				|

		52011PC0844

			Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI de instituire a unui instrument de finanțare pentru promovarea democrației și drepturilor omului la scară mondială /* COM/2011/0844 final - 2011/0412 (COD) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
1.           CADRUL PROPUNERII
În conformitate cu articolul 2 din Tratatul
privind Uniunea Europeană, Uniunea Europeană se întemeiază pe
valorile respectării demnității umane, libertății,
democrației și pe respectarea drepturilor omului. În plus, în tratat
se prevede, de asemenea, că acțiunea Uniunii Europene pe scena
internațională „[…] are la bază principiile care au inspirat
crearea, dezvoltarea și extinderea sa și pe care
intenționează să le promoveze în lumea întreagă:
democrația, statul de drept, universalitatea și indivizibilitatea
drepturilor omului și a libertăților fundamentale, respectarea
demnității umane, principiile egalității și
solidarității, precum și respectarea principiilor Cartei
Organizației Națiunilor Unite și a dreptului internațional.”
(articolul 21).
Prin urmare, promovarea democrației
și a drepturilor omului reprezintă un aspect esențial al
acțiunii externe a UE. UE face apel la o amplă serie de măsuri
în vederea promovării în întreaga lume a drepturilor omului și a
democrației, de la dialogul politic și inițiativele diplomatice
la cooperare și asistență financiară și tehnică.
Regulamentul privind instituirea unui
instrument european pentru democrație și drepturile omului (IEDDO)[1] constituie o piatră de
temelie a acestei strategii politice și expresia unică și
vizibilă a angajamentului profund asumat de UE în favoarea
democrației și a drepturilor omului. Instrumentul a avut rezultate
reale și a generat numeroase povești de succes, sprijinind societatea
civilă și instituțiile care activează în domeniul
drepturilor omului din întreaga lume, precum și observarea alegerilor.
Datorită flexibilității și a independenței sale în
raport cu acordul guvernelor, Instrumentul european pentru democrație
și drepturile omului reprezintă o valoare adăugată
esențială pentru setul de instrumente politice ale UE.
Trebuie păstrate, în cadrul noului
regulament, obiectivele generale și domeniul de aplicare a IEDDO, care
urmează să contribuie la dezvoltarea și consolidarea drepturilor
omului și libertăților fundamentale, democrației și
drepturilor omului la scară mondială.
Regulamentul se bazează pe legătura
solidă dintre democrație și drepturile omului. În ultimii ani, agenda UE privind sprijinirea
democrației a evoluat constant către o abordare cuprinzătoare.
În special Concluziile Consiliului European[2]
din noiembrie 2009 privind sprijinirea democrației constituie prima
orientare strategică concretă în direcția unei sprijiniri mai
ample și mai coerente a democrației în cadrul relațiilor externe
ale UE. În decembrie 2010, Comisia a prezentat un prim raport privind
monitorizarea concluziilor și au fost adoptate noi concluzii[3], inclusiv cea privind
identificarea a zece țări-pilot în care urmează să fie
pusă în aplicare Agenda de acțiune și să fie adoptate
fără întârziere măsuri.
Prin urmare, este
considerat esențial faptul ca viitorul IEDDO să mențină un
domeniu de aplicare extins, care să cuprindă gama largă,
existentă, a acțiunilor de lobby, de sprijin în puncte esențiale
și operațiunile de pe teren, inclusiv observarea alegerilor, prin
susținerea tuturor drepturilor intrinseci democrației, împreună
cu toate celelalte drepturi ale omului și cu libertățile
fundamentale. Acest lucru reprezintă o
garanție a raționalității politicilor, a unor abordări
cuprinzătoare, a coerenței operațiunilor și a
realizării unor importante economii.
Din 2007, domeniul de aplicare a IEDDO
cuprinde cinci obiective:
·
consolidarea respectării drepturilor omului
și a libertăților fundamentale în țările unde acestea
sunt cel mai amenințate;
·
întărirea rolului societății civile
în promovarea drepturilor omului și a reformelor democratice, în
susținerea concilierii pe cale pașnică a intereselor de grup
și în consolidarea participării și reprezentării politice;
·
sprijinirea acțiunilor pe tema drepturilor
omului și a democrației în domeniile acoperite de orientările
UE, inclusiv pe tema dialogului privind drepturile omului, apărătorii
drepturilor omului, pedeapsa capitală, tortura, copiii și conflictele
armate, drepturile copilului, violența față de femei și
fete și combaterea oricărei forme de discriminare împotriva acestora,
dreptul internațional umanitar și potențialele orientări
viitoare;
·
sprijinirea și consolidarea cadrului
internațional și regional pentru apărarea și promovarea
drepturilor omului, justiție, statul de drept și promovarea
democrației;
·
insuflarea încrederii în procesele electorale
democratice și sporirea fiabilității și a
transparenței acestora, în special prin observarea alegerilor.
Strategia de
răspuns[4]
din cadrul IEDDO se întemeiază pe activitățile
desfășurate cu precădere împreună cu și prin
intermediul organizațiilor societății civile, urmărind
apărarea libertăților fundamentale, care constituie fundamentul
oricărui proces democratic și ajutarea societății civile
să devină o forță reală în slujba reformelor politice
și a apărării drepturilor omului. Această
caracteristică specifică strategiei de răspuns va fi
păstrată în totalitate în cadrul noului regulament. Astfel, ea vine în completarea noii generații
de programe geografice, care integrează din ce în ce mai mult
democrația și drepturile omului, concentrându-se, însă, în
primul rând, pe consolidarea instituțiilor publice.
În plus, noul
regulament privind IEDDO va îmbunătăți setul de instrumente ale
UE, pentru o abordare mai eficientă a cazurilor țărilor care se
confruntă cu probleme ori cu situații de urgență, acolo
unde drepturile omului și libertățile fundamentale sunt cel mai
amenințate. Evoluțiile recente din
zonele aflate în vecinătatea Europei, mai ales Primăvara arabă,
au demonstrat că există o cerere mare pe plan intern în materie de
libertăți și drepturi sporite, precum și de
democrație, care trebuie sprijinită de UE. În
astfel de cazuri, Uniunea Europeană va avea posibilitatea de a
finanța în mod direct acțiuni ad-hoc, prin intermediul unor
subvenții directe sau al unor subvenții cu valoare redusă. Acest lucru va fi necesar atunci când normele de
procedură ar putea influența negativ eficiența acțiunilor
sau i-ar putea expune pe beneficiari la grave acțiuni de intimidare,
represalii sau alte tipuri de riscuri. În
principiu, acțiunile ad-hoc ar trebui să fi incluse în documentele de
strategie și în programele anuale. Cu
toate acestea, în circumstanțe excepționale, s-ar putea adopta
acțiuni ad-hoc prin intermediul unor măsuri speciale, în afara
ciclului de programare.
Dintr-o perspectivă mai amplă, propunerea de regulament
privind IEDDO ar trebui considerată în contextul ansamblului
instrumentelor financiare propuse pentru cadrul financiar multianual 2014-2020,
în conformitate cu Comunicarea Comisiei „Un buget pentru Europa 2020”. Împreună cu instrumentele de la rubrica 4
(„Europa globală”) și cu Fondul european de dezvoltare, noul IEDDO va
conferi o coerență și o eficiență sporite
acțiunii externe a UE.
În conformitate cu Decizia Consiliului de
stabilire a organizării și funcționării Serviciului
European de Acțiune Externă (SEAE)[5],
Înaltul Reprezentant/vicepreședintele asigură coordonarea
politică generală a acțiunii externe a Uniunii, inclusiv prin
intermediul IEDDO. SEAE contribuie în special la ciclul de programare și
de gestionare a IEDDO, în conformitate cu articolul 9 alineatul (3) din decizia
Consiliului menționată anterior.
2.           REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU
PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRILOR IMPACTULUI
Între 26 noiembrie
2010 și 31 ianuarie 2011, Comisia Europeană a organizat o consultare
publică cu privire la viitoarea finanțare destinată
acțiunii externe a UE. Procesul de consultare s-a bazat pe un chestionar
online, însoțit de un document de fond intitulat „Ce instrumente
financiare pentru acțiunea externă a UE după 2013?”, elaborat de
Comisie și de serviciile SEAE implicate. Cele 220 de
contribuții primite cu ocazia acestei consultări publice
reflectă gama largă și diversificată a diferitelor
structuri, opinii și tradiții care caracterizează ansamblul
acțiunilor externe.
Majoritatea respondenților (circa 70 %)
au confirmat faptul că intervenția financiară a UE a asigurat o valoare
adăugată considerabilă în principalele domenii de
politică sprijinite cu ajutorul instrumentelor UE de finanțare a
acțiunii externe[6].
Criteriul valorii adăugate aduse de UE a fost prezentat de mulți
respondenți ca principală forță motrice pentru viitor,
deoarece ei consideră că UE ar trebui să exploateze avantajul
comparativ pe care îl deține grație prezenței sale pe teren la
nivel mondial, vastei sale experiențe, caracterului său
supranațional, rolului său de a înlesni coordonarea și de a
valorifica economii de scară.
Aproape toți
respondenții (92 %) sunt în favoarea unei abordări mai
diferențiate, adaptate situației din țara beneficiară, care
să se bazeze pe criterii ferme și pe colectarea în mod eficient a
informațiilor, acestea urmând să fie utilizate în vederea sporirii
impactului instrumentelor financiare ale UE. Peste două treimi dintre
respondenți sunt de părere că se ține seama îndeajuns de
interesele UE în cadrul acțiunii sale externe și că această
acțiune ar trebui să se întemeieze în mai mare măsură pe
valorile și principiile UE, precum și pe obiectivele în materie de
dezvoltare ale statelor partenere. Dimpotrivă, o minoritate a
respondenților consideră că acțiunea externă a UE ar
trebui să se concentreze mai mult asupra intereselor proprii ale UE în
cadrul economiei mondiale, în special în direcția economiilor emergente.
În ceea ce
privește simplificarea instrumentelor și echilibrul dintre
instrumentele geografice și cele tematice, părerile cu privire la
revizuirea programelor tematice ale UE și o posibilă reducere a
numărului acestora sunt împărțite. Există numeroase temeri
legate de o reducere a sumei totale alocate acțiunilor tematice care ar
putea fi generată de aceste măsuri și se solicită, mai
curând, o simplificare a normelor de reglementare a accesului la
finanțarea și la executarea finanțării tematice. Sunt
evidențiate mai multe chestiuni tematice, cum ar fi consolidarea
Instrumentului european pentru democrație și drepturile omului,
finanțarea combaterii schimbărilor climatice sau programele tematice
actuale din cadrul ICD. O majoritate semnificativă a respondenților
se declară în favoarea sporirii flexibilității limitelor
geografice ale instrumentelor UE, ca o modalitate de a răspunde
provocărilor de la nivel interregional.
Majoritatea
respondenților admit că programarea și finanțarea în comun
cu statele membre pot crește impactul și coerența acțiunii
externe a UE, pot simplifica acordarea ajutorului și pot reduce costurile
totale ale tranzacțiilor.
