				|

		52011PC0812

			Propunere de REGULAMENT AL CONSILIULUI privind Programul pentru cercetare și formare al Comunității Europene a Energiei Atomice (2014-2018) de completare a Programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020 /* COM/2011/0812 final - 2011/0400 (NLE) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
1.
CONTEXTUL PROPUNERII
Propunerea privind Programul Euratom pentru
cercetare și formare (2014-2018), denumit în continuare „ Programul
Euratom ”, se referă la activitățile de cercetare în domeniul
energiei nucleare (fuziune și fisiune) și al radioprotecției.
Propunerea face parte integrantă din Programul-cadru pentru cercetare
și inovare Orizont 2020. Acesta stabilește bugetul total pentru
acțiuni directe și indirecte, prevede obiectivele
activităților de cercetare și dezvoltare și precizează
instrumentele pentru sprijinirea acestora.
Propunerea ia forma unui regulament unic care
acoperă toate aspectele relevante pentru punerea în aplicare a
activităților de cercetare în domeniile menționate mai sus,
prevede obiectivele științifice și tehnologice și
stabilește regulile corespunzătoare de participare a
organizațiilor de cercetare, a universităților și a
industriei. Regulamentul va cuprinde programul de cercetare și dezvoltare
în domeniul energiei de fuziune, activitățile de cercetare în domeniul
fisiunii nucleare și al radioprotecției, precum și
acțiunile directe ale JRC în materie de securitate nucleară și
protecție fizică.
Propunerea va garanta, așadar, că
activitățile de cercetare și formare finanțate de Uniune în
domeniul științei și tehnologiei nucleare continuă în
perioada 2014-2018, menținându-se astfel programele eficace și
eficiente care, în prezent, catalizează și coordonează
activitățile din statele membre, în scopul de a optimiza valoarea
adăugată a UE.
Prin sprijinirea priorităților de
mai sus, Programul Euratom (2014-2018) va contribui la realizarea a trei
obiective strategice stabilite în Programul-cadru pentru cercetare și
inovare Orizont 2020, și anume: excelența
științifică, poziția de lider în sectorul industrial
și provocările societale. În mod corespunzător, se
vor menține legături și interfețe adecvate între programul
Euratom și Programul-cadru Orizont 2020.
Programul Euratom
propus este în mod clar legat de obiectivele Strategiei Europa 2020 și ale
Strategiei privind energia 2020. Programul va contribui la inițiativa
emblematică „O Uniune a inovării” prin sprijinirea cercetării
precomerciale relevante pentru politici și prin facilitarea transferului
de tehnologie între cercetarea universitară și industrie. Prin
punerea accentului pe formare în toate activitățile sale, prin
stimularea competitivității în sectorul nuclear actual și prin
crearea unui nou sector tehnologic de vârf, în special pentru energia de
fuziune, programul Euratom va conduce la creștere și la crearea de
noi locuri de muncă într-o gamă largă de discipline.
Tratatul Euratom limitează durata
programelor de cercetare din domeniul nuclear la 5 ani[1]. Legislația propusă
va expira, așadar, la sfârșitul anului 2018.
Proiectul ITER face obiectul unei decizii separate,
deoarece finanțarea sa va fi asigurată în afara cadrului financiar
multianual, în conformitate cu Comunicarea „Un buget pentru Europa 2020”
[COM (2011) 500, 29.6.2011].
Programul Euratom (2014-2018) este pus în
aplicare printr-un regulament unic, care stabilește toate
dispozițiile necesare pentru implementarea activităților de
cercetare în domeniul nuclear. Această nouă abordare este sensibil
diferită față de perioadele de programare anterioare, în care
conținutul prezentului regulament era, de regulă, acoperit de patru
acte legislative diferite (trei decizii, respectiv decizia privind
programul-cadru, programul specific privind acțiunile indirecte și
programul specific privind acțiunile directe ale JRC, precum și un
regulament de stabilire a regulilor de participare a întreprinderilor,
centrelor de cercetare și a universităților și de
diseminare a rezultatelor cercetării).
Regulamentul are în vedere, în egală
măsură, obiectivul simplificării, referindu-se la același
fond de garantare pentru participanți ca și în Programul-cadru
Orizont 2020.
Mai mult, Programul Euratom (2014-2018) aduce
o simplificare majoră a regulilor de finanțare, precum și o
strategie de control revizuită, contribuind astfel la obiectivul de
ansamblu al simplificării.
2.
REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU
PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII IMPACTULUI
Pregătirea propunerii privind programul
Euratom a luat pe deplin în considerare răspunsurile formulate în cadrul
unei consultări publice extinse bazate pe Cartea verde „De la
provocări la oportunități: către crearea unui cadru
strategic comun pentru finanțarea cercetării și inovării în
UE”[2]. Au fost organizate
consultări suplimentare în scopul de a se discuta provocarea
energetică în viitorul program de cercetare cu reprezentanți ai
guvernelor și cu o serie largă de părți interesate din
industrie, mediul academic și din societatea civilă, acoperind atât
aspectele nucleare, cât și pe cele nenucleare. De asemenea, Comisia a luat
în considerare rezultatele discuțiilor care au avut loc în cadrul Consiliului,
Parlamentului European și al Comitetului Economic și Social European
în legătură cu propunerea privind Programul-cadru Euratom pentru
perioada 2012-2013.
Propunerea se bazează, de asemenea,
și pe o evaluare detaliată a impactului, în urma consultărilor
cu părțile interesate, precum și pe evaluările interne
și externe. Concluzia evaluării a fost aceea că provocările
legate de securitatea nucleară și de scăderea competențelor
în domeniul nuclear în Europa pot fi abordate în mod eficace prin exploatarea
sinergiilor dintre eforturile de cercetare ale statelor membre și cele ale
sectorului privat, precum și a sinergiilor dintre diferite discipline
științifice și sectoare tehnologice. Acțiunea la nivelul
Uniunii poate consolida cadrul de cercetare și inovare în domeniul nuclear
și poate coordona eforturile de cercetare ale statelor membre, evitându-se
astfel duplicarea eforturilor, menținându-se masa critică în
domeniile-cheie și asigurându-se utilizarea optimă a fondurilor publice.
Un program la nivelul Uniunii poate, de asemenea, să asume un program de
cercetare și dezvoltare în domeniul energiei de fuziune care prezintă
un risc ridicat și pe termen lung, partajându-se astfel riscurile,
lărgindu-se sfera de acțiune și realizându-se economii de
scară care nu ar putea fi obținute altfel.
3.
ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII
Temeiul juridic pentru Programul-cadru îl
reprezintă articolul 7 din Tratatul Euratom.
4.
IMPLICAȚIILE BUGETARE
Bugetul propunerii este prezentat în
prețuri curente. „Fișa financiară legislativă” anexată
la prezenta propunere stabilește implicațiile în ceea ce
privește resursele bugetare, precum și resursele umane și
administrative.
2011/0400 (NLE)
Propunere de
REGULAMENT AL CONSILIULUI
privind Programul pentru cercetare și
formare al Comunității Europene a Energiei Atomice (2014-2018) de
completare a Programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere
Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice
(denumit, în continuare, „Tratatul Euratom”), în special articolul 7 primul
paragraf,
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
având în vedere avizul Parlamentului European[3],
având în vedere avizul Comitetului Economic
și Social European[4],

