea, în numele Comunității Europene, a Convenției privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziilor și accesul la justiție în probleme de mediu (JO L 124, 17.5.2005, p. 1).

                     (22)
                  JO L 264, 25.9.2006, p. 13.

                     (23)

                     http://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/compliance/C2008-32/Findings/C32_EU_Findings_as_adopted_advance_unedited_version.pdf

                     (24)
                  A se vedea în special punctul 58 din constatări: „Chiar dacă sistemul de control jurisdicțional al instanțelor naționale ale statelor membre ale UE, inclusiv posibilitatea de a solicita o hotărâre preliminară, este un element semnificativ pentru asigurarea unei aplicări coerente și adecvate a legislației UE în statele sale membre, acesta nu poate constitui o bază pentru a refuza de o manieră generală accesul public al membrilor la instanțele UE pentru contestarea deciziilor, actelor și omisiunilor instituțiilor și organismelor UE”.


title: Propunere de decizie a Consiliului privind autorizarea Regatului Unit de a continua aplicarea unor măsuri de derogare de la articolul 26 alineatul (1) litera (a), de la articolul 168 și de la articolul 169 din Directiva 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată (Numai versiunea în limba engleză este autentică)

text:
Anunţ juridic important

|

52007PC0752

	[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |Bruxelles, 26.11.2007COM(2007) 752 finalPropunere deDECIZIE A CONSILIULUIprivind autorizarea Regatului Unit de a continua aplicarea unor măsuri de derogare de la articolul 26 alineatul (1) litera (a), de la articolul 168 și de la articolul 169 din Directiva 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată (Numai versiunea în limba engleză este autentică)(prezentată de Comisie)EXPUNERE DE MOTIVECONTEXTUL PROPUNERII |110 | Motivele și obiectivele propunerii În conformitate cu articolul 395 alineatul (1) din Directiva 2006/112/CE din 28 noiembrie 2006 privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată (TVA), Consiliul, hotărând în unanimitate la propunerea Comisiei, poate autoriza orice stat membru să aplice măsuri speciale de derogare de la dispozițiile directivei menționate anterior, pentru a simplifica procedura de colectare a TVA sau pentru a preveni anumite forme de evaziune fiscală sau de fraudă. Printr-o scrisoare înregistrată la Secretariatul General al Comisiei la data de 5 februarie 2007, Regatul Unit a solicitat autorizarea de a continua aplicarea unei măsuri de derogare, astfel cum prevedea inițial Decizia 95/252/CE a Consiliului din 29 iunie 1995 și apoi Decizia 98/198/CE a Consiliului din 9 martie 1998 (astfel cum au fost modificate). În conformitate cu articolul 395 alineatul (2) din Directiva 2006/112/CE, Comisia a informat celelalte state membre, prin scrisoarea din 15 octombrie 2007, cu privire la cererea înaintată de Regatul Unit. Prin scrisoarea din 17 octombrie, Comisia a înștiințat Regatul Unit că deține toate informațiile necesare pentru a analiza cererea. |120 | Contextul general Deciziile Consiliului menționate anterior au autorizat Regatul Unit să aplice o limitare la 50% a dreptului de deducere a TVA suportat la închirierea sau leasingul de vehicule destinate transportului de pasageri utilizate de persoane impozabile atât în scop personal, cât și în interes de serviciu și, în același timp, să nu considere drept prestare de servicii cu titlu oneros utilizarea în scop personal a unor astfel de vehicule luate cu chirie sau în regim de leasing de către persoanele impozabile. Această derogare scutește persoana care ia în chirie sau în regim de leasing de a mai ține o contabilitate detaliată a kilometrajului parcurs în scop personal cu fiecare dintre respectivele vehicule și de a mai declara TVA aferentă kilometrajului parcurs în scop personal. Prin urmare, derogarea trebuie considerată, în primul rând, o măsură de simplificare. Derogarea a fost reînnoită în repetate rânduri și expiră la 31 decembrie 2007. Ca regulă generală, derogările se acordă pe o perioadă limitată, pentru a putea evalua dacă măsura specială în cauză este adecvată și eficace. În acest sens, pe baza informațiilor disponibile, Comisia consideră că raportul de 50% dintre utilizarea în interes de serviciu și cea în scop personal [sau orice altă utilizare în alte scopuri decât în interes de serviciu în sensul articolului 26 alineatul (1) litera (a) din Directiva 2006/112/CE] reflectă în continuare, la nivel general, utilizarea în interes de serviciu și în scop personal a vehiculelor luate în chirie sau în regim de leasing de către persoanele impozabile din Regatul Unit. Prin urmare, circumstanțele de drept și de fapt care au justificat derogarea inițială sunt, în continuare, valabile. Cu toate acestea, la 29 octombrie 2004, Comisia a