În ceea ce
privește valorile comune și condiționalitatea,
respondenții sprijină, în număr mare, analizarea
posibilității unei condiționalități bazate pe
respectarea, de către țara beneficiară, a drepturilor omului, a
minorităților, a bunei guvernanțe și a
diversității expresiilor culturale (78 %) sau pe calitatea
politicilor țării beneficiare și pe capacitatea și
voința de a pune în aplicare politici solide (63 %). Majoritatea
respondenților critică întemeierea cooperării externe pe
interesele proprii ale UE.
În ceea ce privește acțiunea
externă a UE în domeniul drepturilor omului și democrației,
toți respondenții au evidențiat nevoia de a promova și de a
sprijini în continuare aceste obiective la nivel mondial, atât prin integrarea
lor în cadrul tuturor acțiunilor și politicilor UE, cât și prin
susținerea lor în cadrul unui instrument financiar specific, separat,
însă complementar. Instrumentul european pentru democrație și
drepturile omului este extrem de apreciat, toate părțile interesate
solicitând UE să îi sporească potențialul, să îi
păstreze valoarea adăugată și să îi dezvolte, în
continuare, viteza de acțiune, în special în cazurile cele mai dificile
și mai urgente.
Evaluarea impactului
Comisia a efectuat o evaluare a impactului
care a luat în considerare 3 soluții politice principale (cu anumite
opțiuni secundare):
(1) să nu existe un regulament separat
privind IEDDO, iar drepturile omului și democrația să fie
integrate în alte instrumente financiare;
(2) să nu se aducă nicio modificare
regulamentului actual, ci să se întreprindă doar o majorare a
bugetului alocat care să permită desfășurarea
activităților suplimentare în cadrul actual;
(3) să se elaboreze un regulament care
să permită să se acționeze mai eficient, păstrându-se
totodată principalele caracteristici ale actualului regulament.
Prima opțiune nu a fost
reținută, întrucât este evident faptul că suprimarea unui
instrument autonom pentru drepturile omului și democrație ar
transmite un semnal negativ pe plan politic și ar conduce la anularea unor
principii de lucru valoroase și specifice, cum ar fi lipsa acordului
țării-gazdă sau punerea accentului pe actorii societății
civile. La rândul său, acest fapt ar duce la reducerea eficienței în
acordarea ajutorului și ar cauza importante pierderi
vizibilității și reputației UE.
Cea de-a doua opțiune a fost, de
asemenea, respinsă, întrucât nu ar permite valorificarea ocaziei de a face
față în mod corespunzător noilor provocări, corectarea
anumitor lecții învățate și satisfacerea noilor
necesități.
Opțiunea aleasă a fost cea de-a
treia, întrucât va permite păstrarea avantajelor aduse de instrumente în
plan politic și operațional, permițând totodată o mai
bună adaptare a regulamentului. În cadrul acestei opțiuni, noul
proiect ar trebui conceput ca un regulament care să permită să
se acționeze mai eficient. Instituirea
unui instrument revizuit ar oferi un instrument orientat către proces,
care să se concentreze asupra a patru axe diferite:
·
campaniile tematice, care îmbină lobby-ul
și operațiile pe teren în sprijinul unor cauze importante (de
exemplu, sprijinirea democrației) și abordarea încălcărilor
grave ale drepturilor (de exemplu, tortura, pedeapsa capitală,
discriminarea etc.), precum și asigurarea unui sprijin esențial
pentru actorii principali și educația civică aferentă;
·
un sprijin orientat pentru dezvoltarea unor
societăți civile puternice, ajutându-le să devină mai independente
în eforturile de căutare și de apărare a democrației
și a drepturilor omului și pentru a-și îndeplini rolul specific
de actori în slujba unor schimbări pozitive;
·
consolidarea capacității UE de
reacție rapidă la situațiile urgente în materia drepturilor
omului și instituirea unui mecanism amplu al UE de apărare a
drepturilor omului;
·
o abordare consolidată și mai bine
integrată a ciclurilor democratice, prin observarea alegerilor și
acordarea de sprijin sub alte forme proceselor electorale și democratice.
3.           ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII
Instrumentul propus se bazează pe
articolul 209 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, care
asigură temeiul juridic pentru dezvoltarea cooperării în cadrul
principiilor și obiectivelor acțiunii externe a Uniunii. În plus,
articolele 2 și 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană
subliniază și mai mult importanța pe care o are pentru Uniunea
Europeană sprijinirea democrației și a drepturilor omului ca
parte a acțiunii sale externe.
Întrucât obiectivele regulamentului propus nu
pot fi realizate într-o măsură suficientă de către statele
membre și, din motive ce țin de dimensiunile și de acoperirea
geografică a acțiunii, pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii,
Uniunea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul
subsidiarității prevăzut la articolul 5 din tratat. UE se
află în poziția unică de a asigura o parte a asistenței
externe în numele statelor membre și împreună cu acestea, ceea ce îi
conferă un plus de credibilitate în țările în care intervine.
Multe state membre nu dispun de capacitatea și/sau de voința de a
dezvolta instrumente externe la scară mondială. Prin urmare, singurul
mod în care se pot promova valorile UE și se poate asigura o
prezență a UE la nivel mondial îl constituie o intervenție la
nivelul UE.
Regulamentul propus
îmbunătățește, de asemenea, capacitatea de coordonare
și facilitează programarea în comun cu statele membre, asigurând
diviziunea eficientă a muncii și furnizarea cu eficacitate a
ajutorului. Asistența acordată de Uniune se concentrează asupra
domeniilor în care aceasta are impact maxim, cum ar fi promovarea la nivel
mondial a democrației, bunei guvernanțe, drepturilor omului și
statului de drept, implicarea sa previzibilă și pe termen lung în
asistența pentru dezvoltare și rolul său în coordonarea cu
statele membre. În conformitate cu principiul
proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul 5
din tratat, regulamentul propus nu depășește ceea ce este necesar
pentru a-și îndeplini obiectivele.
4.           IMPLICAȚII BUGETARE
Instrumentul propus este una dintre
măsurile care urmează a fi puse în aplicare la rubrica IV, „Europa
globală”, a cadrului financiar multianual al Uniunii Europene. Pachetul
financiar pentru punerea în aplicare a prezentului regulament în perioada
2014-2020 este de 1 578 000 000 EUR (prețurile actuale). Acesta corespunde unui pachet anual
mediu de circa 225 000 000 EUR.
2011/0412 (COD)
Propunere de
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN
ŞI AL CONSILIULUI
de instituire a unui instrument de finanțare
pentru promovarea democrației și drepturilor omului la scară
mondială
PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 209 și 212,
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectului de act
legislativ către parlamentele naționale,
având în vedere avizul Comitetului Economic
și Social European[7],
având în vedere avizul Comitetului Regiunilor[8],
hotărând în conformitate cu procedura
legislativă ordinară,
Întrucât:
(1)
Prezentul regulament este unul dintre instrumentele
care sprijină în mod direct politicile externe ale Uniunii Europene
și va înlocui Regulamentul (CE) nr. 1889/2006 al Parlamentului European
și al Consiliului din 20 decembrie 2006 de instituire a unui instrument de
finanțare pentru promovarea democrației și drepturilor omului la
scară mondială[9].
(2)
Prezentul regulament instituie un instrument de
finanțare pentru promovarea democrației și a drepturilor omului
la scară mondială, care permite acordarea asistenței în mod
independent de acordul guvernelor țărilor terțe și al altor
autorități publice.
(3)
Articolul 2 din Tratatul privind Uniunea
Europeană prevede că „Uniunea se întemeiază pe valorile
respectării demnității umane, libertății, democrației,
egalității, statului de drept, precum și pe respectarea
drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin
minorităților”. Aceste valori sunt comune statelor membre într-o
societate caracterizată de pluralism, nediscriminare, toleranță,
justiție, solidaritate și egalitate între femei și
bărbați.
(4)
Articolul 21 din Tratatul privind Uniunea
Europeană prevede că acțiunea externă a Uniunii Europene
are la bază principiile care au inspirat crearea sa: democrația,
statul de drept, universalitatea și indivizibilitatea drepturilor omului
și a libertăților fundamentale, respectarea demnității
umane, principiile egalității și solidarității, precum
și respectarea principiilor Cartei Organizației Națiunilor Unite
și a dreptului internațional.
(5)
Acest instrument de finanțare contribuie la
realizarea obiectivelor acțiunii externe a Uniunii, inclusiv a
obiectivelor politicii europene de dezvoltare.
(6)
Contribuția Uniunii la dezvoltarea
democrației și a statului de drept și la respectarea drepturilor
omului și a libertăților fundamentale se bazează pe
principiile generale și universal acceptate stabilite de Carta
Internațională a Drepturilor Omului și pe toate instrumentele
pentru drepturile omului adoptate în cadrul Organizației Națiunilor
Unite, precum și pe instrumentele regionale relevante în materie de
drepturi ale omului.
(7)
Egalitatea între femei și bărbați
și drepturile femeilor sunt drepturi fundamentale și reprezintă
chestiuni ce țin de justiția socială, iar promovarea lor
reprezintă o componentă importantă a prezentului regulament.
(8)
După cum s-a reamintit în Concluziile
Consiliului din 18 noiembrie 2009 privind sprijinirea democrației în
relațiile externe ale UE, democrația și drepturile omului sunt
inseparabil legate. Libertățile fundamentale de expresie și de
asociere sunt condiții indispensabile pentru pluralismul politic și
procesele democratice, în timp ce controlul democratic și separarea
puterilor sunt esențiale pentru menținerea unui sistem juridic
independent și a statului de drept, care, la rândul lor, sunt necesare
pentru protecția eficientă a drepturilor omului.
(9)
Fără a diminua angajamentul
comunității internaționale, populațiilor țărilor
în cauză le revine, în primul rând, provocarea permanentă pe care o
reprezintă instaurarea și menținerea unei culturi a drepturilor
omului, precum și funcționarea democrației pentru
cetățenii lor, chiar dacă este vorba de o acțiune deosebit
de urgentă și dificilă în democrațiile emergente. În acest
scop, sunt necesare, de asemenea, o serie de instituții, în special
parlamente naționale democratice, care ar trebui să asigure
participarea, reprezentarea, capacitatea de reacție și
răspunderea.
(10)
După ieșirea din vigoare a Regulamentului
(CE) nr. 1889/2006, pentru a aborda aceste chestiuni în mod transparent,
flexibil și oportun, este nevoie în continuare de resurse financiare
specifice și de un instrument de finanțare specific, care să
poată funcționa pe mai departe în mod independent.
(11)
Asistența acordată de UE în temeiul
prezentului regulament este destinată să completeze alte instrumente
diverse, care urmăresc să pună în practică politicile UE în
materie de democrație și drepturi ale omului, de la dialogul politic
și demersurile diplomatice până la diverse instrumente de cooperare
financiară și tehnică, inclusiv programele geografice și
tematice. Această asistență completează, de asemenea,
intervențiile Instrumentului de stabilitate, care sunt axate în mai mare
măsură pe crize.
(12)
Uniunea Europeană acordă, în temeiul
prezentului regulament, asistență destinată unor probleme
globale, regionale, naționale și locale legate de drepturile omului
și de democratizare, în parteneriat cu societatea civilă, adică
cu toate tipurile de acțiune socială desfășurată de
persoane sau de grupuri independente de stat și care își
desfășoară activitățile în domeniul drepturilor omului
și al promovării democrației.