întrucât:
(1)
Unul dintre obiectivele Comunității
Europene a Energiei Atomice (denumită, în continuare, „Comunitatea”) este
de a contribui la ridicarea nivelului de trai în statele membre prin, inter
alia, promovarea și facilitarea cercetării nucleare în statele
membre, precum și completarea acesteia, prin punerea în aplicare a unui
program de cercetare și formare al Comunității.
(2)
Cercetarea nucleară poate contribui la
prosperitatea socială și economică și la sustenabilitatea
mediului prin îmbunătățirea securității nucleare, a
protecției fizice și a radioprotecției. La fel de
importantă este contribuția cercetării nucleare la
decarbonizarea pe termen lung a sistemului energetic în condiții de
siguranță, eficiență și securitate.
(3)
Prin sprijinirea cercetării nucleare,
Programul de cercetare și formare al Comunității (denumit, în
continuare, „Programul Euratom”) va contribui la atingerea obiectivelor
Programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020, instituit
prin Regulamentul (UE) XX/XXXX din [….][5]
(denumit în continuare „Programul-cadru Orizont 2020”) și va facilita
implementarea Strategiei Europa 2020, precum și crearea și
funcționarea spațiului european al cercetării.
(4)
Cu toate că energia nucleară are un
impact potențial asupra aprovizionării cu energie și asupra
dezvoltării economice, accidentele nucleare grave pot pune în pericol
sănătatea umană. Prin urmare, în Programul pentru cercetare
și formare al Euratom, ar trebui să se acorde cea mai mare
atenție posibilă securității nucleare și, dacă
este cazul, aspectelor legate de protecția fizică.
(5)
Având în vedere că toate statele membre dispun
de instalații nucleare sau utilizează materiale radioactive, în
special în scopuri medicale, Consiliul a recunoscut, în concluziile sale din 2 decembrie 2008[6], nevoia permanentă de
competențe în domeniul nuclear, în special printr-o educație și
o formare profesională adecvate, legate de cercetare și coordonate la
nivelul Comunității.
(6)
Prin semnarea Acordului cu privire la
înființarea Organizației Internaționale ITER pentru Energia prin
Fuziune în vederea aplicării în comun a proiectului ITER[7], Comunitatea s-a angajat
să participe la construirea ITER și la exploatarea acestuia în
viitor. Contribuția Comunității este gestionată prin
„Întreprinderea comună europeană pentru ITER și pentru
dezvoltarea energiei de fuziune” (denumită, în continuare, „Fuziune pentru
Energie”), instituită prin decizia Consiliului din 27 martie 2007[8]. Activitățile
întreprinderii comune „Fuziune pentru Energie”, inclusiv ITER, sunt
reglementate printr-un act legislativ separat.
(7)
Pentru ca fuziunea să devină o
opțiune credibilă pentru producerea de energie electrică este
necesar, în primul rând, să se finalizeze la timp și cu succes
construcția ITER, care să înceapă să funcționeze. În
al doilea rând, este necesar să se definească o foaie de parcurs
ambițioasă, dar realistă, în vederea producerii de energie
electrică până în 2050. Pentru atingerea acestor obiective este
necesar ca programul european de fuziune să fie redirecționat. Este
necesar să se pună un accent mai puternic pe activitățile
de sprijin pentru ITER. Această raționalizare ar trebui
realizată fără a se pune în pericol poziția de lider a
Europei în cadrul comunității științifice din domeniul
fuziunii.
(8)
Centrul Comun de Cercetare (JRC) ar trebui să
contribuie în continuare, prin furnizarea de sprijin științific
și tehnologic independent, adaptat nevoilor clienților
instituționali, la elaborarea, dezvoltarea, punerea în aplicare și
monitorizarea politicilor comunitare, în special în ceea ce privește
cercetarea și formarea în domeniul securității nucleare și
al protecției fizice.
(9)
Centrul Comun de Cercetare ar trebui să
continue să genereze resurse suplimentare prin activități
competitive, inclusiv prin participarea la acțiuni indirecte ale
programului Euratom, la activitățile pentru părți
terțe și, într-o mai mică măsură, la exploatarea
proprietății intelectuale.
(10)
Fiecare stat membru are libertatea de a alege
dacă utilizează sau nu energia nucleară, iar rolul Uniunii este
acela de a dezvolta, în interesul tuturor statelor membre, un cadru pentru
sprijinirea cercetării în comun, la nivel de vârf, a creării de
cunoștințe și a păstrării acestora, în sectorul
tehnologiilor de fisiune nucleară, cu un accent special pe securitate,
protecție fizică, radioprotecție și neproliferare. Pentru aceasta
sunt necesare date științifice independente, la care JRC poate avea o
contribuție esențială. Acest lucru a fost consacrat prin
comunicarea Comisiei privind inițiativa emblematică din cadrul
Strategiei Europa 2020 „O Uniune a Inovării”[9], în care Comisia și-a
formulat intenția de a consolida, prin intermediul JRC, argumentele
științifice pentru formularea politicilor. JRC își propune
să răspundă acestei provocări concentrându-și
cercetările în domeniul securității nucleare și al
protecției fizice pe prioritățile de politică ale Uniunii.
(11)
În vederea aprofundării relației dintre
știință și societate și a consolidării încrederii
opiniei publice în știință, Programul Euratom ar trebui să
favorizeze o bună informare a cetățenilor și a
societății civile cu privire la aspectele legate de cercetare și
inovare prin promovarea educației științifice, facilitarea
accesului la cunoștințele științifice, dezvoltarea unor
agende de cercetare și inovare responsabile, care să
răspundă preocupărilor și așteptărilor
cetățenilor și ale societății civile, și prin
facilitarea participării acestora la activitățile din cadrul
Programului Euratom.
(12)
Punerea în aplicare a Programului Euratom ar trebui
să răspundă oportunităților și
necesităților în schimbare ale științei și tehnologiei,
industriei, politicilor și societății. Astfel, agendele trebuie
stabilite în strânsă legătură cu părțile interesate
din toate sectoarele vizate și este necesar să se permită o
marjă suficientă de flexibilitate pentru a ține cont de noile
evoluții. Pe durata Programului Euratom, se va face apel în mod constant
la expertiza externă, utilizându-se totodată și structurile
pertinente precum platformele tehnologice europene.
(13)
Programul Euratom ar trebui să contribuie la
atractivitatea profesiei de cercetător în Uniunea. Ar trebui să se
acorde o atenție corespunzătoare Cartei europene a
cercetătorilor și Codului de conduită pentru recrutarea
cercetătorilor[10],
alături de alte cadre de referință relevante definite în
contextul spațiului european al cercetării, respectându-se, în
același timp, caracterul voluntar al acestor cadre.
(14)
Activitățile desfășurate în
cadrul Programului Euratom ar trebui să vizeze promovarea
egalității între bărbați și femei în domeniul
cercetării și inovării, în special prin căutarea de soluții
pentru cauzele profunde ale dezechilibrului de gen, prin exploatarea
deplină a potențialului cercetătorilor, femei și
bărbați, și prin integrarea dimensiunii de gen în
conținutul proiectelor, în vederea îmbunătățirii
calității cercetării și a stimulării inovării.
Aceste activități ar trebui să vizeze, de asemenea, aplicarea
principiilor referitoare la egalitatea de șanse între femei și
bărbați, astfel cum sunt prevăzute la articolele 2 și 3 din
Tratatul privind Uniunea Europeană și la articolul 8 din Tratatul
privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE).
(15)
Activitățile de cercetare și inovare
sprijinite de Programul Euratom trebuie să respecte principiile etice
fundamentale. Este necesar să fie luate în considerare avizele emise de
Grupul european pentru etică în domeniul științei și al
noilor tehnologii. Activitățile de cercetare trebuie să
țină seama, de asemenea, de articolul 13 din TFUE și să
limiteze folosirea animalelor în cercetare și testare, în vederea
înlocuirii, în cele din urmă, a utilizării animalelor. Toate
activitățile trebuie să se desfășoare în condiții
de garantare a unui nivel ridicat de protecție a
sănătății umane.
(16)
De asemenea, ar trebui să se obțină
un impact mai mare prin combinarea Programului Euratom cu fondurile din
sectorul privat în cadrul unor parteneriate public-privat în domenii-cheie în
care cercetarea și inovarea ar putea contribui la obiectivele mai ample
privind competitivitatea Uniunii. Ar trebui acordată o atenție
deosebită implicării întreprinderilor mici și mijlocii.
(17)
Este necesar ca Programul Euratom să promoveze
cooperarea, în special în domeniul securității, cu țări
terțe, pe baza principiilor de interes comun și de avantaj reciproc.
(18)
Pentru a menține condiții de egalitate
pentru toate întreprinderile care își desfășoară activitatea
pe piața internă, finanțarea oferită de Programul Euratom
ar trebui să fie stabilită, de asemenea, în conformitate cu normele
privind ajutoarele de stat, pentru a se asigura eficacitatea cheltuielilor
publice și pentru a preveni denaturări ale pieței, cum ar fi
eliminarea finanțării private, crearea unor structuri de
piață ineficiente sau menținerea întreprinderilor ineficiente.
(19)
Consiliul European din 4 februarie 2011 a
recunoscut necesitatea unei noi abordări a activităților de
control și de gestionare a riscurilor în finanțarea cercetării
în Uniune și a cerut realizarea unui nou echilibru între încredere și
control și între asumarea de riscuri și evitarea acestora.
Parlamentul European, în rezoluția sa din 11 noiembrie 2010
referitoare la simplificarea punerii în aplicare a programelor-cadru pentru
cercetare[11],
solicită o schimbare pragmatică în vederea simplificării
administrative și financiare și consideră că gestionarea
finanțării cercetării în Uniune ar trebui să se bazeze mai
mult pe încredere și toleranță față de risc în raport
cu participanții.
(20)
Interesele financiare ale Uniunii ar trebui
protejate prin măsuri proporționale de-a lungul întregului ciclu de
cheltuire a fondurilor, inclusiv prevenirea, depistarea și investigarea
neregulilor, recuperarea fondurilor pierdute, plătite în mod necuvenit sau
incorect utilizate și, dacă este cazul, aplicarea de sancțiuni.
O strategie de control revizuită, care să nu mai fie orientată
pe reducerea ratelor de eroare, ci pe controale bazate pe analiza riscurilor
și pe detectarea fraudei, ar trebui să permită reducerea
sarcinii pe care o presupune controlul pentru participanți.
(21)
Este important să se asigure o bună
gestionare financiară a Programului Euratom și a punerii sale în
aplicare în modul cel mai eficace și ușor accesibil posibil,
garantându-se, în același timp, certitudinea juridică și
accesibilitatea programului pentru toți participanții. Este necesar
să se garanteze respectarea dispozițiilor Regulamentului (UE)
nr. XXXX/2012 al Consiliului [noul Regulament financiar][12], precum și cerințele
legate de simplificare și de o mai bună legiferare.
(22)
Pentru a asigura cea mai eficientă punere în
aplicare posibilă și facilitarea accesului tuturor
participanților prin intermediul unor proceduri simplificate, precum
și pentru crearea unui cadru coerent, cuprinzător și transparent
pentru participanți, este necesar ca participarea la Programul Euratom
și diseminarea rezultatelor cercetării să facă obiectul
regulilor aplicabile Programului-cadru Orizont 2020, astfel cum sunt stabilite
în Regulamentul (UE) nr. XX/XXXX [Regulile de participare], cu anumite
adaptări.
(23)
Este important să se faciliteze în continuare
exploatarea proprietății intelectuale dezvoltate de
participanți, protejând în același timp interesele legitime ale
celorlalți participanți și ale Comunității, în
conformitate cu capitolul 2 din Tratatul Euratom.
(24)
Fondul de garantare pentru participanți,
gestionat de Comisie și instituit în temeiul Regulamentului (Euratom)
nr. 1908/2006 al Consiliului din 19 decembrie 2006 de stabilire a
normelor de participare a întreprinderilor, a centrelor de cercetare și a
universităților pentru punerea în aplicare a celui de-al
șaptelea program-cadru al Comunității Europene a Energiei
Atomice și de difuzare a rezultatelor din domeniul cercetării (2007-2011)[13] și al Regulamentului
(Euratom) nr. XX/XX din […] de stabilire a normelor de participare a
întreprinderilor, a centrelor de cercetare și a universităților
la acțiunile indirecte în temeiul Programului-cadru al Comunității
Europene a Energiei Atomice și de diseminare a rezultatelor
cercetării (2012-2013)[14],
s-a dovedit a constitui un mecanism important de garanție care
atenuează riscurile asociate sumelor datorate și nerambursate de
participanții care nu respectă regulile. Este necesar ca fondul de
garantare pentru participanți, instituit în temeiul Regulamentului (UE)
nr. XX/2012 [Regulile de participare și diseminare] să acopere
și acțiunile desfășurate în temeiul
Regulamentului (Euratom) nr. 1908/2006, al Regulamentului (Euratom)
nr. XX/XX [Regulile de participare Euratom (2012-2013)] și al prezentului
regulament.
(25)
Articolul 7 din Tratatul Euratom
încredințează Comisiei responsabilitatea aplicării Programului
Euratom. În chestiuni legate de aplicarea Programului Euratom, cu excepția
acțiunilor directe ale acestuia, Comisia ar trebui să fie
asistată de un comitet consultativ al statelor membre pentru a se asigura
o coordonare corespunzătoare cu politicile naționale în domeniile
reglementate de prezentul program de cercetare și formare.
(26)
Realizarea obiectivelor Programului Euratom în
domeniile relevante necesită sprijinul activităților
transversale, atât în cadrul Programului Euratom, cât și în comun cu
activitățile din Programul-cadru Orizont 2020.
(27)
Gestionarea eficientă a performanței,
inclusiv a evaluării și monitorizării, presupune dezvoltarea
unor indicatori de performanță specifici care pot fi
măsurați în timp, care sunt realiști și reflectă
logica intervenției și care sunt relevanți pentru ierarhizarea
corespunzătoare a obiectivelor și a activităților. Este
necesar să se instituie mecanisme adecvate de coordonare a aplicării
și monitorizării Programului Euratom cu monitorizarea progreselor
înregistrate, a realizărilor și a funcționării
spațiului european de cercetare.
(28)
Consiliul de administrație al Centrului Comun
de Cercetare, instituit prin Decizia 96/282/Euratom a Comisiei din 10
aprilie 1996 privind reorganizarea Centrului Comun de Cercetare[15], a fost consultat cu privire
la conținutul științific și tehnic al acțiunilor
directe ale Centrului Comun de Cercetare.
(29)
Din rațiuni de certitudine juridică,
Decizia 2006/970/Euratom a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind
al șaptelea Program-cadru al Comunității Europene a Energiei
Atomice (Euratom) pentru activitățile de cercetare și de formare
în domeniul nuclear (2007-2011)[16],
Regulamentul (Euratom) nr. 1908/2006, Decizia 2006/976/Euratom a
Consiliului din 19 decembrie 2006 privind programul specific de
punere în aplicare a celui de-al șaptelea program-cadru al
Comunității Europene a Energiei Atomice (Euratom) pentru
activitățile de cercetare și de formare în domeniul nuclear (2007-2011)[17], Decizia 2006/977/Euratom
a Consiliului din 19 decembrie 2006 privind programul specific de pus
în aplicare, prin acțiuni directe, de către Centrul Comun de
Cercetare în temeiul celui de-al șaptelea program-cadru al
Comunității Europene a Energiei Atomice (Euratom) pentru
activități de cercetare și de formare în domeniul nuclear (2007-2011)[18], Decizia XXXX/XXXX a
Consiliului din […] privind programul-cadru al Comunității Europene a
Energiei Atomice (Euratom) pentru activități de cercetare și de
formare în domeniul nuclear (20122013)[19],
Regulamentul (Euratom) nr. XXX/XXXX [Regulile de participare ale Euratom (2012-2013)],
Decizia XXXX/XXXX/Euratom a Consiliului din […] privind programul specific de
implementare a Programului-cadru al Comunității Europene a Energiei
Atomice pentru activități de cercetare și de formare în domeniul
nuclear (2012-2013)[20],
care urmează să fie pus în aplicare prin acțiuni indirecte
și Decizia XXXX/XXXX/Euratom a Consiliului din […] privind programul
specific de implementare a Programului-cadru al Comunității Europene
a Energiei Atomice pentru activități de cercetare și de formare
în domeniul nuclear (2012-2013), care urmează să fie pus în aplicare
prin acțiuni directe de către Centrul Comun de Cercetare[21] trebuie abrogate.
(30)
Comisia a consultat Comitetul științific
și tehnic al Euratom,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
TITLUL I
INSTITUIRE
Articolul 1
Instituire
Prezentul regulament instituie programul de
cercetare și formare pentru perioada 1 ianuarie 2014 – 31 decembrie 2018,
denumit, în continuare, „Programul Euratom”, și stabilește regulile
de participare la programul respectiv, inclusiv de participare la programele
organismelor de finanțare care gestionează fondurile alocate în
conformitate cu prezentul regulament și la activitățile
desfășurate în comun în temeiul prezentului regulament și al
Programului-cadru de cercetare și inovare Orizont 2020, instituit prin
Regulamentul (UE) nr. XX/XXXX (denumit, în continuare, „Orizont 2020”).
Articolul 2
Definiții
În sensul prezentului regulament, se
aplică următoarele definiții:
(a)
„activități de cercetare și
inovare” înseamnă întregul spectru al activităților de
cercetare, dezvoltare tehnologică, demonstrație și inovare,
inclusiv promovarea cooperării cu țări terțe și
organizații internaționale, diseminarea și optimizarea
rezultatelor și stimularea formării și mobilității
cercetătorilor în cadrul Comunității Europene a Energiei Atomice
(denumite, în continuare, „Comunitatea”);
(b)
„acțiuni directe”
înseamnă activitățile de cercetare și inovare
desfășurate de Comisie prin intermediul Centrului său Comun de
Cercetare;
(c)
„acțiuni indirecte” înseamnă activitățile de cercetare și inovare
pentru care Uniunea sau comunitatea (denumite în continuare „Uniunea”)
asigură asistență financiară și care sunt întreprinse
de către participanți;
(d)
„parteneriat public-privat” înseamnă un
parteneriat în cadrul căruia parteneri din sectorul privat, din Comunitate
și, după caz, alți parteneri se angajează să sprijine
în comun elaborarea și implementarea unui program sau a unor
activități de cercetare și inovare de importanță
strategică;
(e)
„parteneriat public-public” înseamnă un
parteneriat în care organisme din sectorul public sau organisme cu misiune de
serviciu public la nivel regional, național sau internațional se
angajează împreună cu Comunitatea să sprijine în comun
elaborarea și implementarea unui program sau a unor activități
de cercetare și inovare.
Articolul 3
Obiective
1.
Obiectivul general al Programului Euratom este de a
îmbunătăți securitatea nucleară, protecția fizică
și radioprotecția și de a contribui la decarbonizarea pe termen
lung a sistemului energetic în condiții de siguranță,
eficiență și securitate. Obiectivul general se pune în aplicare
prin activitățile specificate în anexa I sub formă de
acțiuni directe și indirecte, care urmăresc obiectivele
specifice stabilite la alineatele (2) și (3) ale prezentului articol.
2.
Acțiunile indirecte din cadrul Programului
Euratom au următoarele obiective specifice:
(a)
să sprijine funcționarea în condiții
de siguranță a sistemelor nucleare;
(b)
să contribuie la dezvoltarea unor soluții
pentru gestionarea deșeurilor nucleare finale;
(c)
să sprijine dezvoltarea și
sustenabilitatea competențelor în sectorul nuclear la nivelul Uniunii;
(d)
să stimuleze radioprotecția;
(e)
să progreseze în direcția
demonstrării fezabilității fuziunii ca sursă de energie
prin exploatarea instalațiilor de fuziune existente și viitoare;
(f)
să pună bazele viitoarelor centrale energetice
de fuziune prin dezvoltarea de materiale, tehnologii și de modele
conceptuale;
(g)
să promoveze inovarea și competitivitatea
industrială;
(h)
să asigure disponibilitatea și utilizarea
infrastructurilor de cercetare de relevanță paneuropeană.
3.
Acțiunile directe din cadrul Programului
Euratom au următoarele obiective specifice:
(a)
să îmbunătățească
securitatea nucleară, respectiv: securitatea combustibilului și a
reactorilor, gestionarea deșeurilor și dezafectarea, pregătirea
pentru situații de urgență;
(b)
să îmbunătățească
protecția fizică în sectorul nuclear, respectiv: garanțiile
nucleare, neproliferarea, combaterea traficului ilegal și criminalistica
nucleară;
(c)
să stimuleze excelența
științifică în domeniul nuclear în scopul standardizării;
(d)
să încurajeze gestionarea
cunoștințelor, educația și formarea;
(e)
să sprijine politica Uniunii în materie de
securitate nucleară și protecție fizică, precum și
evoluția legislației conexe a Uniunii.
4.
Programul Euratom este pus în aplicare în așa
fel încât să se asigure că prioritățile și
activitățile sprijinite sunt relevante pentru evoluția
necesităților și că se ține seama de caracterul
evolutiv al științei, tehnologiei, inovării, al elaborării
politicilor, al piețelor și al societății.
5.
În cadrul obiectivelor specifice menționate la
alineatele (2) și (3), se pot avea în vedere necesitățile
noi și neprevăzute care apar în decursul perioadei de punere în
aplicare a Programului Euratom, inclusiv răspunsul la
oportunitățile, crizele și amenințările emergente. Se
pot lua în considerare, de asemenea, necesitățile legate de
dezvoltarea de noi politici ale Uniunii și de direcționarea
acțiunilor avute în vedere pentru sprijin în cadrul programelor viitoare.
Articolul 4
Buget
1.
Pachetul financiar pentru punerea în aplicare a
Programului Euratom este de 1 788,889 milioane EUR. Această
sumă se distribuie după cum urmează:
(a)
acțiuni indirecte pentru programul de
cercetare și dezvoltare în domeniul fuziunii 709,713 milioane EUR;
(b)
acțiuni indirecte în domeniul fisiunii
nucleare, securității și radioprotecției 354,857 EUR;
(c)
acțiuni directe, 724,319 milioane EUR.
Pentru punerea în aplicare a acțiunilor
indirecte din cadrul programului Euratom, cel mult 13,5 % se alocă pentru
cheltuielile administrative ale Comisiei.
2.
Pachetul financiar al Programului Euratom poate
acoperi cheltuieli legate de activitățile de pregătire,
monitorizare, control, audit și evaluare, care sunt necesare pentru
gestionarea programului și îndeplinirea obiectivelor acestuia, în special
studii, reuniuni ale experților, în măsura în care acestea sunt
legate de obiectivele generale ale prezentului regulament, cheltuieli legate de
rețelele IT specializate pe schimbul și prelucrarea de
informații, împreună cu toate celelalte cheltuieli legate de
asistența tehnică și administrativă efectuate de Comisie
pentru gestionarea Programului Euratom.
3.
Dacă este necesar, creditele pot fi incluse în
bugetul aferent perioadei de după 2018 pentru a acoperi cheltuieli legate
de asistența tehnică și administrativă, astfel încât
să se permită gestionarea acțiunilor nefinalizate până la 31
decembrie 2018.
4.
Atunci când acțiunile directe contribuie la
inițiative instituite de entitățile cărora Comisia le-a
încredințat sarcini de punere în aplicare în conformitate cu
articolul 6 alineatul (2) și cu articolul 15, această
contribuție nu se consideră ca făcând parte din contribuția
financiară alocată inițiativelor respective.
Articolul 5
Asocierea
țărilor terțe
1.
Programul Euratom este deschis pentru asocierea:
(a)
țărilor în curs de aderare, a
țărilor candidate și a țărilor potențial
candidate, în conformitate cu principiile, termenii și condițiile
generale de participare a acestor țări la programe ale Uniunii,
stabilite prin acordurile-cadru corespunzătoare și prin decizii ale
consiliilor de asociere sau prin acorduri similare;
(b)
unor țări terțe selecționate
care îndeplinesc următoarele criterii:
(i)      dispun de o bună capacitate în
domeniile științei, tehnologiei și inovării;
(ii)      au un bilanț anterior pozitiv de
participare la programele de cercetare și inovare ale UE;
(iii)     au legături economice și
geografice strânse cu Uniunea;
(iv)     sunt membre ale Asociației Europene
a Liberului Schimb (AELS) sau sunt țări sau teritorii enumerate în
anexa la Regulamentul XX/2012 al Parlamentului European și al Consiliului[22].
2.
Termenii și condițiile specifice privind
participarea țărilor asociate la Programul Euratom, inclusiv
contribuția financiară, pe baza produsului intern brut al
țării asociate, sunt stabilite de acordurile internaționale
dintre Uniune și țările asociate.
TITLUL II
PUNEREA ÎN APLICARE
CAPITOLUL 1
PUNEREA ÎN
APLICARE, GESTIONAREA ȘI FORMELE DE SPRIJIN
Article
6
Gestionare
și forme de sprijin din partea Comunității
1.
Programul Euratom se pune în aplicare prin
acțiuni indirecte utilizându-se una sau mai multe din formele de sprijin
financiar prevăzute în Regulamentul (UE) nr. XXX/2012 [noul
Regulament financiar], între care granturi, premii, achiziții, instrumente
financiare și contribuții financiare. Totodată, sprijinul
comunitar constă în acțiuni directe sub forma activităților
de cercetare și inovare desfășurate de Centrul Comun de
Cercetare (JRC).
2.
Fără a aduce atingere dispozițiilor
articolului 10 din Tratatul Euratom, Comisia poate încredința o parte din
punerea în aplicare a Programului Euratom organismelor de finanțare
menționate la articolul [55 alineatul (1) litera (b)] din
Regulamentul (UE) nr. XXX/2012 [noul Regulament financiar].
Totodată, Comisia poate încredința
punerea în aplicare a acțiunilor indirecte în cadrul Programului Euratom
unor organisme create în temeiul sau menționate în programul-cadru Orizont
2020.
Articolul 7
Reguli
de participare și diseminare a rezultatelor cercetării
1.
Participarea oricărei entități
juridice la acțiuni indirecte desfășurate în cadrul Programului
Euratom este guvernată de regulile de participare stabilite în
Regulamentul (UE) nr. XX/2012 [regulile de participare și
diseminare], sub rezerva alineatelor (2) și (3) ale prezentului articol.
2.
În scopuri legate de punerea în aplicare a
Programului Euratom, „regulile de securitate” menționate la
articolul 40 alineatul (2) primul paragraf din Regulamentul (XX)
[regulile de participare și diseminare] includ interesele de
apărare ale statelor membre în sensul articolului 24 din Tratatul
Euratom.
Prin derogare de la dispozițiile articolului 41
alineatul (3) primul paragraf din respectivul regulament, Comisia sau
organismul de finanțare poate obiecta, în privința rezultatelor
generate de participanți care au primit o contribuție financiară
comunitară, față de transferul de proprietate sau de acordarea
unei licențe exclusive sau neexclusive către părți
terțe stabilite într-o țară care nu este asociată la
Programul Euratom, atunci când apreciază că un astfel de transfer sau
acordare de licență nu este în conformitate cu interesul
dezvoltării competitivității economiei Uniunii sau nu este
consecvent cu considerațiile în materie de principii etice sau de
securitate. „Considerațiile de securitate” includ interesele de
apărare ale statelor membre în sensul articolului 24 din Tratatul Euratom.