prezentat o propunere de directivă a Consiliului care cuprindea o armonizare a categoriilor de cheltuieli pentru care statele membre erau autorizate să limiteze dreptul de deducere [așa-numita propunere de simplificare a TVA, COM (2004)728 final]. Deoarece cheltuielile legate de autovehicule sunt incluse în respectiva propunere, nicio prelungire a perioadei de valabilitate nu trebuie să depășească data adoptării și intrării în vigoare a directivei propuse. În cazul în care, la 31 decembrie 2010, directiva propusă nu a intrat încă în vigoare, derogarea nu trebuie în niciun caz să depășească această dată, astfel încât să se poată evalua dacă limitarea la 50% continuă să reflecte în mod relevant și acceptabil raportul global dintre utilizarea în interes de serviciu și cea în scop personal. |130 | Dispozițiile în vigoare în domeniul propunerii Decizia 98/198/CE a Consiliului din 9 martie 1998 de autorizare a Regatului Unit să prelungească o măsură de derogare de la dispozițiile articolelor 6 și 17 din a șasea Directivă a Consiliului (77/388/CEE) privind armonizarea legislațiilor statelor membre referitoare la impozitele pe cifra de afaceri (JO L 76, 13.3.1998, p. 31). Decizie modificată prin Decizia 99/79/CE a Consiliului din 18 ianuarie 1999 (JO L 27, 2.2.1999, p. 22), Decizia 2000/747/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 (JO L 302, 1.12.2000, p. 63), Decizia 2003/909/CE a Consiliului din 22 decembrie 2003 (JO L 342, 30.12.2003, p. 49) și Decizia 2004/855/CE a Consiliului din 7 decembrie 2004 (JO L 369, 16.12.2004, p. 61). Articolul 176 din Directiva 2006/112/CE prevede că Consiliul stabilește cheltuielile care nu dau drept de deducere a TVA. Până atunci, statele membre pot continua să aplice excluderile în vigoare la 1 ianuarie 1979. În consecință, există un număr de dispoziții de „status quo” care restrâng dreptul la deducere în ceea ce privește autovehiculele. |141 | Coerența cu celelalte politici și obiective ale Uniunii Nu se aplică. |CONSULTAREA PăRțILOR INTERESATE șI EVALUAREA IMPACTULUI |Consultarea părților interesate |219 | Nu prezintă relevanță. |Obținerea și utilizarea expertizei |229 | Nu a fost necesar să se recurgă la expertiză externă. |230 | Evaluarea impactului Prezenta propunere de decizie urmărește prelungirea perioadei de aplicare a unei măsuri de simplificare ce scutește persoana impozabilă de a mai contabiliza și declara TVA aferentă kilometrajului parcurs în scop personal cu vehicule de serviciu, având, prin urmare, un posibil impact economic pozitiv. Cu toate acestea, având în vedere sfera de aplicare restrânsă a derogării și aplicarea sa limitată în timp, acest impact va fi, în orice caz, limitat. În afară de aceasta, măsura solicitată prezintă o abordare similară propunerii Comisiei cu numărul COM(2004) 728 final, care cuprinde norme privind tipurile de cheltuieli care pot face obiectul unei limitări a dreptului de deducere. |ELEMENTE JURIDICE ALE PROPUNERII |305 | Rezumatul acțiunii propuse Autorizarea Regatului Unit de a continua aplicarea unor măsuri de derogare de la dispozițiile Directivei 2006/112/CE în ceea ce privește limitarea la 50% a dreptului de deducere a TVA aferentă închirierii sau leasingului de autovehicule care nu sunt utilizate exclusiv în interes de serviciu. În cazul limitării dreptului de deducere, persoana impozabilă este scutită de declararea TVA aferentă utilizării în scop personal a vehiculului. Decizia va expira la prima dintre cele două date precizate în decizie sau la data la care intră în vigoare normele comunitare privind limitarea dreptului de deducere în acest domeniu. |310 | Temei juridic Articolul 395 din Directiva TVA 2006/112/CE din 28 noiembrie 2006 privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată. |329 | Principiul subsidiarității În conformitate cu articolul 395 din Directiva TVA, măsura propusă, care autorizează un stat membru să deroge de la dispozițiile respectivei directive, trebuie adoptată de Consiliu, la propunerea Comisiei. Prin urmare, măsura propusă poate fi adoptată numai la nivel comunitar. |Principiul proporționalității Propunerea respectă principiul proporționalității din următorul (următoarele) motiv(e). |331 | Decizia se referă la o autorizație acordată unui stat membru la cerere și nu constituie o obligație. |332 | Având în vedere sfera de aplicare foarte restrânsă a derogării, măsura specială este proporțională cu obiectivul urmărit. |Alegerea instrumentelor |341 | Instrumente propuse: altele. |342 | Alte mijloace nu ar fi adecvate din următorul (următoarele) motiv(e). În conformitate cu articolul 395 din Directiva TVA, derogarea de la dispozițiile comune privind TVA nu se poate acorda decât cu acordul Consiliului, care hotărăște în unanimitate la propunerea Comisiei. O decizie a Consiliului este cel mai adecvat instrument, deoarece se poate adresa unui singur stat membru. |IMPLICAțII BUGETARE |409 | Propunerea nu are implicații asupra bugetului comunitar. |INFORMAțII SUPLIMENTARE |Clauza de reexaminare/revizuire/caducitate |533 | Propunerea include o clauză de caducitate. |1.  