(13)
În plus, în vreme ce obiectivele legate de
democrație și de respectarea drepturilor omului trebuie integrate din
ce în ce mai mult în toate instrumentele de finanțare a asistenței
externe, asistența acordată de Uniune în temeiul prezentului
regulament va juca un rol specific complementar și suplimentar,
datorită caracterului său internațional și
independenței sale de acțiune în raport cu acordul guvernelor și
al altor autorități publice ale țărilor terțe. Acest
lucru va face posibilă cooperarea cu societatea civilă pe probleme
spinoase de drepturi ale omului și de democrație, oferind
flexibilitatea care să îi permită să reacționeze la
situații instabile. De asemenea, acest fapt ar trebui să permită
Uniunii Europene să definească și să susțină
obiective și măsuri specifice la nivel internațional, care nu
sunt legate nici de o zonă geografică, nici de o anumită criză
și care necesită o abordare la nivel transnațional sau
intervenții atât în Uniune, cât și în unele țări
terțe. În plus, astfel se va furniza cadrul necesar intervențiilor,
precum sprijinul pentru misiunile independente ale UE de observare a
alegerilor, care necesită coerență politică, un sistem de
gestionare unificat și standarde de funcționare comune.
(14)
Uniunea va acorda o atenție deosebită
țărilor și cazurilor urgente în care drepturile omului și
libertățile fundamentale sunt cel mai amenințate și în care
aceste drepturi și libertăți sunt încălcate în mod evident
și sistematic. În asemenea situații, prioritățile politice
vor consta în promovarea respectării legislației internaționale
în domeniu, în acordarea de sprijin concret și de mijloace de acțiune
societății civile locale și în contribuția la activitatea
acesteia, care se desfășoară în condiții deosebit de
dificile. În cazul unui conflict, Uniunea va încuraja respectarea de către
toate părțile beligerante a obligațiilor juridice care le revin
în temeiul dreptului internațional umanitar, în conformitate cu
orientările relevante ale Uniunii.
(15)
În astfel de țări sau situații
dificile și pentru a se aborda nevoile urgente în materie de
protecție a apărătorilor drepturilor omului, ar trebui ca
Uniunea să fie în măsură să răspundă în mod
flexibil și oportun prin intermediul unor subvenții ad-hoc. Acest lucru va fi necesar în special în cazul în
care normele de procedură ar putea influența în mod direct
eficiența acțiunilor sau i-ar putea expune pe beneficiari la grave
acțiuni de intimidare, represalii sau alte tipuri de riscuri.
(16)
Misiunile UE de observare a alegerilor contribuie
semnificativ și cu succes la instaurarea procesului democratic în
țările terțe. Cu toate acestea, promovarea democrației
depășește cu mult cadrul procesului electoral. Cheltuielile
alocate misiunilor UE de observare a alegerilor nu trebuie, în
consecință, să utilizeze o sumă disproporționată
din totalul finanțării disponibile în temeiul prezentului regulament.
(17)
Competențele de executare legate de
programarea și finanțarea acțiunilor susținute în temeiul
prezentului regulament ar trebui să se exercite în conformitate cu
Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului
din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale
privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării
competențelor de executare de către Comisie. Luând în considerare
natura actelor de punere în aplicare, în special orientarea lor politică
sau implicațiile lor financiare, pentru adoptarea lor ar trebui utilizată,
în principiu, procedura de examinare, cu excepția măsurilor tehnice
de aplicare de importanță financiară redusă.
(18)
Normele și procedurile comune pentru punerea
în aplicare a instrumentelor Uniunii Europene în domeniul acțiunii externe
sunt prevăzute în Regulamentul (UE) nr …/…al Parlamentului European
și al Consiliului din…[10],
denumit în continuare „Regulamentul comun de punere în aplicare”.
(19)
Organizarea și funcționarea Serviciului
European de Acțiune Externă sunt prezentate în Decizia Consiliului
2010/427/UE,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1

Obiect și scop
Prezentul regulament instituie un instrument
european pentru democrație și drepturile omului în temeiul
căruia Uniunea acordă asistență pentru dezvoltarea și
consolidarea democrației, a statului de drept, precum și pentru respectarea
drepturilor omului și a libertăților fundamentale.
Asistența respectivă
urmărește în special:
(a)
să consolideze respectarea drepturilor omului
și a libertăților fundamentale, astfel cum sunt ele proclamate
în Declarația Universală a Drepturilor Omului și în celelalte
instrumente internaționale și regionale în materie de drepturi ale
omului și să îmbunătățească protecția,
promovarea și monitorizarea acestora, în principal prin sprijinul acordat
organizațiilor relevante ale societății civile,
apărătorilor drepturilor omului și victimelor represiunilor
și abuzurilor;
(b)
să sprijine și să consolideze
reformele democratice în țările terțe, prin
îmbunătățirea democrației participative și
reprezentative, întărirea ciclului democratic în ansamblu și
îmbunătățirea fiabilității proceselor electorale, în
special prin misiuni de observare a alegerilor.
Articolul 2

Domeniul de aplicare
1.           Asistența Uniunii
acoperă următoarele domenii:
(a)
sprijinirea și consolidarea democrației
participative și reprezentative, inclusiv a democrației parlamentare
și a proceselor de democratizare, în principal prin intermediul
organizațiilor societății civile, în ceea ce privește,
printre altele:
(i) promovarea libertății de asociere
și de întrunire, a circulației neîngrădite a persoanelor, a
libertății de opinie și de exprimare, inclusiv de expresie
artistică și culturală, a libertății presei și
mijloacelor pluraliste și independente de comunicare în masă, atât a
celor convenționale, cât și a celor pe suport TIC, a
libertății internetului precum și a măsurilor de combatere
a obstacolelor administrative în exercitarea acestor libertăți,
inclusiv combaterea cenzurii;
(ii) consolidarea statului de drept, promovarea
independenței puterii judiciare, încurajarea și evaluarea reformelor
juridice și instituționale, promovarea accesului la justiție;
(iii) promovarea și consolidarea Tribunalului
Penal Internațional, a tribunalelor penale internaționale ad-hoc
și a proceselor de justiție tranzițională, precum și a
mecanismelor „adevăr și reconciliere”;
(iv) susținerea reformelor în scopul de a
obține o responsabilitate și o supraveghere democratică
reală și transparentă, inclusiv în sectoarele
securității și justiției, și încurajarea măsurilor
împotriva corupției;
(v) promovarea pluralismului politic și a
reprezentării politice democratice și încurajarea participării
politice a cetățenilor, în special a grupurilor marginalizate, la
procesele democratice de reformă la nivel local, regional și
național;
(vi) promovarea participării egale a
bărbaților și femeilor la viața socială,
economică și politică; susținerea egalității
șanselor și a participării și reprezentării politice a
femeilor;
(vii) susținerea măsurilor de facilitare
a concilierii pe cale pașnică a intereselor de grup, inclusiv
sprijinirea măsurilor de consolidare a încrederii care privesc drepturile
omului și procesul de democratizare;
(b)
promovarea și protecția drepturilor
omului și a libertăților fundamentale, astfel cum sunt
proclamate în Declarația Universală a Drepturilor Omului și în
celelalte instrumente internaționale și regionale în materie de
drepturi civile, politice, economice, sociale și culturale, în principal
prin intermediul organizațiilor societății civile care
militează printre altele, pentru:
(i) abolirea pedepsei capitale, prevenirea
torturii, a tratamentelor rele și a altor tratamente sau pedepse crude,
inumane și degradante și reabilitarea victimelor torturii;
(ii) acordarea de sprijin, protecție și
ajutor apărătorilor drepturilor omului, în sensul articolului 1 din
Declarația ONU privind dreptul și responsabilitatea persoanelor, a
grupurilor și a organelor societății de a promova și a
proteja drepturile omului și libertățile fundamentale universal
recunoscute;
(iii) combaterea rasismului, a xenofobiei și
a oricărei forme de discriminare, pe orice bază, inclusiv pe criterii
de sex, rasă, culoare, origine etnică sau socială,
caracteristici genetice, limbă, religie sau convingeri, opinii politice
sau orice alt gen de opinii, apartenența la o minoritate
națională, avere, naștere, handicap, vârstă sau orientare
sexuală;
(iv) promovarea libertății de gândire,
de conștiință, de religie și în materie de convingeri,
inclusiv prin măsuri menite să elimine orice formă de ură,
intoleranță și discriminare din motive religioase sau de
convingeri și prin încurajarea toleranței și a respectului
pentru diversitatea culturală și religioasă;
(v) drepturile popoarelor indigene și
drepturile persoanelor aparținând minorităților și
grupurilor etnice;
(vi) drepturile femeilor, astfel cum sunt
proclamate în Convenția privind eliminarea tuturor formelor de
discriminare împotriva femeilor și în protocoalele facultative la aceasta,
inclusiv măsuri de combatere a mutilării genitale a femeilor, a
căsătoriilor forțate, a crimelor pentru onoare, a traficului de femei
și a oricărei alte forme de violență împotriva femeilor;
(vii) drepturile copilului, astfel cum sunt
proclamate în Convenția cu privire la drepturile copilului și în
protocoalele facultative la aceasta, inclusiv combaterea muncii copiilor, a
traficului de copii și a prostituției infantile, precum și
controlul înrolării și exploatării copiilor-soldați;
(viii) drepturile persoanelor cu handicap;
(ix) drepturile economice, sociale și
culturale și promovarea normelor fundamentale de muncă, inclusiv a
responsabilității sociale a întreprinderilor;
(x) educația, formarea și monitorizarea
în domeniul drepturilor omului și democrației, precum și în
domeniul reglementat de punctul (vii);
(xi) sprijinirea organizațiilor locale,
regionale, naționale sau internaționale ale societății
civile implicate în protecția, promovarea sau apărarea drepturilor
omului și în măsurile prevăzute la punctul (vii).
(c)
consolidarea cadrului internațional pentru
apărarea drepturilor omului, justiție, statul de drept și
democrație și pentru promovarea dreptului internațional
umanitar, în special prin:
(i) sprijinirea instrumentelor internaționale
și regionale referitoare la drepturile omului, justiție, statul de
drept și democrație;
(ii) încurajarea cooperării
societății civile cu organizațiile interguvernamentale
internaționale și regionale și sprijinirea
activităților societății civile care urmăresc să
promoveze și să monitorizeze punerea în aplicare a instrumentelor
internaționale și regionale referitoare la drepturile omului,
justiție, statul de drept și democrație;
(iii) formarea în domeniul dreptului
internațional umanitar, diseminarea acestuia și sprijinirea
asigurării respectării acestuia.
(d)
instaurarea unui climat de încredere în procesele
electorale democratice, precum și consolidarea fiabilității
și a transparenței acestora, contribuind totodată la
eficiența și consecvența întregului ciclu electoral, în special
prin:
(i) trimiterea unor misiuni ale Uniunii Europene
de observare a alegerilor;
ii) adoptarea altor măsuri de observare a proceselor
electorale;
(iii) contribuția la dezvoltarea
capacității de observare a alegerilor a organizațiilor
societății civile la nivel regional și local și sprijinirea
inițiativelor acestora care urmăresc să consolideze participarea
la procesele electorale, precum și monitorizarea acestora;
(iv) măsuri de sprijin menite să asigure
integrarea în mod consecvent a proceselor electorale în ciclul democratic
și să pună în aplicare recomandările formulate de misiunile
de observare a alegerilor ale Uniunii.