Prin derogare de la dispozițiile articolului 46
alineatul (1) primul paragraf din regulamentul respectiv, în scopuri legate de
elaborarea, punerea în aplicare și monitorizarea politicilor și
programelor comunitare sau a obligațiilor asumate în cadrul
cooperării internaționale cu țări terțe și cu
organizații internaționale, Comunitatea și întreprinderile
comune ale acesteia se bucură de drepturi de acces la rezultatele unui
participant care a primit o contribuție financiară comunitară.
Astfel de drepturi de acces includ dreptul de a autoriza părți
terțe să utilizeze rezultatele în contextul achizițiilor publice
și al dreptului de a acorda sublicențe și sunt limitate la
utilizarea necomercială și neconcurențială și se
acordă cu scutire de redevențe.
3.
„Fondul de garantare pentru participanți”,
instituit în temeiul Regulamentului (UE) nr. XX/2012 [reguli de
participare și diseminare], înlocuiește și este succesorul
fondurilor de garantare pentru participanți instituite în temeiul
Regulamentului (Euratom) nr. 1908/2006 al Consiliului și al
Regulamentului (Euratom) nr. XX/XX al Consiliului [Regulile de
participare Euratom (2012-2013)].
Toate sumele din fondurile de garantare pentru
participanți instituite în temeiul Regulamentelor (Euratom) nr. 1908/2006
și (Euratom) nr. XX/XX [Reguli de participare Euratom (2012-2013)] se
transferă în Fondul de garantare pentru participanți începând cu 31 decembrie 2013.
Participanții la acțiuni desfășurate în temeiul Deciziei
XX/XX [Programul Euratom (2012-2013)] care semnează acorduri de grant
după 31 decembrie 2013 își varsă contribuția la
Fondul de garantare pentru participanți.
Articolul 8
Activități transversale
1.
În scopul realizării obiectivelor Programului
Euratom și al identificării de soluții la provocările
comune Programului Euratom și Programului-cadru Orizont 2020,
activitățile comune în cadrul acțiunilor indirecte stabilite în
anexa I și/sau cele de punere în aplicare a Programului specific al
Programului-cadru Orizont 2020, instituit prin Decizia XX/XXXX/UE a Consiliului[23], pot beneficia de
contribuție financiară din partea Uniunii.
2.
Contribuția financiară
menționată la alineatul (1) din prezentul articol se poate
compune din contribuțiile financiare destinate acțiunilor indirecte
prevăzute la articolul 4 din prezentul regulament și la
articolul 6 din Regulamentul (UE) nr. XX/XXXX [de instituire a
Orizont 2020], puse în aplicare printr-o schemă unică de
finanțare.
Articolul 9

Egalitatea de gen
Programul Euratom asigură promovarea eficace
a egalității de gen și a dimensiunii de gen în conținutul
cercetării și inovării.
Articolul 10
Principii
etice
1.
Toate activitățile de cercetare și
inovare desfășurate în temeiul Programului Euratom se efectuează
în conformitate cu principiile etice și cu legislația pertinentă
la nivel național, al Uniunii și internațional, inclusiv Carta
drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și Convenția
europeană privind drepturile omului și protocoalele sale
adiționale.
Se acordă o atenție deosebită
principiului proporționalității, dreptului la viață privată,
dreptului la protecția datelor cu caracter personal, dreptului la
integritate fizică și mentală a persoanei, dreptului la
nediscriminare și nevoii de a asigura nivele ridicate de protecție a
sănătății umane.
2.
Activitățile de cercetare și inovare
desfășurate în cadrul Programului Euratom se concentrează
exclusiv asupra aplicațiilor civile.
Articolul 11
Programe
de lucru
1.
Comisia adoptă programe de lucru pentru
implementarea acțiunilor indirecte. Programele de lucru permit
abordări ascendente (bottom up), care abordează obiectivele în
mod inovator.
Programele de lucru stabilesc elementele
esențiale pentru punerea în aplicare a acțiunilor în conformitate cu
Regulamentul XX/2012 [Regulamentul financiar], între care a obiectivelor lor
detaliate, a finanțării aferente și a calendarului, precum
și o abordare multianuală și orientări strategice pentru
următorii ani de punere în aplicare.
2.
Pentru acțiunile directe, Comisia
stabilește în conformitate cu Decizia 96/282/Euratom un program de
lucru multianual, care precizează în mod mai detaliat obiectivele și
prioritățile științifice și tehnologice prevăzute
în anexa I, precum și calendarul de punere în aplicare.
De asemenea, respectivul program de lucru
multianual ia în considerare activitățile de cercetare pertinente
desfășurate de statele membre, de țările asociate și
de organizațiile europene și internaționale. Acesta este
actualizat dacă este cazul.
3.
Programele de lucru iau în considerare starea de
fapt în domeniul științei, tehnologiei și al inovării la
nivel național, al Uniunii și internațional, precum și
evoluțiile relevante în materie de politici, piață și
societate. Programele de lucru se actualizează după cum este cazul.
4.
Programele de lucru conțin o secțiune
care identifică activitățile transversale, astfel cum sunt
menționate la articolul 8.
Articolul 12
Guvernanța
programului
1.
În scopul punerii în aplicare a acțiunilor
indirecte ale programului Euratom, Comisia este asistată de
următoarele comitete consultative:
(a)     pentru chestiuni legate de fisiune, Comitetul
consultativ menționat la punctele 5 și 6 din anexa la Decizia 84/338/Euratom,
CECO, CEE[24];
(b)     pentru chestiuni legate de fuziune, de
comitetul consultativ pentru programul de fuziune instituit în conformitate cu
Decizia Consiliului din 16 decembrie 1980[25].
Prin derogare de la articolul 3 alineatul (3) din
Decizia 84/338/Euratom, CECO, CEE și, respectiv, de la punctul 9 din
Decizia Consiliului din 16 decembrie 1980, comitetele consultative sunt
prezidate de Comisie.
2.
Comisia informează periodic comitetul
respectiv menționat la alineatul (1) cu privire la progresele de
ansamblu înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a
Programului Euratom și îi furnizează în timp util informații cu
privire la toate acțiunile indirecte propuse sau finanțate în cadrul
programului Euratom.
Articolul 13
Consultanță externă și angajament societal
1.
Pentru implementarea Programului Euratom, se vor
lua în considerare consultanța și contribuțiile furnizate de,
după caz: Comitetul științific și tehnic Euratom, în temeiul
articolului 134 din Tratatul Euratom, grupuri consultative de experți
independenți, de nivel înalt, instituite de Comisie, structuri de dialog,
create în temeiul acordurilor internaționale în domeniul
științei și tehnologiei, activități orientate spre
viitor, consultări publice specifice, precum și procese transparente
și interactive care asigură sprijin pentru o cercetare și o
inovare responsabile.
2.
De asemenea, se va ține cont pe deplin și
de aspectele pertinente ale agendelor de cercetare și inovare stabilite de
platformele tehnologice europene, de inițiativele de programare în comun
și de parteneriatele europene pentru inovare.
CAPITOLUL
II
DOMENII
SPECIFICE DE ACȚIUNE
Articolul 14
Întreprinderi
mici și mijlocii
Se va acorda o atenție deosebită asigurării
unei participări adecvate la Programul Euratom a întreprinderilor mici
și mijlocii (IMM), precum și impactului inovării asupra
acestora. Evaluările cantitative și calitative ale participării
IMM-urilor sunt efectuate în cadrul dispozițiilor privind evaluarea
și monitorizarea.
Articolul 15
Parteneriate
de tip public-privat și public-public
Pentru atingerea obiectivelor prevăzute
la articolul 3, activitățile specifice ale Programului Euratom pot fi
puse în aplicare prin:
(a)
întreprinderi comune instituite în temeiul
capitolului 5 din Tratatul Euratom;
(b)
parteneriate tip public-public pe baza schemei de
finanțare „acțiuni de co-finanțare a programului”;
(c)
parteneriate contractuale de tip public-privat,
menționate la articolul 19 din Regulamentul (UE) nr. xxx/201x.
Articolul 16
Cooperarea
internațională cu țări terțe și cu
organizații internaționale
1.
Entitățile stabilite în țări
terțe și organizațiile internaționale sunt eligibile pentru
participarea la acțiunile indirecte ale Programului Euratom în
condițiile stabilite în Regulamentul (UE) XX/XXX [reguli de
participare]. Excepțiile de la principiul general sunt prevăzute la
articolul 7. Programul Euratom promovează cooperarea
internațională cu țările terțe și
organizațiile internaționale în scopul:
(a)
consolidării excelenței și
atractivității Uniunii în domeniul cercetării și
inovării, precum și a competitivității sale economice
și industriale;
(b)
abordării eficiente a provocărilor
societale globale;
(c)
sprijinirii obiectivelor de politică
externă ale Uniunii, ca o completare a programelor externe.
2.
Se pun în aplicare acțiuni specifice, cu
obiectivul de a promova cooperarea cu anumite țări terțe sau
grupuri de țări terțe, pe baza interesului comun și al
avantajului reciproc, ținându-se seama de capacitățile
științifice și tehnologice și de oportunitățile
de piață, precum și de impactul preconizat.
Este necesar să se încurajeze accesul
reciproc la programele derulate în țări terțe. Pentru a
valorifica la maxim impactul, se promovează coordonarea și sinergiile
cu inițiativele întreprinse de statele membre și țările
asociate.
Prioritățile de cooperare iau în
considerare evoluțiile politicii Uniunii și posibilitățile
de cooperare cu țări terțe, precum și posibilele
deficiențe ale sistemelor de proprietate intelectuală din
țările terțe.
Articolul 17
Comunicarea
și diseminarea
1.
La punerea în aplicare a Programului Euratom,
diseminarea și comunicarea activităților se consideră parte
integrantă din acțiunile sprijinite de Programul Euratom.
2.
Activitățile de comunicare pot include:
(a)
inițiative vizând o sensibilizare sporită
și facilitarea accesului la finanțare în temeiul Programului Euratom,
în special pentru acele regiuni sau tipuri de participanți a căror
reprezentare este insuficientă;
(b)
asistență specifică acordată
proiectelor și consorțiilor pentru a le oferi acestora acces la
competențele necesare în vederea optimizării comunicării și
diseminării rezultatelor;
(c)
inițiative de promovare a dialogului și a
dezbaterii cu publicul pe teme științifice, tehnologice și de
inovare, precum și de valorificare a mijloacelor de comunicare sociale (social
media) și a altor tehnologii și metodologii inovatoare;
(d)
comunicarea priorităților politice ale
Uniunii, cu condiția ca acestea să fie legate de obiectivele
prezentului regulament.
3.
Sub rezerva dispozițiilor aplicabile din
Tratatul Euratom și legislația pertinentă a Uniunii,
activitățile de diseminare pot include:
(a)
activități care regrupează rezultate
dintr-o serie de proiecte, inclusiv proiecte finanțate din alte surse,
pentru a pune la dispoziție baze de date ușor de utilizat și
rapoarte care rezumă constatările esențiale;
(b)
diseminarea rezultatelor către factorii de
decizie politică, inclusiv organismele de standardizare, pentru a promova
utilizarea rezultatelor pertinente pentru politici de către organismele
corespunzătoare la nivel internațional, la nivelul Uniunii, la nivel
național și regional.
CAPITOLUL
III
CONTROL

Articolul
18
Control
și audit
1.
Sistemul de control stabilit pentru punerea în
aplicare a prezentului regulament este conceput astfel încât să ofere o
garanție rezonabilă de realizare a bunei gestionări a riscurilor
legate de eficacitatea și eficiența operațiunilor, precum
și de legalitatea și regularitatea tranzacțiilor aferente, luând
în considerare caracterul multianual al programelor, precum și natura
plăților în cauză.
2.
Sistemul de control asigură un echilibru
adecvat între încredere și control, ținând cont de costurile
administrative și de alte costuri ale controalelor la toate nivelurile,
astfel încât să poate fi atinse obiectivele Programului Euratom și
să fie atrași în program cei mai competenți cercetători
și cele mai inovatoare întreprinderi.
3.
Ca parte din sistemul de control, strategia de
audit pentru cheltuielile privind acțiunile indirecte din cadrul
Programului Euratom se bazează pe auditul financiar al unui eșantion
reprezentativ de cheltuieli în ansamblul programului. Acest eșantion
reprezentativ este completat cu o selecție realizată pe baza unei
evaluări a riscurilor legate de cheltuieli.
Auditurile cheltuielilor pentru acțiuni
indirecte din cadrul Programului Euratom se efectuează în mod coerent, în
conformitate cu principiile economiei, eficienței și
eficacității, în scopul reducerii la minimum a sarcinii de audit
asupra participanților.
Articolul 19
Protejarea intereselor financiare ale Uniunii
1.           La punerea în aplicare a
acțiunilor finanțate în temeiul prezentului regulament, Comisia ia
măsurile corespunzătoare pentru a se garanta protejarea intereselor
financiare ale Uniunii prin aplicarea de măsuri preventive împotriva
fraudei, corupției și a oricăror alte activități
ilegale, prin controale eficace, și, în cazul în care se constată
nereguli, prin recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit, precum
și, dacă este necesar, prin sancțiuni eficace,
proporționale și disuasive.
2.           Comisia sau
reprezentanții acesteia și Curtea de Conturi au competența de a
efectua controale, atât pe bază de documente, cât și la fața
locului sau prin inspecții, în ceea ce privește toți
beneficiarii de granturi, contractanții, subcontractanții și
alte părți terțe care au primit fonduri din partea Uniunii în
temeiul prezentului regulament.
Fără a aduce atingere alineatului (3),
auditurile efectuate de Comisie pot fi efectuate până la patru ani de la
plata finală.
3.           Oficiul European de Luptă
Antifraudă (OLAF) poate efectua controale și inspecții la
fața locului la operatorii economici care beneficiază direct sau
indirect de o astfel de finanțare, în conformitate cu procedurile
prevăzute în Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului[26], cu scopul de a stabili
existența unei fraude, a unui act de corupție sau dacă a avut
loc orice altă activitate ilegală care aduce atingere intereselor
financiare ale Uniunii în legătură cu un acord de grant sau cu o decizie
de acordare a unui grant sau în legătură cu un contract de
finanțare din partea Uniunii.
4.           Fără a aduce
atingere alineatelor (1), (2) și (3), acordurile de cooperare cu
țări terțe și cu organizații internaționale,
precum și acordurile de grant, deciziile de acordare a granturilor și
contractele rezultate din punerea în aplicare a prezentului regulament
împuternicesc în mod expres Comisia, Curtea de Conturi și OLAF să
efectueze astfel de audituri, controale și inspecții la fața
locului.
CAPITOLUL IV
MONITORIZARE ȘI EVALUARE
Articolul 20
Monitorizare
1.
Comisia monitorizează anual punerea în
aplicare a programului Euratom, inclusiv progresele înregistrate și
rezultatele obținute.
2.
Comisia raportează și diseminează
rezultatele acestei monitorizări.
Articolul 21
Evaluare
1.
Evaluările se efectuează în timp util
pentru a putea contribui la procesul de luare a deciziilor.
Până la 31 mai 2017, și luând în
considerare evaluarea ex-post a celui de-al șaptelea Program-cadru al
Euratom, instituit prin Decizia 2006/970/Euratom, și a Programului
Euratom (2012-2013), instituit prin Decizia 20XX/XX/Euratom, care trebuie
finalizată până la sfârșitul anului 2015, Comisia va efectua, cu
sprijinul unor experți independenți, o evaluare intermediară a
programului Euratom din punctul de vedere al realizărilor, la nivelul
rezultatelor și al progreselor înregistrate în vederea atingerii
obiectivelor și a impactului preconizat, care va viza și
menținerea relevanței tuturor măsurilor, eficiența și
utilizarea resurselor, posibilitățile unei simplificări mai
bune, precum și valoarea adăugată europeană. De asemenea,
evaluarea va trebui să ia în calcul contribuția măsurilor la
prioritățile Uniunii privind o creștere inteligentă,
durabilă și favorabilă incluziunii, precum și
influența impactului pe termen lung al măsurilor precedente.
Până la 31 decembrie 2022, Comisia
realizează, cu asistența unor experți independenți, o
evaluare ex-post a Programului Euratom. Evaluarea va viza fundamentarea,
punerea în aplicare și realizările, precum și impactul pe termen
mai lung și viabilitatea măsurilor, pentru a contribui la decizia
privind o posibilă reînnoire, modificare sau suspendare a unei măsuri
subsecvente.
2.
Fără a aduce atingere dispozițiilor
alineatului (1), acțiunile directe și indirecte ale Programului
Euratom sunt supuse unor evaluări separate.
3.
Evaluările menționate la alineatele (1)
și (2) vizează progresele înregistrate în realizarea obiectivelor
stabilite la articolul 3, pe baza indicatorilor pertinenți de
performanță definiți în anexa II.
4.
Statele membre comunică Comisiei datele
și informațiile necesare pentru a permite monitorizarea și
evaluarea măsurilor respective.
5.
Comisia comunică concluziile evaluărilor
menționate la alineatele (1) și (2), însoțite de
observațiile sale, Parlamentului European, Consiliului și Comitetului
Economic și Social European.
TITLUL III
DISPOZIȚII FINALE ȘI TRANZITORII
Articolul 22
Abrogare
și dispoziții tranzitorii
1.
Decizia 2006/970/Euratom, Regulamentul (Euratom)
nr. 1908/2006, Decizia 2006/976/Euratom, Decizia 2006/977/Euratom,
Decizia XXXX/XXXX [Programul-cadru Euratom (2012-2013)], Regulamentul (Euratom)
nr. XXX/XXXX [Regulile de participare Euratom (2012-2013)], Decizia
XXXX/XXXX/Euratom [Programul specific (2012-2013)] și
Decizia XXXX/XXXX/Euratom [Programul specific – acțiuni directe (2012-2013)]
se abrogă de la data de 1 ianuarie 2014.
2.
Activitățile care beneficiază de
contribuție financiară comunitară în temeiul programelor
instituite prin deciziile menționate la alineatul (1), precum și
obligațiile financiare aferente sunt guvernate în continuare de regulile
aplicabile programelor respective până la finalizare.
3.
Alocarea financiară menționată la
articolul 4 poate acoperi, de asemenea, cheltuielile cu asistența
tehnică și administrativă necesară pentru asigurarea
tranziției între programul respectiv și măsurile adoptate în
temeiul Deciziei XX/XX/Euratom [Programul-cadru Euratom (2012-2013)],
Decizia XXXX/XXXX/Euratom [Programul specific (2012-2013)] și Decizia
XXXX/XXXX/Euratom [Programul specific – acțiuni directe (2012-2013)].
Articolul 23
Intrarea
în vigoare
Prezentul regulament intră în vigoare în
a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii
Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate
elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles
                                                                       Pentru
Consiliu,
                                                                       Președintele
Anexa I – Activități

1.
Fundamentarea programului Euratom — deschiderea drumului
către 2020

Prin realizarea obiectivelor prevăzute la
articolul 3, Programul Euratom consolidează rezultatele în ceea ce
privește cele trei priorități ale Programului-cadru Orizont 2020:
excelența științifică, poziția de lider în sectorul
industrial și provocările societale. Programul Euratom
vizează în special sprijinirea tranziției către un sistem
energetic fiabil, sustenabil și competitiv în viitor, în contextul
adâncirii deficitului de resurse, al creșterii nevoilor în materie de
energie și al schimbărilor climatice.
Programul Euratom trebuie să consolideze
cadrul de cercetare și inovare în domeniul nuclear și să
coordoneze eforturile de cercetare ale statelor membre, evitându-se astfel
duplicarea acestora, menținându-se masa critică în domenii-cheie
și asigurându-se utilizarea optimă a finanțării publice.
Strategia de dezvoltare a fuziunii, ca o
opțiune credibilă pentru producerea comercială de energie
fără emisii de dioxid de carbon, va trebui să urmeze o foaie de
parcurs care să prevadă etape-cheie, astfel încât să se
atingă obiectivul de producere de energie electrică până în 2050.
Punerea în aplicare a acestei strategii presupune restructurarea radicală
a activităților legate de fuziune în cadrul Uniunii, inclusiv în
materie de guvernanță, finanțare și gestionare, pentru a
garanta că accentul nu se mai pune pe cercetarea pură, cum este cazul
în prezent, ci pe conceperea, construirea și exploatarea
instalațiilor viitoare, cum sunt ITER, DEMO și a celor ulterioare.
Acest lucru necesită o colaborare strânsă între întreaga comunitate
de fuziune din cadrul Uniunii, Comisie și agențiile naționale de
finanțare.
Pentru a menține expertiza necesară
la nivelul Uniunii în scopul realizării obiectivelor de mai sus, programul
trebuie să își consolideze în continuare dimensiunea de formare, prin
crearea unor facilități de formare de interes paneuropean care
să ofere programe specializate. Acest lucru va favoriza promovarea
spațiului european al cercetării și integrarea noilor state
membre și a țărilor asociate.