Propunere deDECIZIE A CONSILIULUIprivind autorizarea Regatului Unit de a continua aplicarea unor măsuri de derogare de la articolul 26 alineatul (1) litera (a), de la articolul 168 și de la articolul 169 din Directiva 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugatăCONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,având în vedere Directiva 2006/112/CE a Consiliului din 28 noiembrie 2006 privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată[1] (TVA), în special articolul 395 alineatul (1),având în vedere propunerea Comisiei[2],întrucât:(1) Prin Decizia 95/252/CE a Consiliului[3] și, ulterior, prin Decizia 98/198/CE a Consiliului[4], Consiliul a autorizat Regatul Unit să limiteze la 50% dreptul persoanei care ia un vehicul în chirie sau în regim de leasing de a deduce TVA aferente cheltuielilor de închiriere sau de leasing a unui vehicul destinat transportului de pasageri, în cazul în care respectivul vehicul nu este utilizat exclusiv în interes de serviciu. Regatul Unit a fost autorizat, de asemenea, să nu considere drept prestare de servicii cu titlu oneros utilizarea în scop personal a unui vehiculul de serviciu luat în chirie sau în regim de leasing de către o persoană impozabilă. Această măsură de simplificare a scutit persoana care ia vehicule în chirie sau în regim de leasing de a ține o contabilitate a kilometrajului parcurs în scop personal cu vehicule de serviciu și de a declara, pentru fiecare vehicul, taxa aferentă kilometrajului parcurs.(2) Printr-o scrisoarea înregistrată la Secretariatul General al Comisiei la data de 5 februarie 2007, Regatul Unit a solicitat prelungirea perioadei de aplicare a respectivei derogări, care expiră la 31 decembrie 2007.(3) În conformitate cu articolul 395 alineatul (2) din Directiva 2006/112/CE, Comisia a informat celelalte state membre, prin scrisoarea din 15 octombrie 2007, cu privire la cererea înaintată de Regatul Unit. Prin scrisoarea din 17 octombrie 2007, Comisia a înștiințat Regatul Unit că deține toate informațiile necesare pentru a analiza cererea.(4) Circumstanțele de drept și de fapt care au justificat acordarea autorizației de aplicare a unei derogări nu s-au schimbat și sunt, în continuare, valabile.(5) La 29 octombrie 2004, Comisia a prezentat o propunere de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 77/388/CEE, în prezent Directiva 2006/112/CE, care include armonizarea categoriilor de cheltuieli pentru care statele membre sunt autorizate să limiteze dreptul de deducere[5]. În conformitate cu prezenta propunere, limitarea dreptului de deducere se poate aplica în cazul autovehiculelor rutiere. Prin urmare, este oportună prelungirea perioadei de valabilitate a autorizării până la data intrării în vigoare a directivei respective. Cu toate acestea, dacă respectiva directivă nu a intrat în vigoare până la 31 decembrie 2010, autorizarea expiră, în orice caz, cel târziu la această dată, astfel încât să se poată evalua necesitatea prezentei decizii având în lumina raportului global dintre utilizarea în interes de serviciu și cea în scop personal.(6) Prelungirea perioadei de valabilitate a derogării nu va avea un efect negativ asupra resurselor proprii ale Comunităților Europene provenite din TVA,ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:Articolul 1Prin derogare de la articolele 168 și 169 din Decizia 2006/112/CE a Consiliului, Regatul Unit este autorizat să limiteze la 50% dreptul persoanei care ia un vehicul în chirie sau în regim de leasing de a deduce TVA aferentă cheltuielilor de închiriere sau de leasing a respectivului vehicul, în cazul în care acesta nu este utilizat exclusiv în interes de serviciu.Articolul 2Prin derogare de la articolul 26 alineatul (1) litera (a) din Directiva 2006/112/CE a Consiliului, Regatul Unit este autorizat să nu considere drept prestare de servicii cu titlu oneros utilizarea în scop personal a unui vehiculul de serviciu luat în chirie sau în regim de leasing de către o persoană impozabilă.Articolul 3Prezenta autorizare expiră la data intrării în vigoare a normelor comunitare care stabilesc cheltuielile aferente autovehiculelor rutiere care nu pot face obiectul unei deduceri totale a TVA sau până la 31 decembrie 2010 cel târziu.Articolul 4Prezenta decizie se adresează Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord.Adoptat la Bruxelles,Pentru ConsiliuPreședintele [1] JO L 347, 11.12.2006, p. 1. Directivă modificată prin Directiva 2006/138/CE (JO L 384, 29.12.2006, p. 92).[2] JO C, , p.[3] JO L 159, 11.7.1995, p. 19.[4] JO L 76, 13.3.1998, p. 31. Decizie modificată ultima dată prin Decizia 2004/855/CE (JO L 369, 16.12.2004, p. 61).[5] COM(2004) 728 final.