2.           Promovarea și
apărarea egalității între femei și bărbați, a
drepturilor copilului, a drepturilor popoarelor indigene, a drepturilor persoanelor cu
handicap și a unor principii precum autodeterminarea, participarea,
nediscriminarea grupurilor vulnerabile și responsabilitatea sunt luate în
considerare, după nevoie, în toate măsurile de asistență
prevăzute de prezentul regulament.
3.           Măsurile de
asistență sunt puse în aplicare pe teritoriile țărilor
terțe sau sunt legate direct de situațiile care se ivesc în țările
terțe ori de acțiunile la nivel global sau regional.
4.           Măsurile de
asistență țin seama de caracteristicile specifice
situațiilor de criză sau situațiilor urgente și de
țările sau cazurile în care există o lipsă acută de
libertăți fundamentale, securitatea umană este puternic
amenințată, iar organizațiile de apărare a drepturilor
omului și apărătorii acestor drepturi își
desfășoară activitatea în condiții extrem de dificile.
Articolul 3
Cadrul general de programare și punere în aplicare
Asistența Uniunii acordată în
temeiul prezentului regulament este pusă în aplicare prin următoarele
măsuri și în conformitate cu Regulamentul comun privind punerea în
aplicare:
(a)
documente de strategie și revizuiri ale
acestora, după caz;
(b)
programe anuale de acțiune, măsuri
individuale și măsuri de sprijinire;
(c)
măsuri speciale.
Articolul 4
Documente de strategie
1.           Documentele de strategie
definesc strategia Uniunii Europene în materie de asistență
acordată în temeiul prezentului regulament, pe baza
priorităților Uniunii, a situației internaționale și a
activităților principalilor parteneri. Acestea sunt în conformitate
cu scopul general, obiectivele, domeniul de aplicare și principiile
prezentului regulament.
2.           Documentele de strategie
definesc domeniile prioritare selectate pentru finanțare din partea
Uniunii pe durata perioadei de valabilitate a prezentului regulament, precum
și obiectivele specifice, rezultatele preconizate și indicatorii de
performanță. Ele prezintă, de asemenea, alocările
financiare indicative, atât la nivel global, cât și pentru fiecare domeniu
prioritar, eventual sub forma unui interval.
3.           Documentele de strategie se
adoptă în conformitate cu procedura stabilită la articolul 15
alineatul (3) din Regulamentul comun de punere în aplicare. Documentele de
strategie sunt actualizate în conformitate cu aceeași procedură în
cazul în care acest lucru este impus de schimbări considerabile ale
contextului și politicilor.
Articolul 5
Comitetul
Comisia este asistată de Comitetul pentru
drepturile omului și democrație, denumit în continuare „comitetul”.
Comitetul respectiv este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.
Articolul 6
Suma de referință financiară
Pachetul financiar pentru punerea în aplicare
a prezentului regulament în perioada 2014-2020 este de
1 578 000 000 EUR (prețurile actuale). Creditele anuale
sunt aprobate de autoritatea bugetară în limitele cadrului financiar
2014-2020.
Articolul 7
Serviciul European de Acțiune Externă
Aplicarea prezentului regulament este în
conformitate cu Decizia Consiliului 2010/427/UE de stabilire a organizării
și funcționării Serviciului European de Acțiune
Externă.
Articolul 8
Intrarea în vigoare
Prezentul regulament intră în vigoare în
a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament se aplică de la 1
ianuarie 2014.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate
elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles,
Pentru Parlamentul European                      Pentru
Consiliu
Președintele                                                  Președintele
FIȘĂ FINANCIARĂ
LEGISLATIVĂ PENTRU PROPUNERI
1.           CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI
              1.1.    Denumirea propunerii/inițiativei
              1.2.    Domeniul
(domeniile) de politică în cauză în structura ABM/ABB
              1.3.    Tipul
propunerii/inițiativei
              1.4.    Obiectiv(e)
              1.5.    Motivele
propunerii/inițiativei
              1.6.    Durata
acțiunii și impactul financiar al acesteia
              1.7.    Modul
(modurile) de gestionare preconizat(e)
2.           MĂSURI DE GESTIONARE
              2.1.    Dispoziții
în materie de monitorizare și raportare
              2.2.    Sistemul
de gestiune și control
              2.3.    Măsuri
de prevenire a fraudelor și a neregulilor
3.           IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL
PROPUNERII/INIȚIATIVEI
              3.1.    Rubrica
(rubricile) din cadrul financiar multianual și linia (liniile)
bugetară (bugetare) de cheltuieli afectată (afectate)
              3.2.    Impactul
estimat asupra cheltuielilor
              3.2.1. Sinteza impactului estimat asupra
cheltuielilor
              3.2.2. Impactul
estimat asupra creditelor operaționale
              3.2.3. Impactul
estimat asupra creditelor cu caracter administrativ
              3.2.4. Compatibilitatea
cu cadrul financiar multianual actual
              3.2.5. Participarea
terților la finanțare
              3.3.    Impactul estimat asupra
veniturilor
FIȘĂ
FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ PENTRU PROPUNERI
1.           CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI
1.1.        Denumirea propunerii/inițiativei
Propunere
de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a
unui instrument de finanțare pentru promovarea democrației și
drepturilor omului la scară mondială
1.2.        Domeniul (domeniile) de politică în cauză în structura
ABM/ABB[11]
Titlul
19: Relații externe
Activitatea
19 04: Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului (IEDDO)
Titlul
acestui capitol bugetar corespunde actualei structuri a instrumentelor
financiare 2007-2013. Se propune menținerea aceleiași
activități și a titlului 19 04.
1.3.        Tipul propunerii/inițiativei
¨ Propunerea/inițiativa
se referă la o acțiune nouă
¨ Propunerea/inițiativa
se referă la o acțiune nouă ca urmare a unui proiect-pilot/a
unei acțiuni pregătitoare[12]

x Propunerea/inițiativa
se referă la prelungirea unei acțiuni existente
¨ Propunerea/inițiativa
se referă la o acțiune reorientată spre o acțiune
nouă
1.4.        Obiective
1.4.1.     Obiectiv(e) strategic(e) multianual(e) al(e) Comisiei vizat(e) de
propunere/inițiativă
Acest
instrument de finanțare urmărește să sprijine următoarele
obiective strategice, menționate în Comunicarea Comisiei „Un buget pentru
Europa 2020 – Partea a II-a” din 29 iunie 2011 (COM/2011/500 – Un buget pentru
Europa 2020 – Partea a II-a, fișa de politică „Acțiune
externă”, p. 44):
Prezentul
regulament va avea două obiective:
1.
să consolideze respectarea drepturilor omului și a
libertăților fundamentale, astfel cum sunt ele proclamate în
Declarația Universală a Drepturilor Omului și în celelalte
instrumente internaționale și regionale și să
îmbunătățească protecția, promovarea și
monitorizarea acestora, în principal prin sprijinul acordat organizațiilor
relevante ale societății civile, apărătorilor drepturilor
omului și victimelor represiunilor și abuzurilor;
2.
să sprijine și să consolideze reformele democratice în
țările terțe prin îmbunătățirea democrației
participative și reprezentative, întărirea ciclului democratic în
ansamblu și îmbunătățirea fiabilității proceselor
electorale, în special prin misiuni de observare a alegerilor.
1.4.2.     Obiectivul (obiectivele)
specific(e) și activitatea (activitățile) ABM/ABB în cauză
Cele două obiective menționate mai sus vor fi puse în
practică prin diferite obiective specifice.
Obiectivul specific nr.1
Organizarea
de campanii tematice, care să combine acțiunile de lobby
și operațiunile pe teren pentru susținerea unor cauze majore (de
exemplu, justiția internațională) și abordarea cazurilor de
încălcare gravă a drepturilor omului (tortură, pedeapsa
capitală, discriminare etc.) și totodată pentru acordarea unui
sprijin în punctele esențiale actorilor-cheie și inițiativelor
de educație civică legate de acest obiectiv.
Obiectivul specific nr.2
Acordarea de sprijin orientat pentru
dezvoltarea unor societăți civile puternice, ajutându-le
să devină mai independente în eforturile de căutare și
apărare a democrației și drepturilor omului și pentru
a-și îndeplini rolul specific de actori în slujba unor schimbări
pozitive.
Obiectivul specific nr.3
Consolidarea
potențialului UE, pentru a putea acționa în cele mai dificile împrejurări,
pentru a acționa rapid în cazurile urgente legate de drepturile omului
și pentru a sprijini apărătorul drepturilor omului în cazul în
care are nevoie de protecție.
Obiectivul specific nr.4
Asigurarea
unei abordări mai solide și mai bine integrate a ciclurilor
democratice, prin observarea alegerilor și alte tipuri de sprijinire a
proceselor democratice și electorale.
1.4.3.     Rezultatul (rezultatele)
și impactul preconizate
A se preciza efectele
pe care propunerea/inițiativa ar trebui să le aibă asupra
beneficiarilor vizați/grupurilor vizate.
Sprijin
în vederea obținerii de rezultate tangibile în promovarea și
sprijinirea democrației și a drepturilor omului în lume;
Lansarea
de proiecte în timp util, care să includă mecanisme de reacție
rapidă în cazurile urgente de încălcare a drepturilor și de
sprijinire a apărătorilor drepturilor omului;
monitorizarea, întocmirea de acte adiționale, plata și
încheierea la termen.
1.4.4.     Indicatori de rezultate
și de impact
A se preciza
indicatorii care permit monitorizarea punerii în aplicare a
propunerii/inițiativei.
Punerea în aplicare a obiectivelor menționate mai sus și a
celor patru obiective specifice se va măsura, între altele, prin următorii
indicatori de rezultate și de impact:
numărul campaniilor lansate, inclusiv a
acțiunilor de lobby, respectiv volumul schimbărilor pozitive
obținute în actele cu putere de lege și normele
administrative din țările terțe
referitoare la clauzele privind drepturile omului;
numărul
de convenții internaționale ratificate, respectiv
câte convenții ar putea intra în vigoare și în câte țări,
ca rezultat al sprijinului acordat de UE;
numărul de operațiuni pe teren, respectiv câte
organizații ale societății civile și/sau grupuri private de drepturi civice aflate în dificultate au fost
sprijinite, care, altfel, ar fi trebuit să se descurce pe cont propriu;
numărul
de cetățeni, profesioniști și studenți formați
și antrenați în acțiuni de sensibilizare și educație
legate de drepturile omului și democrație;
numărul
de actori-cheie sprijiniți, respectiv
acțiunile, rapoartele, jurisprudența și/sau declarații ale
organizațiilor internaționale legate în mod direct de sprijinul UE ;
numărul
de proiecte desfășurate de societatea civilă, la nivel global
și local și impactul acestora în termeni de promovare, protecție
și monitorizare a drepturilor omului;
numărul
de cazuri de apărători ai drepturilor omului, respectiv numărul
de persoane care au beneficiat de protecție politică, juridică
și/sau fizică și au fost puse la adăpost de abuzuri;
numărul
de proiecte desfășurate în țările și situațiile
cele mai dificile, respectiv numărul de activități și
actori care au beneficiat de sprijin în aceste împrejurări extrem de
dificile;
Numărul de procese electorale și cicluri
democratice sprijinite, observate și monitorizate, respectiv numărul
de recomandări ale misiunilor UE de observare a
alegerilor puse în aplicare pe teren.