2.
Activități necesare pentru realizarea obiectivelor
programului
2.1.
Acțiuni indirecte

(a)
Sprijinirea funcționării în
condiții de siguranță a sistemelor nucleare (Provocări
societale)
În conformitate cu
obiectivul general, sprijinirea activităților de cercetare în comun
privind funcționarea în condiții de siguranță a sistemelor
de reactori (inclusiv a instalațiilor aferente ciclului de combustibil) aflate
în uz pe teritoriul Uniunii sau, în măsura în care este necesar pentru a
se menține un nivel ridicat de expertiză în materie de securitate
nucleară în Uniune, a tipurilor de reactori care ar putea fi
utilizați în viitor, concentrată exclusiv asupra aspectelor de
securitate, inclusiv a tuturor aspectelor legate de ciclul de combustibil,
precum separarea și transmutarea.
(b)
Contribuție la dezvoltarea de
soluții pentru gestionarea deșeurilor nucleare finale
(Excelență științifică; Provocări societale)
Activități
de cercetare în comun sau coordonate privind celelalte aspecte-cheie ale
eliminării geologice a combustibilului uzat și a deșeurilor
radioactive cu durată de viață lungă, cu demonstrarea,
după caz, a tehnologiilor și a securității.
Activitățile respective trebuie să promoveze elaborarea unei
viziuni comune a Uniunii cu privire la principalele chestiuni legate de
gestionarea deșeurilor, de la descărcarea combustibilului până
la etapa de eliminare. Activitățile de cercetare legate de
gestionarea altor fluxuri de deșeuri radioactive pentru care nu
există în prezent procese care să fi atins maturitatea
industrială.
(c)
Sprijinirea dezvoltării și
sustenabilității competențelor în sectorul nuclear la nivelul
Uniunii (Excelență științifică)
Promovarea
activităților de formare în comun și de mobilitate între
centrele de cercetare și industrie și între diferite state membre
și state asociate, precum și sprijinirea menținerii
competențelor multidisciplinare în sectorul nuclear în scopul de a se
garanta disponibilitatea pe termen lung în Uniune a cercetătorilor,
inginerilor și a angajaților calificați în sectorul nuclear.
(d)
Promovarea radioprotecției (Excelență
științifică; Provocări societale)
Activități
de cercetare în comun și/sau coordonate, în special cu privire la
riscurile pe care le implică dozele scăzute datorate expunerii în
mediul industrial, medical sau în mediul înconjurător, precum și la
gestionarea urgențelor legate de accidente care implică
radiații, în scopul furnizării unei baze științifice
și tehnologice paneuropene pentru un sistem de protecție robust,
echitabil și acceptabil din punct de vedere social.
(e)
Progrese în direcția demonstrării
fezabilității fuziunii ca sursă de energie prin exploatarea
instalațiilor de fuziune existente și viitoare (Poziție de
lider în sectorul industrial; Provocări societale)
Sprijinirea
activităților comune de cercetare desfășurate de membrii
Acordului european pentru dezvoltarea fuziunii pentru a asigura demararea
rapidă a exploatării ITER la un nivel ridicat de performanță,
inclusiv utilizarea instalațiilor pertinente (între care JET), a
modelizării integrate care utilizează computere de înaltă
performanță și a unor activități de formare care
să pregătească generațiile viitoare de cercetători
și ingineri.
(f)
Punerea bazelor viitoarelor centrale
energetice de fuziune prin dezvoltarea de materiale, tehnologii și de
modele conceptuale (Poziție de lider în sectorul industrial;
Provocări societale)
Sprijin pentru
activitățile comune întreprinse de membrii Acordului european pentru
dezvoltarea fuziunii în scopul dezvoltării și calificării
materialelor necesare pentru o centrală energetică de
demonstrație care impune, între altele, activități
pregătitoare pentru o instalație adecvată de încercare a
materialelor și negocieri privind participarea Uniunii într-un cadru
internațional adecvat pentru instalația respectivă.
Sprijin pentru
activitățile comune de cercetare realizate de membrii Acordului
european pentru dezvoltarea fuziunii, care abordează aspecte legate de
exploatarea reactorilor și dezvoltă și demonstrează toate
tehnologiile relevante pentru o centrală energetică de fuziune de
demonstrație. Activitățile respective includ pregătirea
modelului (modelelor) conceptual (conceptuale) pentru o centrală
energetică completă de demonstrație și explorarea
potențialului tehnologiei stelaratoarelor ca tehnologie pentru centrale
energetice.
(g)
Promovarea inovării și a
competitivității industriale (Poziție de lider în sectorul
industrial)
Punerea în aplicare sau sprijinirea
gestionării cunoștințelor și a transferului de tehnologie
din cercetarea cofinanțată de acest program către industria care
exploatează toate aspectele inovatoare ale cercetării.
Promovarea inovației, între altele,
printr-un acces deschis la publicații științifice, printr-o bază
de date pentru gestionarea cunoștințelor și prin diseminarea
și promovarea temelor legate de tehnologie în programele
educaționale.
Pe termen lung,
Programul Euratom va trebui să sprijine pregătirea și
consolidarea unui sector industrial competitiv în domeniul fuziunii nucleare,
în special prin punerea în aplicare a unei foi de parcurs tehnologice pentru o
centrală energetică de fuziune cu implicarea activă a industriei
în proiectare și în proiectele de dezvoltare.
(h)
Asigurarea disponibilității
și utilizării infrastructurilor de cercetare de relevanță
paneuropeană (Excelență științifică)
Activități
în sprijinul construcției, renovării, utilizării și punerii
permanente la dispoziție a infrastructurilor-cheie de cercetare din cadrul
Programului Euratom, precum și accesul adecvat la aceste infrastructuri
și cooperarea dintre ele.
(i)           Acordul european pentru
dezvoltarea fuziunii
Se va acorda un grant (acțiune de
cofinanțare a programului) entității juridice care va fi
instituită sau desemnată de către membrii Acordului european
pentru dezvoltarea fuziunii în vederea implementării sau coordonării
activităților. Acest grant poate include resurse în natură din
partea Comunității, precum exploatarea științifică și
tehnică a instalației JET, în conformitate cu articolul 10 din
Tratatul Euratom, sau detașarea de personal de către Comisie.

2.2.
Acțiunile directe ale JRC

Activitățile nucleare ale JRC vor
sprijini punerea în aplicare a directivelor 2009/71/Euratom[27] și 2011/70/Euratom[28] ale Consiliului, precum
și concluziile Consiliului prin care se acordă prioritate celor mai
înalte standarde de securitate nucleară și protecție fizică
atât la nivelul Uniunii, cât și la nivel internațional. Îndeosebi,
JRC trebuie să mobilizeze capacitatea și expertiza necesare pentru a
contribui la evaluarea și la îmbunătățirea
securității instalațiilor nucleare și la utilizarea
energiei nucleare în scopuri pașnice și la aplicații altele
decât cele de fisiune, să furnizeze o bază științifică
pentru legislația relevantă a Uniunii, precum și să
răspundă, dacă este necesar, în limitele mandatului și
competențelor sale, la incidente și accidente nucleare. În acest
scop, JRC va desfășura activități de cercetare și va
realiza evaluări, va furniza referințe și standarde și va
oferi activități specializate de formare și educație. Se va
căuta realizarea de sinergii cu Platforma tehnologică în sectorul
energiei nucleare sustenabile (Sustainable Nuclear Energy Technology
Platform – SNETP) și, după caz, cu alte inițiative
transversale.
(a)
Îmbunătățirea
securității nucleare, respectiv: securitatea combustibilului și
a reactorilor, gestionarea deșeurilor și dezafectarea,
pregătirea pentru situații de urgență
JRC va contribui la dezvoltarea de instrumente
și metode pentru a atinge standarde de securitate ridicate pentru
reactorii nucleari și pentru ciclurile de combustibil relevante pentru
Europa. Aceste instrumente și metode vor include:
(1)
modelarea analizelor accidentelor grave și
metodologiile pentru evaluarea marjelor de securitate operațională
ale instalațiilor nucleare; sprijin pentru instituirea unei abordări
comune la nivelul Uniunii în ceea ce privește evaluarea ciclurilor
avansate de combustibil și a proiectelor de reactori avansați, precum
și cercetarea și diseminarea învățămintelor
experienței operaționale. JRC va consolida în continuare rolul European
Clearinghouse NPP Experience Feedback (Centrul său european pentru
schimburi de experiență operațională în materie de centrale
nuclearo-electrice) pentru a răspunde provocărilor de securitate
nucleară post-Fukushima;
(2)
reducerea la minimum a incertitudinilor de
natură științifică în prognozarea comportamentului pe
termen lung al deșeurilor nucleare și a dispersiei de radionuclizi în
mediu, precum și aspectele-cheie ale cercetării privind dezafectarea
instalațiilor nucleare;
(3)
consolidarea capacității de răspuns
a Uniunii la accidente și incidente nucleare prin dezvoltarea în
continuare a sistemelor de alertă și a modelelor de dispersie
radiologică în aer, prin mobilizarea resurselor și expertizei pentru
analiza și modelarea accidentelor nucleare, precum și prin furnizarea
de servicii de asistență tehnică pertinente.
(b)
Îmbunătățirea protecției
fizice, respectiv, a garanțiilor nucleare, neproliferării, combaterii
traficului ilegal și a criminalisticii nucleare
Domeniul neproliferării va primi cea mai
mare atenție posibilă. JRC va:
(1)
elabora metodologii, metode și tehnologii
îmbunătățite de detecție/control pentru a sprijini
garanțiile nucleare ale Euratom și pentru a consolida garanțiile
la nivel internațional.
(2)
elabora și aplica metode și tehnologii
îmbunătățite de prevenire, detectare și răspuns la
incidentele nucleare și radioactive, inclusiv calificarea tehnologiei de
detecție și dezvoltarea metodelor și tehnicilor de criminalistică
nucleară pentru lupta împotriva traficului ilicit, în sinergie cu cadrul
CBRN (chimic, biologic, radiologic, nuclear) la nivel mondial.
(3)
sprijini punerea în aplicare a Tratatului de
neproliferare a armelor nucleare și a strategiilor în materie ale Uniunii
prin analize, studii și urmărire a evoluțiilor tehnice în ceea
ce privește regimurile de control al exporturilor, în scopul sprijinirii
serviciilor pertinente ale Comisiei și ale Uniunii.
(c)
Asigurarea excelenței în materie de
cunoștințe științifice în domeniul nuclear în vederea
standardizării
JRC va continua să dezvolte baza de
cunoștințe științifice privind securitatea nucleară
și protecția fizică. Un accent deosebit va fi pus pe cercetarea
privind proprietățile fundamentale și comportamentul
actinidelor, precum și pe materialele de structură și pe
materialele nucleare. În sprijinul standardizării la nivelul UE, JRC va
furniza cele mai recente standarde nucleare, date și măsurători
de referință, inclusiv în ceea ce privește dezvoltarea și
punerea în aplicare a bazelor de date și a instrumentelor de evaluare
pertinente. JRC va sprijini dezvoltarea ulterioară a aplicațiilor
medicale, și anume a noilor terapii ale cancerului, bazate pe iradierea cu
particule alfa.
(d)
Încurajarea gestionării
cunoștințelor, a educației și a formării
JRC va urmări noile evoluții din
domeniul cercetării și al instrumentelor, precum și
reglementările în materie de securitate și de mediu. În acest scop,
va fi pus în aplicare un plan de investiții flexibil pentru
infrastructurile științifice.
În scopul de a menține Uniunea în prima
linie în materie de securitate nucleară și de protecție
fizică, JRC va elabora instrumente de gestionare a
cunoștințelor, va monitoriza tendințele în Uniune în domeniul
resurselor umane prin intermediul Observatorului resurselor umane din sectorul
nuclear pe care îl gestionează și va oferi programe specializate de
formare și educație, care acoperă, de asemenea, și
aspectele legate de dezafectare.
(e)
Sprijin pentru politica Uniunii în materie
de securitate nucleară și protecție fizică, precum și
pentru evoluția legislației conexe a Uniunii
JRC va urmări consolidarea
competențelor sale în scopul furnizării, în mod independent, de date
științifice și tehnice necesare pentru a sprijini evoluția
legislației Uniunii în materie de securitate nucleară și protecție
fizică.
Ca agent de implementare al Euratom în cadrul
Forumului Internațional Generația IV (GIF), JRC va coordona în
continuare contribuția Euratom la GIF. JRC va continua și va dezvolta
colaborarea internațională în materie de cercetare cu țări
și organizații care reprezintă parteneri-cheie (AIEA, OCDE/AEN)
în scopul de a promova politicile UE în materie de securitate nucleară
și protecție fizică.

3.
Activități transversale în cadrul Programului Euratom

În vederea realizării obiectivelor sale
generale, Programul Euratom va sprijini activitățile complementare
(directe și indirecte, de coordonare și de stimulare a
programării în comun) care asigură sinergia eforturilor de cercetare
pentru identificarea de soluții pentru provocările comune (cum ar fi
cele din domeniul materialelor, al tehnologiilor de răcire, al datelor
nucleare, al modelării și simulării, al manipulării la
distanță, al gestionării deșeurilor și al
radioprotecției).

4.
Activitățile transversale și interfețele cu
programul cadru pentru cercetare și inovare „Orizont 2020”

În scopul realizării obiectivelor
Programului Euratom, se vor asigura legături și interfețe
adecvate, cum ar fi cereri de propuneri comune, cu Programul specific al
Programului-cadru „Orizont 2020”.
Programul Euratom poate contribui la
mecanismul de împrumut și la mecanismul de capitaluri proprii dezvoltate
în temeiul Programului-cadru Orizont 2020, care vor trebui extinse pentru a
include obiectivele menționate la articolul 3.

5.
Stabilirea priorităților

Pentru a se
asigura că acțiunile indirecte din cadrul Programului Euratom
contribuie la consolidarea reciprocă a eforturilor de cercetare ale
statelor membre și ale sectorului privat, prioritățile
programelor de lucru trebuie stabilite pe baza datelor furnizate de
autoritățile publice și de părțile interesate din
domeniul cercetării nucleare, grupate în organisme sau cadre tehnice, cum
sunt platformele tehnologice și forumurile dedicate sistemelor și
securității nucleare (SNETP), gestionării deșeurilor finale
(IGDTP) și radioprotecției/riscurilor la doze scăzute (MELODI),
Acordul european pentru dezvoltarea fuziunii sau orice altă
organizație relevantă sau forum al părților interesate din
sectorul nuclear.
Prioritățile
pentru acțiunile directe sunt stabilite prin consultarea direcțiilor
generale responsabile pentru politici ale Comisiei Europene și a
Consiliului de administrație al JRC.

6.
Cooperarea internațională cu țări terțe
și cu organizații internaționale

Cooperarea internațională privind
cercetarea și inovarea în domeniul nuclear, bazată pe obiective
comune și pe încredere reciprocă, va continua, în scopul de a oferi
beneficii clare și semnificative pentru Uniune. Ca o contribuție la
realizarea obiectivelor specifice prevăzute la articolul 3,
Comunitatea va căuta să consolideze expertiza științifică
și tehnică a Uniunii prin acorduri de cooperare
internațională și să promoveze accesul industriei nucleare
a Uniunii pe noi piețe emergente.
Activitățile de cooperare
internațională vor fi promovate prin intermediul cadrelor
multilaterale (cum sunt AIEA, OCDE, ITER, GIF) și prin intermediul
acordurilor bilaterale, existente sau noi, cu țări care au o
bază puternică de cercetare și dezvoltare, precum și o
bază industrială și instalații de cercetare în curs de
exploatare, proiectare sau construcție.
 Anexa
II – indicatori de performanță
Prezenta anexă prezintă, pentru
fiecare din obiectivele specifice ale Programului Euratom, un număr
limitat de indicatori de performanță pentru evaluarea rezultatelor
și a impactului.
1.
Indicatori pentru acțiunile indirecte
(a)
Sprijin pentru exploatarea în condiții de
siguranță a sistemelor nucleare
–
procentajul din proiectele finanțate
(acțiuni de cercetare în comun și/sau coordonate) care pot conduce la
progrese demonstrabile privind practicile în materie de securitate nucleară
în Europa.
(b)
Contribuție la dezvoltarea de soluții
pentru gestionarea deșeurilor nucleare finale
–
numărul de depozite în straturi geologice
pentru combustibilul uzat și/sau pentru deșeurile de înaltă
radioactivitate care sunt prevăzute în Europa și pentru care
Comunitatea a sprijinit pregătirea dosarului privind securitatea și,
posibil, faza de preconstrucție.
(c)
Sprijin pentru dezvoltarea și sustenabilitatea
competențelor în sectorul nuclear la nivelul Uniunii
–
formare prin cercetare - numărul de doctoranzi
și de cercetători postdoctorali finanțați prin proiectele
de fisiune ale Euratom
–
numărul de bursieri și de stagiari în
cadrul programul de fuziune al Euratom.
(d)
Încurajarea radioprotecției
–
procentajul din proiectele finanțate care pot
avea un impact demonstrabil asupra practicilor de reglementare în materie de
radioprotecție.
(e)
Progres în direcția demonstrării
fezabilității fuziunii ca sursă de energie prin exploatarea
instalațiilor de fuziune existente și viitoare
–
numărul de articole publicate în reviste cu un
impact ridicat.
(f)
Punerea bazelor viitoarelor centrale energetice de
fuziune prin dezvoltarea de materiale, tehnologii și de modele conceptuale
–
procentul din etapele-cheie cuprinse în programul
de fuziune stabilit pentru perioada 2014-2018 atinse de Programul Euratom
(g)
Promovarea inovării și a
competitivității industriale
–
numărul de spin-off-uri rezultate din
cercetarea în domeniul energiei de fuziune în cadrul programului Euratom
–
cereri de brevete depuse de laboratoarele de
fuziune europene
(h)
Asigurarea disponibilității și a
utilizării infrastructurilor de cercetare de relevanță
paneuropeană;
–
numărul de infrastructuri de cercetare
finanțate la nivel comunitar și numărul de cercetători care
utilizează infrastructurile de cercetare prin sprijinul pentru mobilitate
și acces.
2.
Indicatori pentru acțiunile directe
(a)
Indicator de impact privind sprijinul acordat de
JRC în materie de politici
–
numărul de cazuri de efecte specifice
tangibile asupra politicilor Uniunii datorate sprijinului tehnic și
științific în materie de politici furnizat de JRC.
(b)
Indicatorul de productivitate
științifică al JRC
–
numărul de publicații evaluate inter
pares.
Indicatorii menționați la literele
(a) și (b) pot fi reprezentați în conformitate cu următoarele
obiective comunitare aferente acțiunilor directe:
·
îmbunătățirea securității
nucleare, respectiv: securitatea combustibilului și a reactorilor,
gestionarea deșeurilor și dezafectarea, precum și
pregătirea pentru situații de urgență;
·
îmbunătățirea protecției
fizice, respectiv, garanțiile nucleare, neproliferarea, combaterea
traficului ilegal și criminalistica nucleară;
·
stimularea excelenței științifice în
domeniul nuclear în scopul standardizării;
·
încurajarea gestionării
cunoștințelor, a educației și a formării;
·
sprijin pentru politica Uniunii în materie de
securitate nucleară și protecție fizică, precum și
pentru evoluția legislației conexe a Uniunii.
FIȘĂ FINANCIARĂ
LEGISLATIVĂ
1.           CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI
              1.1.    Denumirea propunerii/inițiativei
              1.2.    Domeniul
(domeniile) de politică în cauză în structura ABM/ABB
              1.3.    Tipul
propunerii/inițiativei
              1.4.    Obiectiv(e)

              1.5.    Motivul
(motivele) propunerii/inițiativei
              1.6.    Durata
acțiunii și a impactului financiar al acesteia
              1.7.    Modul
(modurile) de gestionare preconizat(e)
2.           MĂSURI DE GESTIONARE
              2.1.    Dispoziții
în materie de monitorizare și raportare
              2.2.    Sistemul
de gestiune și control
              2.3.    Măsurile
de prevenire a fraudelor și a neregulilor
3.           IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL
PROPUNERII/INIȚIATIVEI
              3.1.    Rubrica
(rubricile) din cadrul financiar multianual și linia (liniile)
bugetară (bugetare) de cheltuieli afectată (afectate)
              3.2.    Impactul
estimat asupra cheltuielilor
              3.2.1. Sinteza impactului
estimat asupra cheltuielilor
              3.2.2. Impactul estimat
asupra creditelor operaționale
              3.2.3. Impactul estimat
asupra creditelor cu caracter administrativ
              3.2.4. Compatibilitatea cu
cadrul financiar multianual actual
              3.2.5. Participarea
terților la finanțare
              3.3.    Impactul estimat asupra
veniturilor
FIȘĂ
FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ

1.
CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI
1.1.
Denumirea propunerii/inițiativei

Regulament
al Consiliului privind Programul de cercetare și formare al
Comunității Europene a Energiei Atomice (2014-2018) de completare a
Programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020

1.2.
Domeniul (domeniile) de politică vizat(e) în
structura ABM/ABB[29]

- 08
- Cercetare și inovare
- 10
- Centrul Comun de Cercetare

1.3.
Tipul propunerii/inițiativei

ý Propunere/inițiativă
care se referă la o acțiune nouă
¨ Propunere/inițiativă
care se referă la o acțiune nouă ca urmare a unui
proiect-pilot/a unei acțiuni pregătitoare[30]
¨ Propunerea/inițiativa se referă la prelungirea
unei acțiuni existente
¨ Propunere/inițiativă
care se referă la o acțiune reorientată către o
acțiune nouă

1.4.
Obiective
1.4.1.
Obiectivul (obiectivele) strategic(e) multianual(e)
al(e) Comisiei vizat(e) de propunere/inițiativă

Programul
Euratom consolidează cadrul de cercetare și inovare în domeniul
nuclear și coordonează eforturile de cercetare ale statelor membre,
evitându-se astfel duplicarea eforturilor, menținându-se masa critică
în domenii-cheie și asigurându-se utilizarea optimă a
finanțării publice. Obiectivele tehnice ale Programului Euratom sunt
de a se îmbunătăți securitatea nucleară, protecția
fizică și radioprotecția și de a contribui la
decarbonizarea pe termen lung a sistemului energetic în condiții de
siguranță, eficiență și securitate. Aceste obiective
sunt legate de cele ale strategiilor Europa 2020 și Energie 2020.
Programul contribuie la inițiativa emblematică „O Uniune a
inovării” prin sprijinirea cercetării nucleare precomerciale
relevante și de natură transversală și prin facilitarea
procesului de transfer de tehnologie între cercetarea universitară,
industrie și autoritățile publice. Prin punerea accentului pe
formare în toate activitățile sale, prin stimularea
competitivității în sectorul nuclear actual și prin crearea unui
nou sector tehnologic de vârf, pentru energia de fuziune în special, Programul
Euratom va conduce la creștere și la crearea de noi locuri de
muncă într-o serie largă de discipline. În contextul strategiei
Energie 2020, programul Euratom va aborda aspecte ale securității
nucleare și protecției fizice, precum și menținerea
competitivității tehnologice a Uniunii pe termen lung.

1.4.2.
Obiectiv(e) specific(e) și activitatea
(activitățile) ABM/ABB în cauză pentru acțiuni indirecte

Obiectivul
specific nr. 1 - Sprijinirea exploatării în condiții de
siguranță a sistemelor nucleare
Obiectivul
specific nr. 2 – Contribuție la dezvoltarea unor soluții pentru
gestionarea deșeurilor nucleare finale
Obiectivul
specific nr. 3 – Sprijinirea dezvoltării și
sustenabilității la nivelul Uniunii a competențelor în sectorul
nuclear
Obiectivul
specific nr. 4 – Promovarea radioprotecției
Obiectivul
specific nr. 5 – Progrese în direcția demonstrării
fezabilității fuziunii ca sursă de energie prin exploatarea
instalațiilor de fuziune existente și viitoare
Obiectivul
specific nr. 6 – Punerea bazelor viitoarelor centrale energetice de fuziune
prin dezvoltarea de materiale, tehnologii și de modele conceptuale
Obiectivul
specific nr. 7 – Promovarea inovării și a competitivității
industriale
Obiectivul
specific nr. 8 – Asigurarea disponibilității și a
utilizării infrastructurilor de cercetare de relevanță
paneuropeană
Activitatea
(activitățile) ABM/ABB în cauză: 08 Cercetare și inovare.

1.4.3.
Obiectiv(e) specific(e) și activitatea
(activitățile) ABM/ABB în cauză pentru acțiunile directe
ale JRC

Obiectivul
specific nr. 1 – Îmbunătățirea securității nucleare,
inclusiv securitatea combustibilului și a reactorilor, gestionarea
deșeurilor și dezafectarea, precum și pregătirea pentru
situații de urgență
Obiectivul
specific nr. 2 – Îmbunătățirea securității nucleare,
inclusiv: garanțiile nucleare, neproliferarea, combaterea traficului
ilegal și criminalistica nucleară
Obiectivul
specific nr. 3 – Stimularea excelenței științifice în scopul
standardizării
Obiectivul
specific nr. 4 – Încurajarea gestionării cunoștințelor, a
educației și a formării
Obiectivul
specific nr. 5 - Sprijin pentru politica Uniunii în materie de securitate
nucleară și protecție fizică, precum și pentru
evoluția legislației conexe a Uniunii.
Activitatea
(activitățile) ABM/ABB în cauză: 10 Centrul Comun de Cercetare.

1.4.4.
Rezultatul (rezultatele) și impactul
preconizate

A se preciza efectele
pe care propunerea/inițiativa ar trebui să le aibă asupra
beneficiarilor vizați/grupurilor vizate.
1) Se așteaptă
ca Programul Euratom să aibă un impact prin valoarea sa
adăugată la nivel comunitar asupra îmbunătățirii
exploatării în condiții de siguranță a centralelor nucleare
existente și viitoare, asupra întreprinderii de noi pași
semnificativi în direcția punerii în aplicare în condiții de
siguranță a depozitării geologice a deșeurilor nucleare de
înaltă radioactivitate și cu o durată de viață
lungă, precum și prin asigurarea unei reglementări mai robuste a
practicilor medicale și industriale care utilizează radiații
ionizante.
2) Programul Euratom va
conduce la consolidarea securității nucleare prin intermediul
cercetării privind garanțiile nucleare și prin punerea în
aplicare a unor tehnologii consolidate de verificare și detecție,
atât în ceea ce privește materialele nucleare, cât și ciclul
combustibilului nuclear.
3) Programul Euratom va
contribui la dezvoltarea competențelor și expertizei nucleare în
Uniune prin activități de cercetare, formare și mobilitate,
precum și prin îmbunătățirea accesului la instalațiile
de cercetare și a utilizării acestora.
4) Prin sprijinirea
cercetării în domeniul fuziunii, Programul Euratom va asigura lansarea
rapidă a exploatării ITER, elaborarea și calificarea
materialelor pentru o centrală demonstrativă și va dezvolta
și demonstra tehnologiile relevante pentru o centrală
demonstrativă de fuziune. Activitățile programului vor include
pregătirea modelului (modelelor) conceptual (conceptuale) pentru o
centrală demonstrativă completă, precum și studierea
potențialului pe care îl prezintă stelaratorii ca tehnologie pentru o
centrală energetică.

1.4.5.
Indicatori de rezultate și de impact

A se preciza
indicatorii care permit monitorizarea punerii în aplicare a
propunerii/inițiativei.
Următoarea
secțiune precizează o serie de indicatori-cheie pentru evaluarea
rezultatelor și a impactului pentru obiectivele specifice ale programului
Euratom.
Indicatori pentru acțiunile indirecte
1) Sprijin pentru exploatarea în
condiții de siguranță a sistemelor nucleare
Indicator:
procentajul din proiectele finanțate (acțiuni de cercetare în comun
și/sau coordonate) care pot conduce la progrese demonstrabile privind
practicile în materie de securitate nucleară în Europa.
În
prezent: 90 % (2011); Obiectiv: 100 % (2018)
2) Contribuție la dezvoltarea de soluții pentru gestionarea
deșeurilor nucleare finale
Indicator:
numărul de depozite în straturi geologice pentru combustibilul uzat
și/sau pentru deșeurile de înaltă radioactivitate care sunt
prevăzute în Europa și pentru care Uniunea a finanțat
pregătirea dosarului privind securitatea și, posibil, faza de
preconstrucție.
În
prezent: 0 (2011); Obiectiv: 3 (2018),
3) Sprijin pentru dezvoltarea și sustenabilitatea
competențelor în sectorul nuclear la nivelul Uniunii
Indicator:
formare prin intermediul cercetării - numărul de doctoranzi și
de cercetători postdoctorali implicați în proiectele de fisiune ale
Euratom
În
prezent: aproximativ 200 (total pentru perioada 2007-2011); Obiectiv: 300
(total pentru 2014-2018)
Indicator:
numărul de bursieri și de stagiari din cadrul programul de fuziune al
Euratom
În
prezent: în medie, 27 pe an (2011); Obiectiv: 40 pe an (2018)
4) Încurajarea radioprotecției
Indicator:
procentajul din proiectele finanțate care pot avea un impact demonstrabil
asupra practicilor de reglementare în materie de radioprotecție.
În
prezent: 90 % (2011); Obiectiv: 100 % (2018)
5) Progres în direcția demonstrării fezabilității
fuziunii ca sursă de energie, prin exploatarea instalațiilor de
fuziune existente și viitoare
Indicator:
număr de articole publicate în reviste cu un impact ridicat.
În
prezent: aproximativ 800 (2010); Obiectiv: Menținerea nivelului actual (2018).

Descrierea indicatorului: Sursa datelor – Baza de date Scopus. Vă
rugăm să rețineți că, având în vedere schimbarea de
accent în ceea ce privește programul de fuziune al Euratom dinspre
cercetare spre dezvoltarea tehnologică, acest indicator ar putea fi mai
scăzut în viitor. Indicatorul se referă la articole dintre autorii
cărora cel puțin unul provine dintr-un laborator european de fuziune
care participă la programul Euratom. Se calculează pe baza a 5
publicații internaționale specializate care fac obiectul unei evaluări
inter pares: Nuclear Fusion, Plasma Physics and Controlled Fusion, Fusion
Engineering and Design, Fusion Science and Technology, Journal of Fusion
Energy.
6) Punerea bazelor viitoarelor centrale energetice de fuziune prin
dezvoltarea de materiale, tehnologii și de modele conceptuale
Indicator:
procentul din etapele-cheie cuprinse în programul de fuziune stabilit pentru
perioada 2014-2018 atinse de Programul Euratom;
În
prezent: Indicator nou, 0 %
Obiectiv:
90 %, inclusiv Raportul privind activitățile de proiectare
conceptuală a centralei energetice de fuziune (2018);
Descrierea indicatorului: indicator nou, care se va baza pe foaia de
parcurs pentru programul de fuziune care urmează a fi elaborată
înainte de 2014.
7) Promovarea inovării și a competitivității
industriale
Indicator:
numărul de spin-off-uri rezultate din cercetarea în domeniul
energiei de fuziune în cadrul programului Euratom
În
prezent: 33 % din contracte au condus la spin-off-uri (2011);
Obiectiv: 50 % (2018)
Descrierea indicatorului: noi produse sau servicii dezvoltate de
întreprinderi implicate în cercetarea de fuziune.
Indicator:
cereri de brevete depuse de laboratoarele de fuziune europene
În
prezent: 2-3 noi patente pe an (2011); Obiectiv: 4-5 noi patente pe an, în
medie (2018);
8) Asigurarea disponibilității și a utilizării
infrastructurilor de cercetare de relevanță paneuropeană
Indicator:
numărul de infrastructuri de cercetare sprijinite la nivel comunitar
și numărul de cercetători care utilizează infrastructurile
de cercetare prin sprijinul pentru mobilitate și acces.
În
prezent: aproximativ 800 (2008); Obiectiv: 1200 (2018);
Descrierea indicatorului: schemă de mobilități în
temeiul programului de fuziune, care finanțează vizite pe termen
scurt ale cercetătorilor europeni la instalații de fuziune cum ar fi
JET.
Indicatori pentru acțiunile directe
1) Indicator de impact privind sprijinul acordat de JRC în materie de
politici
numărul
de cazuri de efecte specifice tangibile asupra politicilor Uniunii datorate
sprijinului tehnic și științific în materie de politici furnizat
de JRC.
În
prezent: 39 (2010), Obiectiv: 45 (2018)
2) Indicatorul de productivitate științifică a JRC
numărul
de publicații evaluate inter pares.
În
prezent: 190 (2010), Obiectiv: 210 (2018)
Indicatorii
menționați la punctele (1) și (2) pot fi reprezentați în
conformitate cu următoarele obiective comunitare aferente acțiunilor
directe:
-
îmbunătățirea securității nucleare, inclusiv:
securitatea combustibilului și a reactorilor, gestionarea deșeurilor
și dezafectarea, precum și pregătirea pentru situații de
urgență;
-
îmbunătățirea protecției fizice, inclusiv, garanțiile
nucleare, neproliferarea, combaterea traficului ilegal și criminalistica
nucleară;
-
stimularea excelenței științifice în domeniul nuclear în scopul
standardizării;
-
încurajarea gestionării cunoștințelor, a educației și
a formării;
-
sprijin pentru politica Uniunii în materie de securitate nucleară și
protecție fizică, precum și pentru evoluția
legislației conexe a Uniunii.

1.5.
Motivele propunerii/inițiativei
1.5.1.
Cerința (cerințele) care trebuie
îndeplinită (îndeplinite) pe termen scurt sau lung

Cutremurul care a avut
loc în Japonia în luna martie 2011 și evenimentele care au urmat la
centrala nuclearoelectrică de la Fukushima Daiichi sunt un semnal clar de
avertizare cu privire la faptul că fisiunea nucleară, deși o
sursă fiabilă de energie electrică de bază cu emisii reduse
de carbon, impune eforturi permanente în domeniul securității
nucleare și al pregătirii pentru situații de urgență.
Principalele provocări pe care le prezintă tehnologiile nucleare
actuale pentru a contribui în continuare la competitivitate, securitatea
aprovizionării și la decarbonizarea sistemelor energetice europene,
sunt asigurarea menținerii unui nivel ridicat de securitate, dezvoltarea
de soluții pentru gestionarea deșeurilor finale și
menținerea competențelor în sectorul nuclear. Dacă se au în
vedere beneficiile care decurg din utilizările radiațiilor în
medicină și industrie, la fel de importantă este necesitatea de
a se asigura, la nivelul Uniunii, un sistem solid de radioprotecție. În
contextul preocupărilor sporite legate de riscul de proliferare și de
amenințarea reprezentată de terorismul nuclear, este de asemenea
necesar să se dezvolte garanții corespunzătoare pentru a se
asigura protecția fizică a materialelor nucleare în Europa și în
lume.