1.5.        Motivele
propunerii/inițiativei
1.5.1.     Cerința(cerințele) de îndeplinit pe termen scurt sau lung
Secțiunea
1 a expunerii de motive subliniază cerințele politice pe care
instrumentele urmăresc să le îndeplinească în contextul unor
orientări politice aflate în evoluție. Luând în considerare natura
specifică a promovării și sprijinirii democrației și
drepturilor omului la nivel mondial și răspunzând cazurilor urgente
de încălcare a drepturilor omului sub aspectul protecției
apărătorilor drepturilor omului, cerințele vor fi atât pe termen
scurt, cât și pe termen lung.
1.5.2.     Valoarea adăugată a implicării UE
În
contextul propriilor realizări în materie de rezolvare a conflictelor, de
consolidare a păcii și de creare a prosperității, UE pare
să beneficieze de o poziție excelentă pentru a-și duce la
îndeplinire acțiunile pe plan extern, în numele și împreună cu
statele membre, dat fiind că, în general, se bucură de credibilitate
în țările în care activează. Ea este bine plasată pentru
a-și asuma rolul de lider mondial în numele cetățenilor
săi, în special în ceea ce privește sprijinirea și promovarea
democrației și a drepturilor omului. Cu
toate acestea, valoarea adăugată a UE nu se poate reduce la un
bilanț: contribuția sa la
consolidarea păcii mondiale, asistența acordată persoanelor care
se confruntă cu sărăcia și sprijinirea democratizării
și a respectării drepturilor omului sunt dovezi indiscutabile ale
valorii adăugate pe care o reprezintă activitatea zilnică a UE. Tocmai pe aceste aspecte se vor axa
prioritățile viitoarelor instrumente financiare destinate acțiunii
externe a UE.
Fiind
constituită din 27 de state membre care activează în cadrul unor
strategii și politici comune, UE are importanța necesară pentru
a răspunde provocărilor globale, între acestea numărându-se
promovarea caracterului universal al drepturilor omului.
Datorită
domeniului său larg de acțiune, UE poate furniza ajutor în cele mai
izolate zone ale lumii, unde cele mai multe state membre au interese strategice
minore, sunt slab reprezentate și au o capacitate de acțiune
redusă. De exemplu, datorită
acțiunii UE în Fiji, Vanuatu sau Timorul de Est, unde, recent, au fost
acordate noi fonduri pentru instaurarea unei democrații stabile și
dezvoltarea durabilă, beneficiază de ajutor persoanele care se
confruntă cu cele mai mari dificultăți și care, altfel, nu
ar primi niciun sprijin.
Într-o
perioadă de restricții bugetare, când mai multe state membre sunt
obligate să își întrerupă activitatea în anumite sectoare
și țări, UE poate juca în continuare un rol activ în promovarea
păcii, democrației, solidarității, stabilității,
prosperității și reducerii sărăciei în
vecinătatea sa și la scară mondială. În acest context, se
justifică, mai mult ca oricând, dintr-o perspectivă pur economică,
opțiunea de a investi bani la nivelul UE, unde se poate acționa eficient.
De fapt, modul de a acționa prin intermediul UE poate ajuta statele membre
să economisească bani. Anumite reforme privind eficacitatea
ajutorului, în special în materie de diviziune a muncii, ar putea contribui la
realizarea de economii între 3 și 6 miliarde EUR anual, conform unui
studiu independent realizat recent (Beneficiile unei abordări europene,
realizat de HTSPE).
Modul
de acționa prin intermediul UE este, de asemenea, mai ieftin. Costurile
administrative – estimate la 5,4 %, pe baza datelor din 2009 – sunt mai
scăzute decât media costurilor administrative ale principalilor donatori
pentru asistența bilaterală. Normele administrative aplicabile sunt
menite să asigure cheltuirea corespunzătoare a banilor
contribuabililor europeni, prin utilizarea de criterii stricte, care pot fi
monitorizate.
În
plus, Comisia Europeană este unul dintre cele mai transparente organisme
de ajutor din lume. O astfel de
transparență este în sine un instrument important pentru asigurarea
unor rezultate pe măsura cheltuielilor. Acest
lucru a fost recunoscut de organizația Publish what you Fund, care
a clasat Comisia Europeană pe poziția a patra (din 30) în prima sa
evaluare a donatorilor în materie de transparență a ajutoarelor,
publicată în luna februarie a acestui an. CE își continuă eforturile de
îmbunătățire în acest domeniu.
Într-o
recentă consultare pe tema Cărții verzi, menită să
identifice punctul de vedere al părților interesate cu privire la
politica de dezvoltare, toți respondenții au fost de acord asupra rolului
pozitiv jucat de UE în sprijinirea bunei guvernanțe (inclusiv participarea
societății civile), a securității, a drepturilor omului
și a egalității între femei și bărbați.
1.5.3.     Învățăminte
desprinse din experiențele anterioare similare
Revizuirile și evaluările au evidențiat o serie de
puncte forte
IEDDO
oferă libertate de acțiune, permițând un mod de lucru fără
necesitatea acordului guvernelor, ceea ce reprezintă un element
deosebit de important, în special în domeniul sensibil al democrației
și al drepturilor omului. Prin urmare,
instrumentul sprijină educația democratică, la nivelul studiilor
superioare, în străinătate, a viitorilor lideri tineri din Belarus
sau încearcă să atenueze incriminarea pe nedrept a activiștilor
pentru democrație închiși pentru acte de dizidență. Trebuie, în schimb, asigurată protecția
apărătorilor victimelor, de exemplu, avocații – prin sistemul de
sprijinire a apărătorilor drepturilor omului – întrucât ei riscă
să fie pedepsiți cu închisoarea pentru a fi pledat în favoarea
activiștilor pentru democrație și a apărătorilor
drepturilor omului.
Totodată, IEDDO oferă
un plus de flexibilitate și o capacitate sporită de reacție
la situații instabile, spre deosebire de abordarea bazată pe
programarea pe termen lung a programelor geografice. Comitetul
de reformă din Tunisia a beneficiat de asistență imediată
pentru a-și elabora foaia de parcurs privind tranziția și pentru
a ajuta societatea civilă să contribuie la acest proces. De asemenea, acest instrument va asigura o formare
în domeniul democrației pentru activiștii politici, va sprijini o
presă liberă și mijloace de comunicare în masă independente
și pluraliste, bazate pe mijloace convenționale și pe suport
TIC, inclusiv tehnologii de comunicații electronice necenzurate și
care să funcționeze fără întreruperi, va veghea la o
tranziție democratică și va sprijini educația civică
privind mecanismele democrației. De
asemenea, IEDDO ar putea contribui la consolidarea capacității de
producție a mijloacelor de comunicare în masă și la formarea
jurnaliștilor. În vederea apropiatelor alegeri
din Tunisia, acesta oferă posibilități de formare a miilor de
observatori locali și va cuprinde misiunea UE de observare a
alegerilor preconizată.
Totodată,
IEDDO intervine în cele mai dificile contexte, în care drepturile
și libertățile esențiale sunt cel mai amenințate. Pentru
a asigura siguranța fizică a activiștilor sau a altor persoane a
căror viață poate fi serios pusă în pericol, detaliile unor
astfel de proiecte nu pot fi făcute publice. Comisia Europeană
raportează cu privire la aceste proiecte numai unor persoane autorizate
din cadrul Consiliului, Parlamentului și SEAE, prin aplicarea principiului
necesității de a cunoaște, și nu poate decât să
elogieze curajul unor activiști atât de devotați.
Aceste
cazuri dificile reprezintă aproximativ 20 % din activitățile
IEDDO. Începând din 2007, IEDDO a sprijinit
peste 100 de astfel de proiecte (în valoare de 60 milioane EUR). În special, cu ajutorul rețelei sale de
apărători ai drepturilor omului, IEDDO a susținut 19 proiecte în
acest domeniu (în valoare de 13,5 milioane EUR) în peste 45 de țări.
În
acest context, IEDDO acționează ca o gură de aer
proaspăt, majoritatea proiectelor concentrându-se pe acordarea de
ajutor societății civile și mijloacelor de comunicare
slăbite sau perturbate, deschizând poarta dialogului și
schimbării. Instrumentul oferă o șansă educației
democratice a studenților și grupurilor vulnerabile, stabilite
deseori peste hotare. Ajută la apărarea, în străinătate, a
intereselor societății civile și ale diasporei. Uneori
încearcă numai să protejeze și, dacă este nevoie, să
scoată din țară victimele represiunii antidemocratice,
oferindu-le condiții de siguranță.
Ca urmare a „Revoluției iasomiei”, se poate
dezvălui acum faptul că, în 2010, anterior tranziției, IEDDO a
sprijinit, în Tunisia, activitățile Ligii tunisiene pentru drepturile omului, (LTDH), Asociației democratice a
femeilor (ATFD), Uniunii sindicatelor (UGTT), asociațiilor
judecătorilor și avocaților și altor organizații. În acel moment, lipsa de publicitate cu privire la
acest sprijin ar putut fi interpretată ca o formă de abandon sau de
incapacitate de reacție, dar, în realitate, IEDDO acționa la
fața locului.
Revizuirile și evaluările au adus, de asemenea, în prim-plan
trei serii de întrebări
În
primul rând, obiectivele și strategiile definite în mod larg au generat o
anumită fragmentare a abordărilor și o lipsă de
lizibilitate a instrumentului, creând riscul de a exista suprapuneri,
dificultăți de măsurare a impactului activităților
și o anumită reducere a nivelului de complementaritate.
În
al doilea rând, în timp ce, în situațiile cele mai dificile, descrierea
oficială a proiectului a fost camuflată sub activități de
dezvoltare mai tradiționale, pentru a proteja proiectul într-un mediu
ostil, caracterul adițional al resurselor IEDDO fără acordul
țării prezintă și riscul ca acestea să fie utilizate
pentru activități neprioritare din perspectiva
domeniului de aplicare a instrumentului. Aceasta
a condus la instituirea de măsuri de sprijin calitativ.
În
al treilea rând, necesitatea creșterii flexibilității instrumentului
este recurentă. Acest lucru este
adevărat îndeosebi cu privire la componenta mai restrânsă a
instrumentului care se ocupă de situațiile cele mai dificile în materie
de încălcare a drepturilor omului și cazuri urgente, pentru care un
sistem de cereri de oferte deschise pare inadecvat.
1.5.4.     Coerența și posibila sinergie cu alte instrumente relevante
Ca
urmare a acestui mandat prevăzut explicit în tratat, promovarea și
sprijinirea democrației și a drepturilor omului trebuie
integrată în toate politicile UE.
IEDDO
face parte din arhitectura diferitelor instrumente financiare de acțiune
externă propuse în comun de Comisia Europeană și Înaltul
Reprezentant pentru PESC. Acesta vine în completarea instrumentelor pe termen
lung, concentrându-se pe activitățile OSC-urilor în domeniul
democrației și drepturilor omului, abordând cele mai dificile
situații, finanțând misiunile UE de observare a alegerilor și
sprijinind campaniile locale, regionale și mondiale axate pe probleme
esențiale privind drepturile omului. Este un segment important al setului
mai larg de instrumente în domeniul acțiunii externe de promovare și
protejare a respectării drepturilor omului. De asemenea, IEDDO
completează setul de instrumente privind gestionarea și prevenirea
situațiilor de criză, precum și ajutorul umanitar,
operațiunile PESC și Instrumentul de stabilitate, furnizând sprijin
rapid în cazurile urgente de încălcare a drepturilor omului. Totodată,
el acționează ca o punte de legătură între acțiunile
de acordare de ajutor de urgență, reabilitare și dezvoltare,
oferind posibilitatea de a asigura modalități de reabilitare
fizică și mentală și de reinserție pentru victimele
abuzurilor sau oferind asistență apărătorilor drepturilor
omului când au urgent nevoie de protecție.
Este
esențial să se asigure, în mod pragmatic, pe teren, coordonarea
și o diviziune adecvată a muncii între IEDDO și alte instrumente
cu care interacționează, în special în fazele de evaluare a nevoilor.
Într-adevăr, IEDDO completează operațiunile ECHO, dat fiind
că refugiații și beneficiarii ajutorului umanitar de
urgență sunt adesea victime ale unor acte de încălcare a
drepturilor omului care trebuie documentate, înregistrate și tratate.
Există puternice sinergii și raporturi de consolidare reciprocă
cu Instrumentul de stabilitate (de exemplu, în cazuri de urgență),
programul privind actorii neguvernamentali (de exemplu, sprijinul acordat
OSC-urilor), programul „Investiții în resurse umane” (de exemplu,
egalitatea de gen și grupurile private de drepturi civice) și, în
viitor, noul Instrument pentru societatea civilă dedicat țărilor
din vecinătate.
1.6.        Durata acțiunii și
impactul financiar al acesteia
x Propunere/inițiativă pe durată
determinată
–
x Propunere/inițiativă în vigoare de la 1 ianuarie 2014
–
     Impactul financiar de la 1 ianuarie 2014
până la 31 decembrie 2020.
¨ Propunere/inițiativă pe
durată nedeterminată
–
punere în aplicare cu o perioadă de
creștere în intensitate din AAAA până în AAAA,
–
urmată de o perioadă de funcționare
în regim de croazieră.
1.7.        Modul (modurile) de
gestionare preconizat(e)[13]
x Gestionare centralizată directă de către Comisie
x Gestionare centralizată
indirectă, cu delegarea sarcinilor de
execuție:
–
x agențiilor executive
–
x organismelor instituite de Comunități[14]
–
x organismelor publice naționale/organismelor cu misiune de
serviciu public.
–
x persoanelor cărora li se încredințează executarea unor
acțiuni specifice în temeiul titlului V din Tratatul privind Uniunea
Europeană, identificate în actul de bază relevant în sensul
articolului 49 din Regulamentul financiar
x Gestionare partajată cu state membre
x Gestionare descentralizată împreună cu țări terțe
x Gestionare în comun
cu organizații internaționale (a se preciza)
Dacă se
indică mai multe moduri de gestionare, se furnizează detalii
suplimentare în secțiunea „Observații“.
Observații
Natura
specifică a instrumentului, ce constă în abordarea unor cazuri
sensibile și complexe privind respectarea drepturilor omului și a
democrației, în special în țările și situațiile cele
mai dificile, precum și în reacția la nevoile urgente de asigurare a
protecției necesită cât mai multe moduri de gestionare.
2.           MĂSURI DE GESTIONARE
2.1.        Dispoziții în materie de
monitorizare și raportare
A se preciza
frecvența și condițiile aferente acestor dispoziții.
Sistemele de
monitorizare și evaluare ale Comisiei Europene sunt din ce în ce mai
orientate pe rezultate. Acestea implică atât personal intern, cât și
experți externi.
Coordonatorii
din cadrul delegațiilor și de la sediu monitorizează sistematic
punerea în aplicare a proiectelor și programelor, în diverse moduri,
inclusiv, atunci când este posibil, prin vizite pe teren. Acțiunile de
monitorizare oferă informații utile privind progresele realizate
și îi ajută pe responsabili să identifice blocajele reale
și potențiale și să adopte măsurile
corespunzătoare.
Sunt
angajați experți externi independenți pentru a evalua
rezultatele acțiunilor externe ale UE prin intermediul a trei sisteme
diferite. Aceste evaluări contribuie la asumarea răspunderii și
la îmbunătățirea intervențiilor în curs. Totodată, în
acest mod se transmit învățăminte din experiența
acumulată pentru a perfecționa viitoarele politici și
acțiuni. Instrumentele utilizează criteriile de evaluare recunoscute
la nivel internațional elaborate de OCDE-CAD, inclusiv impactul
(potențial).
În primul
rând, la nivel de proiect, sistemul de monitorizare axat pe rezultate gestionat
de la nivel central oferă o primă imagine, orientată asupra
calității unui eșantion de măsuri. Utilizând o metodologie
foarte structurată și standardizată, experți ai sistemului
de monitorizare axat pe rezultate atribuie calificative care evidențiază
punctele forte și punctele slabe ale proiectului, oferind totodată
recomandări privind măsurile de îmbunătățire a
eficacității.
Evaluările
de la nivel de proiect, gestionate de delegația UE însărcinată
cu proiectul, furnizează o analiză mai detaliată și mai
aprofundată, ajutându-i pe gestionarii proiectelor să își
îmbunătățească acțiunile în curs și să le
pregătească pe cele viitoare. Experții externi
independenți, care dispun de expertiză tematică și de
teren, sunt angajați să realizeze analiza și să colecteze
reacții și probe din partea tuturor părților interesate,
inclusiv din partea beneficiarilor finali.
Comisia
realizează, de asemenea, evaluări strategice ale politicilor sale,
din faza de programare și stabilire a strategiei până la punerea în
aplicare a măsurilor într-un anumit sector (de exemplu,
sănătate, educație etc.), țară sau regiune ori a unui
anumit instrument. Aceste evaluări sunt o contribuție importantă
la formularea politicilor și la elaborarea instrumentelor și a
proiectelor. Ele sunt toate publicate pe site-ul internet al Comisiei, iar o
sinteză a rezultatelor este inclusă în raportul anual către
Consiliu și Parlamentul European.
2.2.        Sistemul de gestiune și control
2.2.1.     Riscul (riscurile) identificat(e)
Mediul
operațional al intervențiilor care urmează a fi efectuate prin
intermediul acestui instrument prezintă următoarele riscuri privind
îndeplinirea obiectivelor instrumentului:
–
împrejurările dificile vizate în care
operează instrumentul în majoritatea țărilor/situațiilor
dificile pot genera anumite constrângeri de natură fizică și
politică pentru realizarea proiectelor;
–
proiectele dispersate și de mică
anvergură desfășurate pe întreg globul se pot confrunta cu
dificultăți legate de asigurarea resurselor necesare punerii în
aplicare și monitorizării;
–
marea diversitate a beneficiarilor, ce dispun de
structuri diferite de gestiune și control și, deseori, de
capacități reduse, pot genera dificultăți și
întârzieri în punerea în aplicare;
–
calitatea și cantitatea reduse, precum și
caracterul deseori controversat al datelor privind evoluția
democrației și a drepturilor omului în diferite țări
terțe, pot reduce capacitatea Comisiei de a raporta și de a-și
asuma răspunderea în legătură cu rezultatele;
–
lipsa creditelor administrative poate avea drept
urmare insuficiența resurselor care să asigure o gestionare
corectă a instrumentului.
2.2.2.     Metoda (metodele) de control preconizată (preconizate)
Controlul
intern al Comisiei are menirea de a oferi o garanție stabilă cu
privire la îndeplinirea obiectivelor din perspectiva eficacității
și eficienței operațiunilor pe care le
desfășoară, a fiabilității rapoartelor sale financiare
și a respectării cadrului legislativ, financiar și procedural
relevant.
Comisia
desfășoară un larg proces de politică și de
planificare strategică, activități de audit intern și
extern și alte standarde de control intern ale Comisiei. Aceasta va
continua să utilizeze actualul său sistem contabil (ABAC), precum
și un instrument de ajutor extern specific, cum ar fi Sistemul comun de
informații RELEX (CRIS) și va respecta cele mai înalte standarde de
proceduri contabile și raportare financiare pentru a asigura în
permanență opinia fără rezervă a auditorilor externi
(Curtea de Conturi).
În plus,
pentru un maximum de eficacitate și eficiență, Comisia recurge
la o abordare diferențiată, care include:
–
- o gestionare deconcentrată a unei
părți importante a ajutorului pe care îl acordă, de către
delegația UE de pe teren;
–
- delimitarea clară a răspunderii
financiare prin intermediul subdelegărilor autorităților de
autorizare la sediu și în delegații ;
–
- raportarea periodică, inclusiv
declarațiile de asigurare anuale ale șefului delegației;
–
- programe de formare solide atât la sediu, cât
și în delegații;
–
- sprijin și orientări substanțiale;

–
- controale periodice;
–
- o metodologie a gestionării ciclului unui
proiect și susținerea calității fiecărei componente a
acestuia;
–
- gestionarea programelor și proiectelor,
instrumente de monitorizare și raportare pentru o punere în aplicare
eficientă, inclusiv monitorizarea periodică externă a proiectului
la fața locului.
2.3.        Măsuri de prevenire a fraudelor și a neregulilor
Date fiind
condițiile extrem de riscante în care operează EuropeAid /FPI,
sistemele acestora trebuie să poată anticipa incidența
semnificativă a erorilor de conformitate (neregularități) în
cadrul tranzacțiilor și să asigure un nivel ridicat de controale
în scopul prevenirii, detectării și remedierii într-o fază cât
mai timpurie a procesului de plată. În practică, aceasta înseamnă
că EuropeAid/FPI se vor baza în cea mai mare măsură, în cadrul
verificărilor de conformitate efectuate, pe controalele multianuale ex-ante
semnificative, efectuate pe teren atât de auditorii externi, cât și de
personalul Comisiei înainte de plățile finale ale proiectului
(continuând totodată să efectueze audituri și controale ex-post),
depășind astfel cu mult garanțiile financiare impuse de
regulamentul financiar. Cadrul de conformitate al EuropeAid/FPI este
constituit, printre altele, din următoarele elemente semnificative:
Măsuri preventive
–
un trunchi comun de cursuri privind combaterea
fraudei, destinate personalului de gestionare a ajutorului și auditorilor;
–
servicii de orientare (inclusiv pe internet), care
să includă ghidul practic pentru încheierea contractelor, EuropeAid
Companion și un set de instrumente privind gestiunea financiară
(destinate partenerilor de punere în aplicare);
–
Evaluarea ex-ante pentru a garanta
aplicarea, în cadrul autorităților ce asigură gestionarea
fondurilor relevante în conformitate cu gestiunea în comun și gestiunea descentralizată,
a unor măsuri corespunzătoare de combatere a fraudei, în scopul
prevenirii și detectării cazurilor de fraudă în cadrul
gestionării fondurilor UE;
–
identificarea ex-ante a mecanismelor de
combatere a fraudei existente în țara parteneră, ca parte a
evaluării criteriului de eligibilitate din cadrul gestionării
finanțelor publice, în vederea acordării sprijinului bugetar
(respectiv un angajament de a combate frauda și corupția,
autorități de control corespunzătoare, capacități
judiciare suficiente și mecanisme de răspuns și de
sancționare eficiente);
–
în 2008, Comisia a semnat Inițiativa
internațională privind transparența ajutoarelor (IATI) la Accra,
aprobând un standard de asigurare a transparenței ajutorului care să
asigure furnizarea la timp, cu regularitate, a unor date detaliate privind
fluxurile de ajutoare și documentele legate de acestea;
–
începând cu 14 octombrie 2011, Comisia pune în
aplicare prima fază a standardului IATI pentru transparența
publicării de informații privind ajutoarele, înainte de
următorul Forum la nivel înalt privind eficacitatea ajutorului, de la
Busan, din noiembrie 2011. În plus, Comisia va conlucra cu statele membre la
realizarea unei aplicații informatice comune online, denumită TR-AID,
care transpune datele UE privind ajutoarele furnizate prin intermediul IATI
și din alte surse într-o interfață informativă privind
ajutoarele ușor de întrebuințat.