1.5.2.
Valoarea adăugată a implicării
Uniunii

Intervenția UE este
în mod evident necesară pentru a se răspunde provocărilor
reprezentate de securitatea nucleară și de reducerea competențelor
în sectorul nuclear în Europa. Pe de altă parte, piețele nu vor putea
asuma riscul ridicat pe care îl prezintă un program de cercetare și
dezvoltare pe termen lung în domeniul energiei de fuziune. Este evident că
statele membre, acționând în mod individual, nu vor putea avea o
contribuție din resurse publice așa cum ar fi necesar. Nivelul
investițiilor lor în domeniul cercetării și inovării este
relativ scăzut și este afectat de fragmentare. Este puțin probabil
ca statele membre să poată rezolva singure problemele pe care le
creează insuficienta coordonare transnațională. Euratom este
bine plasat pentru a aduce o valoare adăugată prin exploatarea
sinergiilor între eforturile de cercetare ale statelor membre și ale
sectorului privat, precum și între disciplinele științifice
și sectoarele tehnologice. Intervenția comunitară poate să
consolideze cadrul general al cercetării și inovării în sectorul
tehnologiilor nucleare și să coordoneze eforturile de cercetare ale
statelor membre, evitându-se duplicarea eforturilor, menținându-se masa
critică în domeniile-cheie și garantându-se utilizarea optimă a
finanțării publice. De asemenea, Programul Euratom poate să
asume riscul pe care îl presupune un program de cercetare și dezvoltare pe
termen lung în domeniul energiei de fuziune, partajându-se astfel riscurile,
lărgindu-se sfera de acțiune și realizându-se economii de
scară care nu ar putea fi obținute altfel. Acțiunile directe ale
Centrului Comun de Cercetare (JRC) oferă valoare adăugată
datorită caracterului unic al dimensiunii lor europene. Această
valoare adăugată se traduce într-o gamă largă de avantaje,
de la faptul de a permite Comisiei să dispună la nivel intern de date
științifice independente de interesele naționale și
private, la beneficii directe pentru cetățenii Uniunii, prin
contribuțiile la politici care conduc la îmbunătățirea
condițiilor economice, de mediu și sociale.

1.5.3.
Lecții învățate din experiențe
similare anterioare

Programul
Euratom se bazează pe experiența acumulată a programelor-cadru
anterioare ale Euratom. Pe parcursul unei perioade care acoperă mai multe
decenii, programele Euratom:
–
au reușit să implice cei mai buni
cercetători și institute din domeniul nuclear din Europa;
–
au avut o contribuție majoră la baza de
cunoștințe a Europei în sectorul nuclear și au avut un impact
semnificativ asupra dezvoltării rețelelor și a cooperării,
cu un important efect de restructurare pentru cercetarea nucleară
europeană.
Odată
cu menționarea succeselor, trebuie amintite și
învățămintele importante din trecut:
–
cercetarea, inovarea și educația ar
trebui abordate într-o manieră mai coordonată;
–
rezultatele cercetării ar trebui diseminate
și valorizate mai bine în noi produse, procese și servicii;
–
logica intervenției ar trebui să fie mai
bine orientată, mai concretă, prezentată mai detaliat și
mai transparentă;
–
este necesară consolidarea monitorizării
și evaluării.
Recomandările
privind acțiunile directe din ultimele rapoarte de evaluare constată,
între altele, că JRC poate
–
promova o integrare mai puternică în generarea
de cunoștințe în Uniune;
–
introduce analize ale impactului și studii de
rentabilitate privind unele activități specifice, ca parte a noului
program al JRC;
–
consolida cooperarea cu industria pentru a
consolida efectele în beneficiul competitivității economiei europene.

1.5.4.
Coerența și posibila sinergie cu alte
instrumente relevante

Programul Euratom (2014-2018)
contribuie la obiectivele stabilite în Programul-cadru pentru cercetare și
inovare Orizont 2020 (2014-2020). În mod corespunzător, se vor stabili
legături adecvate și interfețe între Programul Euratom și
Programul-cadru Orizont 2020 prin intermediul acțiunilor transversale.

1.6.
Durata acțiunii și a impactului financiar
al acesteia

ý Propunere/inițiativă cu
durată limitată
–
ý  Propunere/inițiativă în vigoare de la 1.1.2014 până la
31.12.2018
–
ý  Impact financiar din 2014 până în 2026
¨ Propunere/inițiativă cu
durată nelimitată
–
Punere în aplicare cu o perioadă de
inițiere din AAAA până în AAAA,
–
urmată de o perioadă de funcționare
la capacitate maximă.

1.7.
Modul (modurile) de gestionare preconizat
(preconizate)[31]

ý Gestionare centralizată directă de către Comisie
ý Gestionare centralizată
indirectă, prin delegarea sarcinilor de
execuție:
–
ý  agențiilor executive
–
ý  organismelor instituite de Comunități[32]
–
ý organismelor publice naționale/organisme cu misiune de serviciu
public.
–
¨  persoanelor cărora li se încredințează executarea unor
acțiuni specifice în temeiul titlului V din Tratatul privind Uniunea
Europeană, identificate în actul de bază relevant în sensul articolului
49 din Regulamentul financiar
ý Gestiune partajată cu statele membre (ori de câte ori este
cazul)
¨ Gestiune descentralizată împreună cu țări terțe
¨ Gestiune în comun cu
organizații internaționale (de precizat)
Dacă se indică mai multe tipuri de
gestiune, se furnizează detalii suplimentare în secțiunea
„Observații“.
Observații

Comisia
intenționează să utilizeze o varietate de moduri de gestionare
pentru a pune în aplicare această activitate, pornind de la modurile de
gestionare folosite în cadrul perspectivelor financiare actuale. Gestionarea se
va realiza prin serviciile Comisiei și prin agențiile executive
existente ale Comisiei, ale căror mandate au fost reînnoite și
extinse în mod echilibrat.
Se
prevede externalizarea în continuare a activităților din Programul
Euratom, în special prin recurgerea la agențiile existente, în măsura
în care acest lucru este compatibil cu menținerea competențelor
politice fundamentale în cadrul serviciilor Comisiei. Mijloacele de externalizare
reținute pentru a pune în aplicare aceste activități vor fi
selectate pe baza eficacității și eficienței dovedite a
acestora. În același timp, personalul alocat agențiilor executive ale
Comisiei va trebui să crească proporțional cu partea din buget
corespunzătoare activităților externalizate și să ia
în considerare angajamentul luat de Comisie privind dotarea cu personal [„Un
buget pentru Europa 2020”, COM(2011)500].

2.
MĂSURI DE GESTIONARE

Simplificare
Programul
Euratom trebuie să atragă cercetători de cel mai înalt nivel
și cele mai inovatoare întreprinderi europene. Acest obiectiv poate fi
atins numai de un program care presupune o sarcină administrativă cât
mai redusă pentru participanți și care oferă condiții
de finanțare corespunzătoare. Simplificarea Programului Euratom face
parte din procesul mai amplu de simplificare propus pentru Orizont 2020. La fel
ca și în cazul Orizont 2020, simplificarea în cadrul Programului Euratom
va urmări trei obiective globale: reducerea costurilor administrative
pentru participanți, accelerarea tuturor proceselor de gestionare a
propunerilor și a granturilor și diminuarea ratei erorilor
financiare.
Simplificarea
în cadrul programului Euratom se va realiza pe mai multe direcții.
1) Simplificare structurală: Regulile
Programului-cadru Orizont 2020 vor fi utilizate, de asemenea, pentru Programul
Euratom.
2) Simplificarea majoră a regulilor de
finanțare va conduce la ușurarea pregătirii propunerilor
și a gestionării proiectelor. În același timp, se va reduce
numărul de erori financiare. Se propune următoarea abordare:
Principalul
model de finanțare pentru granturi:
–
simplificarea rambursării costurilor directe
reale, cu o acceptare mai largă a contabilității curente a
beneficiarilor, inclusiv eligibilitatea anumitor impozite și taxe;
–
posibilitatea de a utiliza costurile unitare cu
personalul (costurile medii cu personalul) pentru beneficiarii pentru care
aceasta face parte din metodele lor contabile uzuale și pentru
proprietarii de IMM-uri care nu sunt remunerați;
–
simplificarea pontajului prin furnizarea unui set
simplu și clar de cerințe minime, în special eliminarea
obligațiilor de pontaj pentru personalul care lucrează exclusiv
pentru un proiect finanțat de Uniune;
–
o rată unică de rambursare pentru
toți participanții în loc de 3 niveluri diferite de rate în
funcție de tipul de participant;
–
o rată unică fixă care să
acopere costurile indirecte, în loc de 4 metode de calcul pentru costurile
indirecte, ca regulă generală;
–
finanțare bazată pe rezultate, cu sume
forfetare pentru ansamblul proiectelor din anumite domenii specifice.
3) O strategie de control revizuită,
astfel cum este descrisă la punctul 2.2.2, realizarea unui nou echilibru
între încredere și control va reduce și mai mult sarcina
administrativă pentru participanți.
Pe
lângă normele și controalele mai simple, vor fi raționalizate
toate procedurile și procesele legate de punerea în aplicare a proiectelor.
Aceasta include dispozițiile detaliate privind conținutul și
forma propunerilor, procesele prin care propunerile devin proiecte, cerințele
în materie de raportare și monitorizare, precum și documente de
orientare și serviciile de sprijin conexe. O contribuție majoră
la reducerea costurilor administrative de participare va proveni dintr-o
singură platformă IT, ușor de utilizat, pe baza portalului
Uniunii pentru participanții la cel de-al șaptelea Program-cadru
pentru cercetare și dezvoltare (2007-2013) („PC7”).

2.1.
Norme de monitorizare și raportare

Se
va elabora un nou sistem pentru evaluarea și monitorizarea acțiunilor
indirecte din cadrul Programului Euratom. Acesta se va baza pe o strategie
cuprinzătoare, oportună și armonizată, cu un accent
puternic pe productivitate, rezultate și impact. Acest lucru se va
sprijini pe păstrarea adecvată a datelor, a experților, pe o
activitate de cercetare dedicată și pe intensificarea cooperării
cu statele membre și statele asociate, și va fi valorizat printr-o
diseminare și raportare corespunzătoare. În cazul acțiunilor
directe, JRC va continua să îmbunătățească
monitorizarea prin continuarea adaptării indicatorilor de măsurare a
rezultatelor și a impactului.

2.2.
Sistemul de gestionare și control

S-a
adoptat o limită de eroare de 2 % ca indicator principal în materie
de legalitate și de regularitate în domeniul cercetării. Cu toate
acestea, acest lucru a provocat o serie de efecte secundare nedorite sau
neprevăzute. Sentimentul general, atât în rândul beneficiarilor, cât
și la nivelul autorității legislative, a fost acela că
sarcina de control a devenit prea importantă. Aceasta prezintă riscul
de a reduce atractivitatea programelor de cercetare ale Uniunii, inclusiv a
Programului Euratom, și acest lucru ar afecta în mod negativ cercetarea
și inovarea la nivelul Uniunii.
Consiliul
European din 4 februarie 2011 a ajuns la concluzia că „simplificarea
instrumentelor UE care vizează promovarea cercetării, a
dezvoltării și a inovării reprezintă un element
esențial în vederea facilitării adoptării acestora de către
cei mai buni oameni de știință și de cele mai inovatoare
întreprinderi, în special prin obținerea unui acord între
instituțiile relevante cu privire la un nou echilibru între încredere
și control, precum și între asumarea riscurilor și evitarea
acestora.” (a se vedea EUCO 2/1/11 REV 1, Bruxelles, 8 martie 2011).
Parlamentul
European, în rezoluția sa din 11 noiembrie 2010 (P7_TA (2010) 0401)
referitoare la simplificarea implementării programelor-cadru de cercetare
sprijină în mod explicit un risc mai mare de eroare în ceea ce
privește finanțarea pentru cercetare și „își
exprimă îngrijorarea în legătură cu faptul că sistemul
actual și gestionarea practică a PC7 sunt orientate în mod excesiv
către control, ceea ce duce la o risipă a resurselor, participare
scăzută și perspective de cercetare mai puțin atractive;
ia act cu îngrijorare de faptul că actualul sistem de gestionare cu a
sa «toleranță zero la risc» pare mai degrabă să evite
riscurile decât să le gestioneze”.
Importanta
creștere a numărului de audituri și extrapolarea ulterioară
a rezultatelor a provocat, de asemenea, un val de reclamații din rândul
comunității de cercetare (de exemplu inițiativa „Trust
Researchers”[33],
cu peste 13 800 semnături până în prezent).
Prin
urmare, există un consens între părțile interesate și
instituții că este necesară revizuirea abordării actuale.
Sunt și alte obiective și aspecte de interes care ar trebui, de
asemenea, să fie luate în considerare, în special succesul politicii de
cercetare, competitivitatea internațională și excelența
științifică. În același timp, există o necesitate
clară de a se gestiona bugetul în mod eficient și eficace, pentru a
preveni frauda și risipa. Acestea sunt provocări comune pentru
Orizont 2020 și pentru Programul Euratom.
Obiectivul
final al Comisiei rămâne acela de a atinge o rată de eroare
reziduală de sub 2 % din totalul cheltuielilor pe durata de
viață a programului și, în acest scop, Comisia a introdus o
serie de măsuri de simplificare. Cu toate acestea, trebuie avute în vedere
și alte obiective, cum ar fi atractivitatea și succesul politicii
Uniunii în materie de cercetare, competitivitatea internațională,
excelența științifică și, în special costurile
controalelor (a se vedea punctul 2.2.2).
Punându-se
în balanță aceste argumente, se propune ca direcțiile generale
responsabile cu punerea în aplicare a bugetului de cercetare și inovare
să instituie un sistem de control intern rentabil, care să furnizeze
o asigurare rezonabilă că riscul de eroare pe parcursul perioadei de
cheltuieli multianuale este, pe o bază anuală, în limita a 2-5 %,
obiectivul ultim fiind de a se realiza un nivel al erorii reziduale cât mai
apropiat de 2 % la încheierea programelor multianuale, odată ce au
fost luate în considerare impactul financiar al auditurilor, măsurile
corective și de recuperare.

2.2.1.
Cadrul de control intern

Cadrul
de control intern pentru granturi se bazează pe:
–
punerea în aplicare a standardelor de control
intern ale Comisiei;
–
procedurile de selecționare a celor mai bune
proiecte și transpunerea acestor proceduri în instrumente juridice;
–
gestionarea proiectelor și a contractelor pe
întreaga durată de viață a fiecărui proiect;
–
controale ex-ante în cazul a 100 % din
cererile de rambursare, inclusiv primirea de certificate de audit și
certificarea ex-ante a metodologiilor privind costurile;
–
audituri ex-post pe un eșantion de cereri;
și
–
evaluare științifică a rezultatelor
proiectului.
În
cazul acțiunilor directe, circuitele financiare includ controalele ex-ante
și controalele ex-post pentru achizițiile publice. Riscurile sunt
evaluate anual și progresele înregistrate în executarea lucrărilor
și consumul de resurse se monitorizează periodic, pe baza
obiectivelor și a indicatorilor definiți.