Măsuri de detectare
și remediere
–
auditurile și controalele externe (atât cele
obligatorii, cât și cele bazate pe analiza riscurilor), inclusiv cele
realizate de Curtea de Conturi Europeană;
–
verificările retrospective (bazate pe analiza
riscurilor) și recuperările;
–
suspendarea finanțării UE în cazul
constatării unor cazuri grave de fraudă, printre care cele de
corupție pe scară largă, până în momentul în care
autoritățile adoptă măsurile corespunzătoare de
remediere și prevenire a unor fraude de acest tip.
EuropeAid/FPI vor lucra în continuare la elaborarea strategiei de
combatere a fraudei, în conformitate noua strategie antifraudă a Comisiei,
adoptată la 24 iunie 2011, pentru a garanta, între altele,
următoarele:
–
controalele interne antifraudă ale EuropeAid
și FPI se conformează în totalitate noii strategii antifraudă a
Comisiei;
–
abordarea EuropAid/FPI în materie de gestionare a
riscului de fraudă este canalizată către identificarea zonelor
cu risc de fraudă și a reacțiilor adecvate;
–
sistemele utilizate pentru utilizarea fondurilor UE
în țările terțe permit recuperarea datelor relevante în vederea
includerii lor în gestionarea riscului de fraudă (de exemplu, dubla
finanțare);
–
atunci când este necesar, pot fi create grupuri de
lucru în rețea și instrumente IT consacrate analizării cazurilor
de fraudă legate de sectorul ajutorului extern.2.4.Estimarea
costurilor și a beneficiilor controalelor
Costurile
portofoliului EuropeAid în ansamblu, control intern/gestionare, se ridică
în total la o medie anuală estimată de 658 de milioane EUR,
angajate în planificarea bugetară 2014-2020. Această cifră
include gestionarea FED, care operează într-un mod integrat, în cadrul
structurii de gestionare a EuropeAid. Aceste costuri „neoperaționale”
reprezintă aproximativ 6,4 % din media anuală estimată de
10,2 miliarde EUR planificată pentru angajamentele generale
(operaționale + administrative) ale EuropeAid din portofoliul său de
cheltuieli finanțat din Bugetul general al UE și Fondul european de
dezvoltare pentru perioada 2014-2020.
Aceste costuri
de gestionare iau în considerare întregul personal al EuropeAid, de la sediu
și din delegații, infrastructura, deplasările,
activitățile de formare, de monitorizare, de evaluare și
contractele de audit (inclusiv cele lansate de beneficiari).
EuropeAid
intenționează să reducă, cu timpul, raportul dintre
activitățile de gestionare și cele operaționale prin
sistemul îmbunătățit și simplificat al noilor instrumente,
pe baza eventualelor schimbărilor care vor interveni în conformitate cu
Regulamentul financiar revizuit. Beneficiile esențiale ale acestor costuri
de gestionare se fac simțite sub aspectul îndeplinirii obiectivelor
politice și al utilizării eficiente a resurselor, precum și prin
aplicarea de măsuri ferme și rentabile și de controale care
să asigure utilizarea legală și regulată a fondurilor.
Deși se
va continua îmbunătățirea naturii și orientării activităților
de gestionare și a verificărilor de conformitate în
legătură cu portofoliul, aceste costuri sunt necesare, în ansamblu,
pentru îndeplinirea eficace și eficientă a obiectivelor
instrumentelor cu un risc minim de neconformitate (sub nivelul de eroare
reziduală de 2 %) și sunt semnificativ mai scăzute decât
riscurile pe care le implică suprimarea sau reducerea controalelor interne
în acest domeniu cu grad ridicat de risc.
3.           IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL
PROPUNERII/INIȚIATIVEI
3.1.        Rubrica (rubricile) din
cadrul financiar multianual și linia (liniile) bugetară (bugetare)
afectată (afectate)
·      Linii bugetare de cheltuieli existente
În ordinea rubricilor din cadrul financiar multianual și a liniilor bugetare
 Rubrica din cadrul financiar multianual || Linia bugetară || Tipul cheltuielilor || Contribuție
 Număr: || Dif./Nedif[15]. || Țări AELS[16] || Țări candidate[17] || Țări terțe || În sensul articolului 18 alineatul (1) litera (aa) din Regulamentul financiar
 IV || 19 04: Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului 19 04 01 Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului (IEDDO) 19 04 03 Observarea alegerilor 19 04 05 Finalizarea cooperării anterioare 19 04 06 Proiectul-pilot „Forumul societății civile UE-Rusia” 19 04 07 Proiectul-pilot „Finanțarea victimelor actelor de tortură” || N/A || NU || NU || NU || NU
·
Noile linii bugetare solicitate
În ordinea rubricilor din cadrul financiar multianual
și a liniilor bugetare
 Rubrica din cadrul financiar multianual || Linia bugetară || Tipul cheltuielilor || Contribuție
 Număr: 19 04 || Dif./Nedif. || Țări AELS || Țări candidate || Țări terțe || în sensul articolului 18 alineatul (1) litera (aa) din Regulamentul financiar
 IV || 19 04: Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului 19 04 01 Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului (IEDDO) 19 04 02 Misiunile UE de observare a alegerilor (MOA ale UE) 19 04 03 Finalizarea cooperării anterioare || N/A || NU || NU || NU || NU
3.2.        Impactul
estimat asupra cheltuielilor
3.2.1.     Sinteza impactului estimat
asupra cheltuielilor
milioane EUR (cu 3 zecimale)
 Rubrica din cadrul financiar multianual: || 4 || „Europa globală”
 DG: DEVCO/FPI ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL
  Credite operaționale ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 19 04 || Angajamente || (1) || 198,63 || 202,84 || 207,04 || 211,34 || 213,93 || 220,24 || 224,84 || 1 478,87
 Plăți || (2) || 178,43 || 182,24 || 186,04 || 189,94 || 192,03 || 197,94 || 202,14 || 1 328,77
 Credite cu caracter administrativ finanțate din bugetul anumitor programe[18] Numărul liniei bugetare 19 0104 03 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || (3) || 13,57 || 13,66 || 13,76 || 13,86 || 15,77 || 14,06 || 14,16 || 98,83
 TOTAL credite pentru DG DEVCO/FPI || Angajamente || =1+1a +3 || 212,20 || 216,50 || 220,80 || 225,20 || 229,70 || 234,30 || 239,00 || 1 577,70
   || Plăți || =2 +3 || 192,00 || 195,90 || 199,80 || 203,80 || 207,80 || 212,00 || 216,30 || 1 427,60
.
.
  TOTAL credite operaționale || Angajamente || (4) || 198,63 || 202,84 || 207,04 || 211,34 || 213,93 || 220,24 || 224,84 || 1 478,87
 Plăți || (5) || 178,43 || 182,24 || 186,04 || 189,94 || 192,03 || 197,94 || 202,14 || 1 328,77
  TOTAL credite cu caracter administrativ finanțate din bugetul anumitor programe || (6) || 13,57 || 13,66 || 13,76 || 13,86 || 15,77 || 14,06 || 14,16 || 98,83
 TOTAL credite în cadrul RUBRICII <4> din cadrul financiar multianual || Angajamente || =4+ 6 || 212,20 || 216,50 || 220,80 || 225,20 || 229,70 || 234,30 || 239,00 || 1 577,70
 Plăți || =5+ 6 || 192,00 || 195,90 || 199,80 || 203,80 || 207,80 || 212,00 || 216,30 || 1 427,60
milioane EUR (cu 3 zecimale)
 Rubrica din cadrul financiar multianual: || 5 || „Cheltuieli administrative”
milioane EUR (cu 3 zecimale)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL
 DG: DEVCO/FPI ||
  Resurse umane || 7,168 || 7,096 || 7,024 || 6,953 || 6,953 || 6,953 || 6,953 || 49,100
  Alte cheltuieli administrative || 0,595 || 0,547 || 0,541 || 0,540 || 0,541 || 0,541 || 0,541 || 3,846
 TOTAL DG DEVCO/FPI ||   || 7,763 || 7,643 || 7,565 || 7,493 || 7,494 || 7,494 || 7,494 || 52,945
 TOTAL credite în cadrul RUBRICII 5 din cadrul financiar multianual || (Total angajamente = Total plăți) || 7,763 || 7,643 || 7,565 || 7,493 || 7,494 || 7,494 || 7,494 || 52,945
milioane EUR (cu 3 zecimale)
   ||   ||   || Anul N 2014 || Anul N+1 2015 || Anul N+2 2016 || Anul N+3 2017 || Anul N+4 2018 || Anul N+5 2019 || Anul N+6 2020 || TOTAL
 TOTAL credite în cadrul RUBRICILOR 1-5 din cadrul financiar multianual || Angajamente || 219,963 || 224,143 || 228,365 || 232,693 || 237,194 || 241,794 || 246,494 || 1 630,645
 Plăți || 199,763 || 203,543 || 207,365 || 211,293 || 215,294 || 219,494 || 223,794 || 1 480,545
3 2 2      Impactul estimat asupra
creditelor operaționale
–
¨  Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de credite
operaționale
–
x Propunerea/inițiativa implică utilizarea de credite
operaționale, conform explicațiilor de mai jos:
Credite de angajament în milioane EUR (cu 3 zecimale)
 Obiective și realizări   ò ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL
 REALIZĂRI
 Tipul realizării[19] || Costul mediu  al realizării || Numărul de realizări || Costuri || Numărul de realizări || Costuri || Numărul de realizări || Costuri || Numărul de realizări || Costuri || Numărul de realizări || Costuri || Numărul de realizări || Costuri || Numărul de realizări || Costuri || Număr total de realizări || Costuri  totale
 OBIECTIVUL SPECIFIC NR 1[20] Campanii tematice (de ex , pe tema torturii, a pedepsei capitale etc. ) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Subtotal obiectivul specific nr 1 || 78-88 || 43-53 || 78-88 || 43-53 || 78-88 || 43-53 || 78-88 || 43-53 || 78-88 || 43-53 || 78-88 || 43-53 || 78-88 || 43-53 || 546-616 || 20-25 %
 OBIECTIVUL SPECIFIC NR 2 Dezvoltarea unor societăți civile puternice ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Subtotal pentru obiectivul specific nr 2 || 340-390 || 76 || 340-390 || 76 || 340-390 || 76 || 340-390 || 76 || 340-390 || 76 || 340-390 || 76 || 340-390 || 76 || 2380- 2730 || 35-40 %
 OBIECTIVUL SPECIFIC NR 3 Situații urgente și extrem de dificile în materia drepturilor omului ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Subtotal pentru obiectivul specific nr 3 || 52-76 || 22,2-33,2 || 52-76 || 22,2-33,2 || 52-76 || 22,2-33,2 || 52-76 || 22,2-33,2 || 52-76 || 22,2-33,2 || 52-76 || 22,2-33,2 || 52-76 || 22,2-33,2 || 294-371 || 20-25 %
 OBIECTIVUL SPECIFIC NR 4 Sprijinirea ciclurilor democratice ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Subtotal pentru obiectivul specific nr 4 || 47-86 || 46,4-76,6 || 47-86 || 46,4-76,6 || 47-86 || 46,4-76,6 || 47-86 || 46,4-76,6 || 47-86 || 46,4-76,6 || 47-86 || 46,4-76,6 || 47-86 || 46,4-76,6 || 329-602 || 25-30 %
 din care misiunile UE de observare a alegerilor (MOA ale UE) || 11-14 || 44-55 || 11-14 || 44-55 || 11-14 || 44-55 || 11-14 || 44-55 || 11-14 || 44-55 || 11-14 || 44-55 || 11-14 || 44-55 || 77-98 || 20-25 %
 COST TOTAL || 506-640 || 198,63 || 506-640 || 202,84 || 506-640 || 207,04 || 506-640 || 211,34 || 506-640 || 213,93 || 506-640 || 220,24 || 506-640 || 224,84 || 3542-4480 || 1 478,87
3 2 3      Impactul estimat asupra
creditelor cu caracter administrativ
3 2 3 1   Rezumat
–
¨  Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de credite administrative
–
x Propunerea/inițiativa implică utilizarea de credite
administrative, conform explicațiilor de mai jos:
milioane EUR (cu 3 zecimale)
   || Anul N[21] 2014 || Anul N+1 2015 || Anul N+2 2016 || Anul N+3 2017 || Anul N+4 2018 || Anul N+5 2019 || Anul N+6 2020 || TOTAL ||
 RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Resurse umane || 7,17 || 7,10 || 7,02 || 6,95 || 6,95 || 6,95 || 6,95 || 49,10 ||
 Alte cheltuieli administrative || 0,595 || 0,547 || 0,541 || 0,540 || 0,541 || 0,541 || 0,541 || 3,846 ||
 Subtotal RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual || 7,763 || 7,643 || 7,565 || 7,493 || 7,494 || 7,494 || 7,494 || 52,945 ||
 În afara RUBRICII 5[22] din cadrul financiar multianual ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Resurse umane || 8,81 || 8,81 || 8,81 || 8,81 || 8,81 || 8,81 || 8,81 || 61,67 ||
 Alte cheltuieli cu caracter administrativ || 4,76 || 4,85 || 4,95 || 5,05 || 6,96 || 5,25 || 5,35 || 37,16 ||
 Subtotal în afara RUBRICII 5 din cadrul financiar multianual || 13,57 || 13,66 || 13,76 || 13,86 || 15,77 || 14,06 || 14,16 || 98,83 ||
 TOTAL || 21,333 || 21,306 || 21,324 || 21,349 || 23,264 || 21,551 || 21,654 || 151,780
3 2 3 2   Necesarul de resurse umane estimat
–
¨  Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de resurse
umane
–
x Propunerea/inițiativa implică utilizarea de resurse umane,
conform explicațiilor de mai jos:
Estimarea trebuie exprimată în valoare
întreagă (sau cel mult cu o zecimală)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
  Posturi din schema de personal (posturi de funcționari și de agenți temporari)
 XX 01 01 01 (la sediu și în birourile de reprezentare ale Comisiei) || 35,1 || 34,8 || 34,4 || 34,1 || 34,1 || 34,1 || 34,1
 XX 01 01 02 (în delegații) || 9,8 || 9,7 || 9,6 || 9,5 || 9,5 || 9,5 || 9,5
 XX 01 05 01 (cercetare indirectă) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (cercetare directă) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Personal extern (în echivalent normă întreagă: ENI)[23]
 XX 01 02 01 (AC, INT, END din „pachetul global”) || 5,2 || 5,2 || 5,1 || 5,1 || 5,1 || 5,1 || 5,1
 XX 01 02 02 (AC, INT, JED, AL și END în delegații) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy [24] || - la sediu[25] || 34,7 || 34,1 || 33,4 || 32,7 || 32,1 || 31,5 || 30,9
 în delegații || 73,4 || 73,4 || 73,4 || 73,4 || 73,4 || 73,4 || 73,4
 XX 01 05 02 (AC, INT, END în cadrul cercetării indirecte) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (AC, INT, END în cadrul cercetării directe) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Alte linii bugetare (a se preciza) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL || 158,3 || 157,1 || 155,9 || 154,8 || 154,1 || 153,5 || 152,9
.
.
Pentru 2014,
resursele umane de la rubrica 5 sunt împărțite după cum
urmează între DEVCO și FPI:
- schema de
personal: 5,5 ENI pentru FPI și 39,4 ENI pentru DEVCO (total = 44,9 ENI);
- personal extern:
3,2 ENI pentru FPI și 2 ENI pentru DEVCO (total = 5,2 ENI)
În ceea ce
privește resursele umane de la rubrica 4 (linia „BA” din programul IEDDO),
numărul de membri ai personalului care va fi finanțat în temeiul
liniei „BA” în 2014 se ridică la 102,1 AC pentru DEVCO (28,7 la sediu
și 73,4 AC în delegații) și 6 AC pentru FPI la sediu
XX este domeniul
de politică sau titlul din buget în cauză
Necesarul de resurse
umane va fi acoperit de efectivele de personal ale DG-ului în cauză
alocate deja gestionării acțiunii și/sau realocate intern în
cadrul DG-ului, completate, după caz, prin resurse suplimentare, care ar
putea fi alocate DG-ului care gestionează acțiunea în cadrul
procedurii de alocare anuală și luând în considerare constrângerile
bugetare.
Descrierea sarcinilor
care trebuie efectuate:
 Funcționari și agenți temporari || Decizii financiare și operaționale și punerea în aplicare financiară și operațională
 Personal extern || Punerea în aplicare tehnică
3 2 4      Compatibilitatea cu cadrul
financiar multianual actual
–
x Propunerea/inițiativa este compatibilă cu cadrul financiar
multianual existent
–
x Propunerea/inițiativa necesită o reprogramare a rubricii
corespunzătoare din cadrul financiar multianual
A se explica reprogramarea necesară,
precizându-se liniile bugetare în cauză și sumele aferente
–
¨  Propunerea/inițiativa necesită recurgerea la instrumentul
de flexibilitate sau la revizuirea cadrului financiar multianual[26]
A se explica necesitatea efectuării acestei
acțiuni, precizându-se rubricile și liniile bugetare în cauză,
precum și sumele aferente
3 2 5      Participarea terților la
finanțare
–
xPropunerea/inițiativa nu prevede cofinanțare din partea
terților
–
¨Propunerea/inițiativa prevede cofinanțare, estimată în
cele ce urmează:
3 3         Impactul estimat asupra
veniturilor
–
¨  Propunerea/inițiativa nu are impact financiar asupra veniturilor

–
x Propunerea/inițiativa are următorul impact financiar:
–
x        asupra resurselor proprii
–
¨         asupra diverselor venituri
[1]               Regulamentul (CE) nr. 1889/2006 al Parlamentului
European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 de instituire a unui
instrument de finanțare pentru promovarea democrației și
drepturilor omului la scară mondială – JO L 386, p. 1, considerentul
(8).
[2]               Concluziile Consiliului privind sprijinirea
democrației în relațiile externe ale UE – Către o
coerență și o eficiență sporite, 16081/09.
[3]               Concluziile Consiliului privind sprijinirea
democrației în relațiile externe ale UE – Raportul pe 2010 privind
progresele înregistrate și lista țărilor-pilot propuse, cea de-a
3 058-a reuniune a Consiliului Afaceri Externe, Bruxelles, 13 decembrie 2010.
[4]               Comunicarea Comisiei din 25 ianuarie 2006.
[5]               Decizia 2010/427/UE a Consiliului din 26 iulie 2010.
[6]               Și anume, pacea și securitatea, reducerea
sărăciei, ajutorul umanitar, efectuarea unor investiții în
stabilitate și creștere în statele vizate de politica de extindere
și de vecinătate, abordarea provocărilor globale, promovarea
valorilor și standardelor europene și internaționale și
sprijinirea creșterii și a competitivității peste hotare.
[7]               JO C , , p. .
[8]               JO C , , p. .
[9]               JO L 386, 29.12.2006, p. 1–11.
[10]             JO…
[11]             ABM (Activity-Based Management): gestionarea pe
activități – ABB (Activity-Based Budgeting): stabilirea bugetului pe
activități.
[12]             Astfel cum sunt menționate la articolul 49 alineatul
(6) litera (a) sau (b) din Regulamentul financiar.
[13]             Explicațiile privind modurile de gestionare, precum și
trimiterile la Regulamentul financiar sunt disponibile pe site-ul BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[14]             Astfel cum sunt menționate la articolul 185 din
Regulamentul financiar.
[15]             Dif. = credite diferențiate / Nedif. = credite
nediferențiate.
[16]             AELS: Asociația Europeană a Liberului Schimb
[17]             Țări candidate și, după caz,
țările potențial candidate din Balcanii de Vest
[18]             Asistență tehnică și/sau
administrativă și cheltuieli de sprijin pentru punerea în aplicare a
programelor și/sau a acțiunilor UE (fostele linii „BA”), cercetare
indirectă și cercetare directă.
[19]             Realizările se referă la produsele și servicii care
urmează să fie furnizate (de exemplu: numărul de schimburi de
studenți finanțate, numărul de km de străzi construite
etc.).
[20]             Conform descrierii din secțiunea 1.4.2., „Obiectiv(e)
specific(e)…”.
[21]             Anul N este anul în care începe punerea în aplicare a
propunerii/inițiativei.
[22]             Asistență tehnică și/sau
administrativă și cheltuieli de sprijin pentru punerea în aplicare a
programelor și/sau a acțiunilor UE (fostele linii „BA”), cercetare
indirectă și cercetare directă.
[23]             AC= agent contractual; INT = personal pus la dispoziție
de agenți de muncă temporară („Intérimaire”); JED = „Jeune
Expert en Délégation” (expert tânăr în delegații); AL= agent local; END
= expert național detașat.
[24]             Sub plafonul
pentru personal extern din credite operaționale (fostele
linii „BA”).
[25]             În special pentru fonduri structurale, Fondul european
agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și Fondul european pentru
pescuit (FEP).
[26]             A se vedea punctele 19 și 24 din Acordul
interinstituțional.