2.2.2.
Costurile și beneficiile controalelor

Costul
sistemului de control intern pentru direcțiile generale ale Comisiei
însărcinate cu punerea în aplicare a bugetului de cercetare și de
inovare (inclusiv Euratom) este estimat la 267 de milioane EUR pe an (pe baza
exercițiului pe 2009 privind riscul tolerabil de eroare). Aceasta a
condus, de asemenea, la o povară considerabilă pentru beneficiari,
cât și pentru serviciile Comisiei. Sentimentul general, atât în rândul
beneficiarilor, cât și la nivelul autorității legislative, a
fost acela că sarcina de control a devenit prea importantă. Aceasta
prezintă riscul de a reduce atractivitatea programului de cercetare al
Uniunii, ceea ce ar afecta în mod negativ cercetarea și inovarea din
Uniune.
43 %
din costurile totale legate de control ale serviciilor Comisiei (nu se includ
costurile suportate de beneficiari) sunt suportate în faza gestionării
proiectului, 18 % la selectarea propunerilor și 16 % la
negocierea contractelor. Auditurile ex-post și punerea în aplicare a
acestora se ridica la 23 % din total (61 de milioane EUR).
Totuși,
aceste eforturi semnificative de control nu au condus la realizarea în
totalitate a obiectivelor. Rata „reziduală” de eroare estimată pentru
PC6, după ce s-au luat în considerare toate recuperările și
corecțiile care au fost sau vor fi puse în aplicare, rămâne de peste 2 %.
Rata actuală de eroare din auditurile efectuate de DG Cercetare și
Inovare este de aproximativ 5 %, și, deși se va reduce ca urmare
a efectelor auditurilor și este oarecum alterată deoarece se
concentrează pe beneficiarii care nu au fost auditați anterior, este
puțin probabil că se va atinge rata de eroare reziduală de 2 %.
Rata de eroare identificată de Curtea de Conturi Europeană este de
același ordin de mărime.
2.2.3.     Nivelul estimat al riscului de
neconformitate
Punctul
de plecare este situația actuală, care se bazează pe auditurile
efectuate până în prezent în PC7. Această rată de eroare
reprezentativă preliminară este apropiată de 5 % (pentru
Direcția Generală Cercetare și Inovare). Majoritatea erorilor
detectate se datorează faptului că sistemul actual de finanțare
a cercetării se bazează pe rambursarea costurilor reale ale
proiectului de cercetare declarate de către participant. Aceasta conduce
la o complexitate considerabilă a evaluării costurilor eligibile.
Analiza
ratelor de eroare realizată pentru auditurile executate până în
prezent de Direcția Generală Cercetare și Inovare în cadrul PC7
arată că:
-
în jur de 27 % ca număr și 35% ca valoare se referă la
erori în decontarea costurilor cu personalul. Problemele identificate în mod
curent țin de decontarea costurilor medii sau bugetate (mai degrabă
decât costurile reale), faptul că nu se realizează în mod adecvat
pontajul timpului dedicat programului, precum și decontarea unor elemente
neeligibile.
-
aproximativ 40 % ca număr și 37 % ca valoare se referă
la alte costuri directe (nu cu personalul). Erorile identificate în mod curent
sunt includerea TVA, lipsa unei legături clare cu proiectul, faptul
că nu se furnizează facturi sau dovezi de plată și
calcularea incorectă a amortizării, decontându-se costurile totale
ale echipamentelor, în loc de valoarea de amortizat, subcontractarea fără
o autorizație prealabilă sau fără a se respecta
cerințele de rentabilitate, etc.
-
aproximativ 33 % ca număr și 28 % ca sumă se
referă la erori în costurile indirecte. Aceleași riscuri sunt
valabile și în ceea ce privește costurile cu personalul, cu un risc
suplimentar de atribuire incorectă sau abuzivă a unor cheltuieli
generale proiectelor UE.
În
câteva cazuri, costurile indirecte sunt un rată procentuală fixă
din costurile directe și astfel eroarea aferentă costurilor indirecte
este proporțională cu eroarea care afectează costurile directe.
Orizont
2020 și Programul Euratom introduc un număr semnificativ de
măsuri importante de simplificare (a se vedea punctul 2 de mai sus) care
vor conduce la scăderea ratei de eroare în toate categoriile de erori. Totuși,
consultarea părților interesate și a instituțiilor cu
privire la o și mai mare simplificare, precum și evaluarea impactului
pentru Orizont 2020, indică în mod clar că opțiunea
preferată o reprezintă utilizarea în continuare a unui model de
finanțare bazat pe rambursarea cheltuielilor reale. Recurgerea în mod
sistematic la finanțarea pe bază de rezultate, la rate fixe sau prin
sume forfetare, apare drept prematură în acest stadiu, deoarece un astfel
de sistem nu a fost testat în programele anterioare. Menținerea unui
sistem bazat pe rambursarea costurilor reale înseamnă însă că
vor continua să apară erori.
O
analiză a erorilor identificate pe parcursul auditurilor din PC7
sugerează că aproximativ 25-35% din ele ar putea fi evitate prin
măsurile de simplificare propuse. Se poate preconiza că rata de
eroare va scădea cu 1,5%, adică de la aproape 5% la aproximativ 3,5%,
cifră care este menționată în comunicarea Comisiei în care se
propune găsirea echilibrului just între costurile administrative ale
controlului și riscul de eroare.
Prin
urmare, Comisia consideră că, pentru cheltuielile privind cercetarea
din cadrul Programului Euratom, un risc de eroare, pe o bază anuală,
cuprins într-un interval între 25% este un obiectiv realist, ținându-se
seama de costurile controalelor, de măsurile de simplificare propuse în
vederea reducerii complexității normelor și de riscurile
inerente asociate cu rambursarea costurilor unui proiect de cercetare.
Obiectivul final în ceea ce privește nivelul rezidual de eroare la închiderea
programelor, după ce s-a luat în considerare impactul financiar al tuturor
auditurilor, precum și al măsurilor corective și de recuperare,
este de a se atinge un nivel cât mai aproape de 2 %.
Strategia
de audit ex-post pentru cheltuielile din cadrul Orizont 2020 și al
Programului Euratom ține seama de acest obiectiv. Acest lucru se va baza
pe auditarea financiară a unui singur eșantion reprezentativ de
cheltuieli la nivelul întregului program, completată de un eșantion
compilat pe baza unor considerente de risc.
Numărul
total de audituri ex-post va fi limitat la ceea ce este strict necesar pentru
îndeplinirea acestui obiectiv și a strategiei. Ca orientare, Comisia
consideră că maximum 7 % din participanții la Orizont 2020
și la Programul Euratom ar urma să fie supuși auditului pe
parcursul întregii perioade de programare. Experiențele anterioare
arată că cheltuielile care fac obiectul auditului ar fi mult mai
mari, astfel că se poate aprecia că se va asigura un grad de
acoperire de cel puțin 40 %.
Strategia
de audit ex-post cu privire la legalitate și regularitate va fi
completată de o strategie de evaluare științifică și
de o strategie consolidată de luptă împotriva fraudei (a se vedea
punctul 2.3 de mai jos).
Acest
scenariu se bazează pe ipoteza că măsurile de simplificare nu
fac obiectul unor modificări substanțiale în procesul de luare a
deciziilor.
Notă:
această secțiune vizează doar procesul de gestionare a
granturilor; pentru cheltuielile administrative și operaționale puse
în aplicare prin intermediul procedurilor de achiziții publice se
aplică plafonul de 2 %, pentru riscul de eroare tolerabil.
2.3.        Măsurile de prevenire a
fraudelor și a neregulilor
Direcțiile
Generale responsabile cu punerea în aplicare a bugetului de cercetare și
inovare se angajează să lupte împotriva fraudei în toate etapele
procesului de gestionare a granturilor. Acestea au dezvoltat și pun în
aplicare strategii antifraudă, inclusiv optimizarea utilizării
informațiilor, în special cu ajutorul instrumentelor informatice avansate,
precum și prin formare și informări destinate personalului. Au
fost stabilite sancțiuni care să descurajeze frauda, precum și
penalități adecvate în cazul în care se înregistrează fraude.
Aceste eforturi vor continua. Propunerile pentru Orizont 2020 și pentru
Programul Euratom au făcut obiectul unui „tratament de protecție
împotriva fraudelor” și al unei evaluări a impactului. În ansamblu,
măsurile propuse ar trebui să aibă un impact pozitiv în lupta
împotriva fraudei, în special accentul mai mare pe auditul bazat pe risc,
precum și evaluarea științifică și controlul
consolidat.
Ar
trebui subliniat faptul că nivelul constatat al fraudei a fost foarte
scăzut în raport cu bugetul total. Cu toate acestea, direcțiile
generale responsabile cu punerea în aplicare a bugetului de cercetare
rămân angajate în vederea combaterii acesteia.
Comisia
ia măsurile adecvate pentru a se asigura că, atunci când
acțiunile finanțate în temeiul prezentului regulament sunt puse în
aplicare, interesele financiare ale Uniunii sunt protejate prin aplicarea de
măsuri preventive împotriva fraudei, corupției și oricăror
alte activități ilegale, prin verificări eficace, prin
recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit și, dacă este
cazul, prin aplicarea de sancțiuni eficace, proporționale și cu
efect de descurajare.
Comisia
sau reprezentanții acesteia și Curtea de Conturi au competențe
de control, pe baza documentelor și la fața locului, în cazul tuturor
beneficiarilor de granturi, al contractanților și
subcontractanților care au primit fonduri din partea Uniunii.
Oficiul
European de Luptă Antifraudă (OLAF) poate efectua controale și
inspecții la fața locului la operatorii economici care
beneficiază direct sau indirect de o astfel de finanțare, în
conformitate cu procedurile prevăzute în Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96,
în scopul de a stabili existența unei fraude, a unui act de corupție
sau dacă a avut loc orice altă activitate ilegală care aduce
atingere intereselor financiare ale Uniunii în legătură cu un acord
de grant sau cu o decizie de acordare a unui grant sau în legătură cu
un contract de finanțare din partea Uniunii.
Fără
a aduce atingere paragrafelor de mai sus, acordurile de cooperare cu
țări terțe și organizații internaționale,
acordurile, deciziile de acordare a unui grant și contractele de grant
care rezultă din punerea în aplicare a prezentului regulament
împuternicesc în mod expres Comisia, Curtea de Conturi și OLAF să
efectueze astfel de audituri, verificări și inspecții la fața
locului.
3.         IMPACTUL
FINANCIAR ESTIMAT AL PROPUNERII/INIȚIATIVEI
3.1.        Rubrica (rubricile) din
cadrul financiar multianual și linia (liniile) bugetară (bugetare) de
cheltuieli afectată (afectate)
·
Linii bugetare de cheltuieli existente
În ordinea rubricilor din cadrul financiar multianual și a liniilor
bugetare.
 Rubrica din cadrul financiar multianual || Linia bugetară || Tipul de cheltuieli || Contribuție
 Numărul [Descriere…...……………………………….] || Dif./ Nedif. ([34]) || Țări AELS[35] || Țări candidate[36] || Țări terțe || În sensul articolului 18 alineatul (1) litera (aa) din Regulamentul financiar
 1 ||   || DA || NU || DA/NU* || DA || DA
   ||   ||   ||   ||   ||
·
Noi linii bugetare a cărora creare se
solicită
 Rubrica din cadrul financiar multianual || Linia bugetară || Tipul cheltuielilor || Contribuție
 Numărul Rubrica || Dif./ Nedif. || Țări AELS || Țări candidate || Țări terțe || În sensul articolului 18 alineatul (1) litera (aa) din Regulamentul financiar
 1 || 08 01 Cheltuieli administrative Cercetare 08 01 05 01 Cheltuieli cu personalul de cercetare 08 01 05 02 Personal de cercetare extern 08 01 05 03 Alte cheltuieli de gestionare pentru cercetare   10 01 Cheltuieli în domeniul de politică „Cercetare directă” 10 01 05 Cheltuieli de sprijin pentru acțiunile din domeniul de politică „Cercetare directă” 10 01 05 01 Cheltuieli cu personalul de cercetare 10 01 05 02 Personal de cercetare extern 10 01 05 03 Alte cheltuieli de gestiune pentru cercetare 10 01 05 04 – Infrastructuri de cercetare     08 03 02 01 Euratom Energia de fuziune 08 03 02 02 Euratom - Fisiune nucleară și radioprotecție 08 04 01 Credite care provin din contribuții ale unor terți la cercetarea și dezvoltarea tehnologică   10 03 Credite operaționale pentru cercetarea finanțată direct - Euratom 10 03 01 Activități în domeniul nuclear ale Centrului Comun de Cercetare (JRC) 10 03 02 Credite care provin din contribuții ale unor terți   || Nedif. || NU || DA/NU* || DA || NU
* Sunt în curs
discuțiile cu Turcia cu privire la acordurile de asociere în domeniul
cercetării nucleare
JRC solicită o nouă linie bugetară pentru
investiții de infrastructură. Cele mai multe dintre instalațiile
JRC datează din anii '60 și '70 și nu corespund nivelului
actual. În consecință, este nevoie de noi instalații și de
modernizarea infrastructurii existente pentru punerea în aplicare a programului
de lucru multianual al JRC în conformitate cu standardele de securitate și
siguranță ale UE, precum și cu obiectivele de mediu UE 20/20/20.
JRC a instituit planul său de „Dezvoltare a infrastructurii în perioada 2014-2020”,
identificând investițiile necesare până în 2020 pentru toate
amplasamentele JRC care sunt reflectate în noua linie bugetară
propusă.
JRC este o
direcție generală a Comisiei care funcționează în cinci
țări diferite, dispunând de 7 institute de cercetări
situate în cinci state membre UE: Ispra (Italia), Geel (Belgia), Petten
(Țările de Jos), Karlsruhe (Germania) și Sevilla (Spania).
Instalațiile de cercetare ale JRC includ instalații nucleare și
o gamă largă de laboratoare cu un caracter unic, de înaltă
specializare, care trebuie să respecte reglementările în materie
nucleară, de mediu și de securitate în fiecare din
țările-gazdă. Serviciile tehnice specializate pentru
mentenanța și exploatarea acestor instalații sunt furnizate de
personalul JRC (inclusiv serviciul de securitate și siguranță,
echipa de pompieri etc.) și nu au echivalent în nici un al serviciu al
Comisiei.
Linia
bugetară 10.01.05.01 este utilizată pentru finanțarea
funcționarilor care ocupă un post în organigrama JRC, în vreme ce
linia 10.01.05.02 acoperă personalul extern cu contract temporar
(agenți contractuali, experți naționali detașați,
titulari de granturi, stagiari etc.) pentru a permite JRC să
rămână în avangarda cercetării și să facă
față necesităților specifice care decurg din misiunea sa de
serviciu care furnizează Comisiei sprijin științific direct.
Creditele pentru
personal sunt dedicate în principal finanțării cercetătorilor
și tehnicienilor care lucrează în cadrul acțiunilor
științifice prin care se implementează programul de lucru al
JRC. Componenta strict „administrativă” a acestor linii este relativ
scăzută (sub 20 %), după cum a confirmat DG Resurse Umane
în cursul exercițiului său anual de evaluare.
Linia
bugetară 10.01.05.03 se referă la sprijinul pentru infrastructurile
științifice și tehnice nucleare și nenucleare. O mare parte
din creditele din cadrul acestei linii sunt dedicate (1) asigurării
funcționării normale a institutelor JRC (mentenanță,
echipamente tehnice, aprovizionarea cu apă/gaz/energie electrică,
securitate/siguranță, radioprotecție, IT, telecomunicații,
prelucrarea datelor, etc.) și (2) operațiunilor nerecurente
(lucrări de renovare, modernizarea instalațiilor existente,
conformarea cu standardele noi etc.).
3.2.        Impactul estimat asupra
cheltuielilor
3.2.1.     Sinteza impactului estimat
asupra cheltuielilor - Cercetare indirectă        în prețuri
curente - milioane EUR (cu 3
zecimale)
 Rubrica din cadrul financiar multianual: || 1 || Creștere inteligentă și favorabilă incluziunii
 Cercetare indirectă ||   ||   || Anul || Anul || Anul || Anul || Anul || Anul || TOTAL
  Credite operaționale || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || > 2018 ||
 Numărul liniei bugetare: 08 03 02 total || Angajamente || (1) || 159,641 || 171,785 || 184,350 || 197,350 || 210,794 ||   || 923,920
 Plăți || (2) || 100,131 || 125,934 || 152,733 || 162,535 || 196,821 || 185,766 || 923,920
 Numărul liniei bugetare: 08 03 02 01 Numărul liniei bugetare: 08 03 02 02 || Angajamente || (1) || 108,073 || 116,201 || 124,612 || 133,312 || 142,309 ||   || 624,507
 Plăți || (2) || 80,065 || 94,967 || 104,867 || 107,771 || 128,659 || 108,178 || 624,507
 Angajamente || (1) || 51,568 || 55,584 || 59,739 || 64,038 || 68,485 ||   || 299,414
 Plăți || (2) || 20,066 || 30,967 || 47,867 || 54,764 || 68,162 || 77,589 || 299,415
 Credite cu caracter administrativ finanțate din bugetul Programului Euratom[37] 08 01 05 01 Cheltuieli cu personalul de cercetare 08 01 05 02 Personal de cercetare extern 08 01 05 03 Alte cheltuieli de gestionare pentru cercetare   ||     17,780 2,240 7,007   ||     18,136 2,285 7,147   ||     18,498 2,330 7,290   ||     18,868 2,377 7,436   ||     19,246 2,425 7,585   ||         ||     92,529 11,657 36,465
 Numărul liniei bugetare: 08 01 05 ||   || (3) || 27,027 || 27,568 || 28,119 || 28,681 || 29,255 ||   || 140,650
 TOTAL credite pentru DG Cercetare și Inovare || Angajamente || = 1 + 1a + 3 || 186,668 || 199,353 || 212,469 || 226,031 || 240,049 ||   || 1064,570
 Plăți || =2+2a+3 || 127,158 || 153,502 || 180,852 || 191,216 || 226,076 || 185,766 || 1064,570
  TOTAL credite operaționale || Angajamente || (4) || 159,641 || 171,785 || 184,350 || 197,350 || 210,794 ||   || 923,920
 Plăți || (5) || 100,131 || 125,934 || 152,733 || 162,350 || 196,821 || 185,766 || 923,920
  TOTAL credite cu caracter administrativ finanțate din bugetul Programului Euratom || (6) || 27,027 || 27,568 || 28,119 || 28,681 || 29,255 || 0 || 140,650
 TOTAL credite la RUBRICA 1 din cadrul financiar multianual || Angajamente || =4+ 6 || 186,668 || 199,353 || 212,469 || 226,031 || 240,049 ||   || 1064,570
 Plăți || =5+ 6 || 127,158 || 153,502 || 180,852 || 191,216 || 226,076 || 185,766 || 1064,570
În cazul în care propunerea/inițiativa
afectează mai multe rubrici:
Nu se
aplică

 Rubrica din cadrul financiar multianual: || 5 || Cheltuieli administrative
în prețuri curente - milioane EUR (cu 3 zecimale)
   ||   ||   || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || TOTAL
 DG: Cercetare/Cercetare directă ||
  Resurse umane ||   ||   ||   ||   ||   || 0
  Alte cheltuieli administrative ||   ||   ||   ||   ||   || 0
 TOTAL DG <….> || Credite ||   ||   ||   ||   ||   || 0
 TOTAL credite la RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual || (Total angajamente = Total plăți) ||   ||   ||   ||   ||   || 0
în prețuri curente - milioane EUR (cu 3 zecimale)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || > 2018 || TOTAL
 TOTAL credite la RUBRICILE 1-5 din cadrul financiar multianual || Angajamente || 186,668 || 199,353 || 212,469 || 226,031 || 240,049 ||   || 1064,570
 Plăți || 127,158 || 153,502 || 180,852 || 191,216 || 226,076 || 185,766 || 1064,570
3.2.1. Sinteza
impactului estimat asupra cheltuielilor - Cercetare directă
                                                                                în
prețuri curente - milioane
EUR (cu 3 zecimale)
 Rubrica din cadrul financiar multianual: || 1 || Creștere inteligentă și favorabilă incluziunii
   DG JRC Cercetare directă ||   ||   || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul ≥ 2019 || TOTAL
  Credite operaționale ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Numărul liniei bugetare: 10.03 || Angajamente || (1a) || 10,457 || 10,666 || 10,879 || 11,097 || 11,319 || 0 || 54,417
 Plăți || (2a) || 4,706 || 8,982 || 10,208 || 10,935 || 11,153 || 8,434 || 54,417
 Numărul liniei bugetare: 10.03.01 || Angajamente || (1a) || 10,457 || 10,666 || 10879 || 11,097 || 11,319 || 0 || 54,417
 Plăți || (2a) || 4,706 || 8,982 || 10,208 || 10,935 || 11,153 || 8,434 || 54,417
 Credite cu caracter administrativ finanțate  din bugetul Programului Euratom[38] 10 01 05            10 01 05 01             10 01 05 02             10 01 05 03 10 01 05 04 ||     126,796 61,598 11,205 38,706 15,286 ||     130.284 63.754 11.457 39.481 15.592 ||     133,874 65,986 11,715 40,270 15,903 ||     137,571 68,295 11,979 41,076 16,222 ||     141,377 70,686 12,248 41,897 16,546 ||   ||     669,901 330,319 58,604 201,430 79,549
 TOTAL credite pentru DG JRC / Cercetare directă || Angajamente || = 1 + 1a + 3 || 137,253 || 140,950 || 144,753 || 148,668 || 152,695 ||   || 724,319
 Plăți || =2+2a+3 || 131,501 || 139,266 || 144,082 || 148,506 || 152,530 || 8,434 || 724,319
  TOTAL credite operaționale || Angajamente || (4) || 10,457 || 10,666 || 10,879 || 11,097 || 11,319 || 0 || 54,417
 Plăți || (5) || 4,706 || 8,982 || 10,208 || 10,935 || 11,153 || 8,434 || 54,417
  TOTAL credite cu caracter administrativ finanțate din bugetul Programului Euratom || (6) || 126,796 || 130,284 || 133,874 || 137,571 || 141,377 || 0 || 669,901
 TOTAL credite la RUBRICA 1 din cadrul financiar multianual || Angajamente || =4+ 6 || 137,253 || 140,950 || 144,753 || 148,668 || 152,695 || 0 || 724,319
 Plăți || =5+ 6 || 131,501 || 139,266 || 144,082 || 148,506 || 152,530 || 8,434 || 724,319
În cazul în care propunerea/inițiativa
afectează mai multe rubrici:
Nu se aplică
 Rubrica din cadrul financiar multianual: || 5 || Cheltuieli administrative
în prețuri curente - milioane EUR (cu 3 zecimale)
   ||   ||   || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || TOTAL
 DG: Cercetare/Cercetare directă ||
  Resurse umane ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Alte cheltuieli administrative ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL DG <….> || Credite ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL credite la RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual || (Total angajamente = Total plăți) ||   ||   ||   ||   ||   ||
în prețuri curente - milioane EUR (cu 3
zecimale)
   ||   ||   || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || > 2018 || TOTAL
 TOTAL credite la RUBRICILE 1-5 din cadrul financiar multianual || Angajamente || 137,253 || 140,950 || 144,753 || 148,668 || 152,695 || 0 || 724,319
 Plăți || 131,501 || 139,266 || 144,082 || 148,506 || 152,530 || 8,434 || 724,319
Sinteza impactului estimat asupra
cheltuielilor - Cercetare indirectă+ Cercetare directă în
prețuri curente - milioane
EUR (cu 3 zecimale)
 Rubrica din cadrul financiar multianual: || 1 || Creștere inteligentă și favorabilă incluziunii
 Rezumat Cercetare indirectă / Cercetare directă ||   ||   || Anul || Anul || Anul || Anul || Anul || Anul || TOTAL
  Credite operaționale || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || > 2018 ||
 Numărul liniei bugetare: 08 03 02 || Angajamente || (1) || 159,641 || 171,785 || 184,350 || 197,350 || 210,794 ||   || 923,920
 Plăți || (2) || 100,131 || 125,934 || 152,733 || 162,535 || 196,821 || 185,766 || 923,920
 Numărul liniei bugetare: 10.03 || Angajamente || (1a) || 10,457 || 10,666 || 10,879 || 11,097 || 11,319 || 0 || 54,417
 Plăți || (2a) || 4,706 || 8,982 || 10,208 || 10,935 || 11,153 || 8,434 || 54,417
 Credite cu caracter administrativ finanțate  din bugetul Programului Euratom[39] 08 01 05 10 01 05             || 27,027 || 27,568 || 28,119 || 28,681 || 29,255 || 0 || 140,650
     137,252 ||   140,950 ||   144,753 ||   148,669 ||   152,696 ||   0 0 ||   724,320
 Numărul liniei bugetare: 08 01 05 / 10 01 05 ||   || (3) || 153,822 || 157,852 || 161,992 || 166,253 || 170,632 ||   || 810,551
 TOTAL credite pentru DG Cercetare și Inovare / Cercetare directă || Angajamente || = 1 + 1a + 3 || 323,920 || 340,303 || 357,221 || 374,700 || 392,745 ||   || 1788,889
 Plăți || =2+2a+3 || 258,659 || 292,768 || 324,933 || 339,723 || 378,606 || 194,200 || 1788,889
  TOTAL credite operaționale || Angajamente || (4) || 170,098 || 182,451 || 195,229 || 208,447 || 222,113 ||   || 978,338
 Plăți || (5) || 104,837 || 134,916 || 162,941 || 173,470 || 207,974 || 194,200 || 978,338
  TOTAL credite cu caracter administrativ finanțate din bugetul Programului Euratom || (6) || 153,822 || 157,852 || 161,992 || 166,253 || 170,632 ||   || 810,551
 TOTAL credite în cadrul RUBRICII 1 a din cadrul financiar multianual || Angajamente || =4+ 6 || 323,920 || 340,303 || 357,221 || 374,700 || 392,745 ||   || 1788,889
 Plăți || =5+ 6 || 258,659 || 292,768 || 324,933 || 339,723 || 378,606 || 194,200 || 1788,889
În cazul în care propunerea/inițiativa
afectează mai multe rubrici:
  TOTAL credite operaționale || Angajamente || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Plăți || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  TOTAL credite cu caracter administrativ finanțate din bugetul Programului Euratom || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL credite la RUBRICILE 1-4 din cadrul financiar multianual (suma de referință) || Angajamente || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Plăți || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.2.     Impactul estimat asupra
creditelor operaționale
–      ¨  Propunerea/inițiativa
nu implică utilizarea de credite operaționale
–      X  Propunerea/inițiativa implică utilizarea de credite
operaționale, conform explicațiilor de mai jos:
Credite de angajament în milioane EUR (cu 3 zecimale)
 Obiective și realizări   ò ||   ||   || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || TOTAL
 REALIZĂRI
 Tipul realizării[40] || Costul mediu al realizării || Nr realizărilor || Costuri || Nr realizărilor || Costuri || Nr realizărilor || Costuri || Nr realizărilor || Costuri || Nr realizărilor || Costuri || Numărul total al realizărilor || Costuri totale
 OBIECTIVELE SPECIFICE nr. 1-8 pentru acțiunile indirecte[41] ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Realizare – EURATOM Fuziune || ** || ** || 100 || 108,073 || 100 || 116,201 || 100 || 124,612 || 100 || 133,312 || 100 || 142,309 || 500 || 624,507
 - Realizare – EURATOM Fisiune ||   ||   || 25 || 51,568 || 25 || 55,584 || 25 || 59,739 || 25 || 64,038 || 25 || 68,485 || 125 || 299,414
 Subtotal obiectivele specifice nr. 1-8 pentru acțiunile indirecte ||   ||   ||   ||   ||   ||
 OBIECTIVELE SPECIFICE nr. 1-5 pentru acțiunile directe[42] ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Realizare – EURATOM-Cercetare directă - JRC || *** || *** || 150 || 10,457 || 150 || 10,666 || 150 || 10,879 || 150 || 11,097 || 150 || 11,319 || 750 || 54,417
 Subtotal obiectivele specifice nr. 1-5 pentru acțiunile directe || 150 || 10.457 || 150 || 10,666 || 150 || 10,879 || 150 || 11,097 || 150 || 11,319 || 750 || 54,417
 COST TOTAL || 275 || 170.098 || 275 || 182,451 || 275 || 195,229 || 275 || 208,447 || 275 || 222,113 || 1,375 || 978,338
(*)              numărul estimat de realizări
(**)            în mod obișnuit prin „realizare” a
unui grant de cercetare se înțelege un raport care descrie fapte,
constatări și rezultate.
(***)          Tipul realizării: produse
și servicii pentru factorii de decizie ai UE.
Costul mediu al realizării: costul fiecărei realizări poate varia foarte
mult. De exemplu, un rezultat preconizat de rutină (cum ar fi un buletin
periodic de prognoză agricolă) nu poate fi comparat cu raportul final
al unui studiu de mari dimensiuni și, poate, costisitor, în cazul
căruia este posibil ca un volum considerabil de credite să fi dus la
producerea unui singur document. Ambele sunt pertinente și utile, dar
servesc unor scopuri foarte diferite. Costul mediu indicat reprezintă doar
un calcul matematic care împarte bugetul la numărul estimat de
realizări.
3.2.3.     Impactul estimat asupra
creditelor cu caracter administrativ
3.2.3.1.  Sinteză
–      ¨  Propunerea/inițiativa
nu implică utilizarea de credite administrative
–      X  Propunerea/inițiativa implică utilizarea de credite
administrative, după cum se explică mai jos:
Milioane EUR (cu 3 zecimale)
   || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || TOTAL
 RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Resurse umane ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Alte cheltuieli administrative ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Subtotal RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018
 În afara RUBRICII 5[43] din cadrul financiar multianual || Cercetare indirectă || Cercetare directă || Cercetare indirectă || Cercetare directă || Cercetare indirectă || Cercetare directă || Cercetare indirectă || Cercetare directă || Cercetare indirectă || Cercetare directă
 Resurse umane || 20,020 || 72,803 || 20,421 || 75,211 || 20,828 || 77,701 || 21,245 || 80,274 || 21,671 || 82,934
 Alte cheltuieli de natură administrativă || 7,007 || 53,992 || 7,147 || 55,072 || 7,290 || 56,174 || 7,436 || 57,297 || 7,585 || 58,443
 Subtotal cheltuieli în afara RUBRICII 5 din cadrul financiar multianual || 27,027 || 126,796 || 27,568 || 130,284 || 28,118 || 133,874 || 28,681 || 137,571 || 29,256 || 141,377
 TOTAL* || 27,027 || 126,796 || 27,568 || 130,284 || 28,118 || 133,874 || 28,681 || 137,571 || 29,256 || 141,377
* Aceste cifre ar putea fi ajustate ca urmare a
procedurii de externalizare preconizate.
3.2.3.2.  Necesarul estimat resurse umane

–
¨  Propunerea/inițiativa
nu implică utilizarea de resurse umane
–
X  Propunerea/inițiativa
implică utilizarea de resurse umane, conform explicațiilor de mai
jos:
Estimarea trebuie exprimată în valoare
întreagă (sau cel mult cu o zecimală)
   || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018
  Posturi din schema de personal (posturi de funcționari și de agenți temporari)
 X 01 01 01 (la sediu și în birourile de reprezentare ale Comisiei) ||   ||   ||   ||   ||
 xx 01 01 02 (în delegații) ||   ||   ||   ||   ||
 08 01 05 01 (Cercetare indirectă)* || 140 || 140 || 140 || 140 || 140
 10 01 05 01 (Cercetare directă) || 566 || 566 || 566 || 566 || 566
  Personal extern ( în echivalent normă întreagă: FTE)[44]
 XX 01 02 01 (AC, INT, END din „bugetul global”) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (AC, INT, JED, AL și END în delegații) ||   ||   ||   ||   ||
 08 01 04 40 [45] || - la sediu[46] ||   ||   ||   ||   ||
   || în delegații - funcționari și agenți temporari - AC GFI-IV - END ||   ||   ||   ||   ||
 08 01 05 02 (AC, INT, END– cercetare indirectă)* || 35 || 35 || 35 || 35 || 35
 10 01 05 02 (AC, END, INT - cercetare directă) || 194 || 194 || 194 || 194 || 194
 Alte linii bugetare (a se preciza) ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL || 935 || 935 || 935 || 935 || 935
XX este domeniul de politică sau titlul
vizat din buget.
*din aceste cifre totale s-au scăzut
funcționarii, agenții temporari, precum și personalul extern
care gestionează proiectul ITER la sediu (Bruxelles). Acești membri ai personalului au fost
luați în calcul în Programul de cercetare suplimentar în FFL a proiectului
ITER.
Necesarul de resurse
umane va fi acoperit de efectivul de personal al direcției generale alocat
deja gestionării acțiunii și/sau redistribuit intern în cadrul
direcției generale, completat, dacă este necesar, de resurse
suplimentare care ar putea fi alocate direcției generale care
gestionează acțiunea în cadrul procedurii de alocare anuală
și ținând cont de constrângerile bugetare.
Descrierea sarcinilor care trebuie îndeplinite:
 Funcționari și agenți temporari || Sarcini care rezultă din punerea în aplicare a Programului de cercetare și formare Euratom (acțiuni directe și acțiuni indirecte), legate în special de gestionarea deșeurilor nucleare, securitatea nucleară, precum și de garanțiile nucleare și de protecția fizică. Ei vor desfășura, de asemenea, activitățile necesare pentru dezafectarea instalațiilor nucleare Euratom ale JRC.
 Personal extern
3.2.4.     Compatibilitatea cu cadrul
financiar multianual actual
–
X Propunerea/inițiativa este compatibilă
cu cadrul financiar multianual existent.
–
¨  Propunerea/inițiativa
necesită o reprogramare a rubricii corespunzătoare din cadrul
financiar multianual.
–      ¨  Propunerea/inițiativa
necesită recurgerea la instrumentul de flexibilitate sau revizuirea
cadrului financiar multianual[47].
Nu
se aplică.
3.2.5.     Participarea terților la
finanțare
–
¨  Propunerea/inițiativa
nu prevede cofinanțare din partea terților
–
X  Propunerea/inițiativa
prevede cofinanțare, estimată în cele ce urmează:
Credite în milioane EUR (cu 3 zecimale)
   || Anul 2014 - 2018
 A se preciza organismul care asigură cofinanțarea || Țări terțe asociate la program
 TOTAL credite cofinanțate* || pm contribuțiile terților vor fi adăugate într-un stadiu ulterior
* Contribuțiile
terților nu au fost încă stabilite; ele vor fi adăugate într-un
stadiu ulterior.
3.3.        Impactul estimat asupra
veniturilor
–
¨  Propunerea/inițiativa
nu are impact financiar asupra veniturilor.
–
X  Propunerea/inițiativa
are următorul impact financiar:
–
¨         asupra resurselor
proprii
–
X          asupra
diverselor venituri
Milioane EUR (3 zecimale)
 Linia bugetară pentru: || Credite disponibile pentru exercițiul bugetar în curs || Impactul propunerii/inițiativei[48]
 din 2014 până în 2018
   Articolul 6011* Articolul 6012* Articolul 6013 Articolul 6031**   ||   ||   pm pm pm pm
* Acordurile privind
contribuția Elveției, precum și cu privire la contribuția
la fondul comun al JET nu sunt încă finalizate. Discuțiile cu Turcia
în legătură cu cercetarea în domeniul nuclear sunt în curs de
desfășurare.
Pentru diversele venituri
alocate, a se preciza linia bugetară (liniile bugetare) de cheltuieli
afectată (afectate).
08 04 01 Credite care provin din contribuții ale unor
terți (din afara Spațiului Economic European) la cercetare,
dezvoltare tehnologică și inovare
10 03 02 Credite care provin din contribuții ale unor
terți (din afara Spațiului Economic European) la cercetare și
dezvoltare tehnologică
A se preciza metoda de
calcul al impactului asupra veniturilor.
Unele
state asociate pot contribui la o finanțare suplimentară a
programului-cadru prin acorduri de asociere. Metoda de calculare va fi
convenită în aceste acorduri de asociere și nu este neapărat
aceeași în toate acordurile. Cea mai mare parte a calculelor sunt bazate
pe PIB-ul statului asociat în comparație cu PIB-ul statelor membre,
aplicându-se în același timp acest procent la bugetul global.
[1]               Tratatul
Euratom, articolul 7.
[2]               COM(2011)
48.
[3]               JO
C , , p. .
[4]               JO
C , , p. .
[5]               JO
L […].
[6]               Concluziile
Consiliului din 2 decembrie 2008 privind nevoia de competențe în domeniul
nuclear (15406/08).
[7]               JO
L358, 16.12.2006, p. 62.
[8]               JO
L 90, 30.3.2007.
[9]               COM(2010)
546 final, 6.10.2010.
[10]             C(2005)
576 final, 11.3.2005.
[11]             INI/2010/2079.

[12]             JO
[…].
[13]             JO
L 400, 30.12.2006, p. 1.
[14]             JO
L […].
[15]             JO
L 107, 30.4.1996, p. 12.
[16]             JO
L 400, 30.12.2006, p. 60.
[17]             JO
L 400, 30.12.2006, p. 404.
[18]             JO
L 400, 30.12.2006, p. 434.
[19]             JO
L […].
[20]             JO
L […].
[21]             JO
L […].
[22]             JO
L […].
[23]             JO
L […].
[24]             JO
L 177, 4.7.1984, p. 25.
[25]             Nepublicată
în Jurnalul Oficial.
[26]             JO
L 292, 15.11.1996, p. 2.
[27]             JO
L 172, 2.7.2009, p. 18.
[28]             JO
L 199, 19.7.2011, p. 1.
[29]             ABM:
gestionare pe bază de activități (Activity-Based Management) –
ABB: stabilirea bugetului pe bază de activități.
[30]             Astfel
cum sunt menționate la articolul 49 alineatul (6) litera (a) sau (b) din
regulamentul financiar.
[31]             Explicațiile
privind tipurile de gestiune, precum și trimiterile la Regulamentul
financiar sunt disponibile pe site-ul BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[32]             Astfel
cum sunt menționate la articolul 185 din Regulamentul financiar.
[33]             http://www.trust-researchers.eu/
[34]             Dif.
= credite diferențiate / Nedif. = credite nediferențiate.
[35]             AELS:
Asociația Europeană a Liberului Schimb.
[36]             Țările
candidate și, după caz, țările potențial candidate din
Balcanii occidentali.
[37]             Asistență
tehnică și/sau administrativă și cheltuieli de sprijin
pentru punerea în aplicare a programelor și/sau a acțiunilor UE
(fostele linii „BA“), cercetare indirectă, cercetare directă.
[38]             Asistență
tehnică și/sau administrativă și cheltuieli de sprijin
pentru punerea în aplicare a programelor și/sau a acțiunilor UE
(fostele linii „BA“), cercetare indirectă, cercetare directă.
[39]             Asistență
tehnică și/sau administrativă și cheltuieli de sprijin
pentru punerea în aplicare a programelor și/sau a acțiunilor UE
(fostele linii „BA“), cercetare indirectă, cercetare directă.
[40]             Realizările
se referă la produsele și serviciile care trebuie furnizate (de ex.
numărul de schimburi de studenți finanțate, numărul de km
de drum construiți, etc.).
[41]             Conform
descrierii din secțiunea 1.4.2. „Obiective specifice pentru acțiunile
indirecte”.
[42]             Conform
descrierii din secțiunea 1.4.2. „Obiective specifice pentru acțiunile
directe”.
[43]             Asistență
tehnică și/sau administrativă și cheltuieli de sprijin
pentru punerea în aplicare a programelor și/sau a acțiunilor UE
(fostele linii „BA“), cercetare indirectă, cercetare directă.
[44]             AC
= agent contractual; INT = personal al agențiilor („Interimar”); JED=
„Jeune Expert en Délégation” (tânăr expert în delegații); AL = agent
local; END= expert național detașat.
[45]             Sub
plafonul pentru personal extern din credite operaționale (fostele linii
„BA”).
[46]             În
special pentru fonduri structurale, Fondul european agricol pentru dezvoltare
rurală (FEADR) și Fondul european pentru pescuit (FEP).
[47]             A
se vedea punctele 19 și 24 din Acordul interinstituțional.
[48]             În
ceea ce privește resursele proprii tradiționale (taxe vamale,
cotizațiile pentru zahăr), sumele indicate trebuie să fie sume
nete, și anume sume brute după deducerea a 25% pentru costuri de
colectare.