               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 2.3.2016
            COM(2016) 108 final
            2016/0061(NLE)
            Propunere de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            de autorizare a unei cooperări consolidate în domeniul competenței, al legii aplicabile și al recunoașterii și executării hotărârilor judecătorești privind regimurile patrimoniale ale cuplurilor internaționale, care includ atât regimurile matrimoniale, cât și efectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.INTRODUCERE

               1.La 16 martie 2011, Comisia a adoptat o propunere
                  1
                de regulament al Consiliului privind competența, legea aplicabilă, recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești în materia regimurilor matrimoniale și o propunere
                  2
                de regulament al Consiliului privind competența, legea aplicabilă, recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești în materia parteneriatelor înregistrate
                  3
               .

               2.Temeiul juridic al regulamentelor propuse ale Consiliului îl constituie articolul 81 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Propunerile se referă la cooperarea judiciară în materie civilă privind „aspecte din dreptul familiei”. Acest temei juridic prevede că măsurile sunt adoptate de Consiliu, hotărând în unanimitate, după consultarea Parlamentului European.

               3.Începând din decembrie 2012, propunerile Comisiei au fost discutate în cadrul Grupului de lucru al Consiliului pentru chestiuni de drept civil (regimurile matrimoniale și efectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate). În decembrie 2012, propunerile au fost discutate la o reuniune a Consiliului și miniștrii au convenit anumite orientări menite să faciliteze negocierile pe marginea celor două propuneri.

               4.Parlamentul European a prezentat un aviz favorabil și observații privind cele două propuneri la 10 septembrie 2013
                  4
               . Observațiile Parlamentului European au fost luate în considerare, în special în ceea ce privește menținerea procedurii de exequatur în ambele propuneri și includerea dispozițiilor privind forța executorie echivalente celor prevăzute în Regulamentul privind succesiunile
                  5
               , precum și includerea unor dispoziții privind competența întemeiată pe înfățișarea pârâtului. La solicitarea Parlamentului European, în propunerea privind efectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate au fost incluse dispoziții privind desemnarea legii aplicabile și a instanței.

               5.Până în decembrie 2014, majoritatea chestiunilor tehnice au fost rezolvate, iar dosarul a fost pregătit pentru un acord politic. Marea majoritate a statelor membre au dorit să adopte propunerile la momentul respectiv. Cu toate acestea, unele state membre au întâmpinat dificultăți, având în vedere caracterul sensibil din punct de vedere politic al propunerilor. Președinția italiană a prezentat chestiunea Consiliului JAI, care a decis să acorde statelor membre care continuau să se confrunte cu dificultăți o perioadă de reflecție până în decembrie 2015. Aceste dificultăți erau legate în principal de faptul că instituția căsătoriei și/sau cea a parteneriatului înregistrat între persoane de același sex nu erau cunoscute într-o serie de state membre. Unele dintre aceste state membre au considerat că textele de compromis, astfel cum au fost prezentate Consiliului, ofereau garanții suficiente pentru a asigura că instanțele naționale nu ar trebui să se confrunte cu instituții străine necunoscute în sistemele lor juridice. Cu toate acestea, alte state membre și-au exprimat îngrijorarea cu privire la faptul că, deși viitoarele instrumente nu le-ar impune să introducă instituții necunoscute în dreptul lor național, recunoașterea în țara lor a efectelor patrimoniale ale unor astfel de instituții străine ar avea un efect indirect asupra dreptului intern al familiei și a politicilor lor naționale. Pentru majoritatea statelor membre, era esențial ca ambele propuneri să fie adoptate ca un pachet, astfel încât să se asigure tratamentul egal al cuplurilor în întreaga Uniune.

               6.În cursul anului 2015, au avut loc consultări intense, în special în cadrul președinției luxemburgheze. Au fost introduse modificări în cadrul propunerilor, astfel încât acestea să fie acceptabile pentru toate statele membre. Cu toate acestea, după analizarea textelor de compromis revizuite, Consiliul a concluzionat, în cadrul reuniunii sale din 3 decembrie 2015, că nu ar fi posibil să se ajungă la un acord la nivelul întregii UE pentru adoptarea celor două regulamente într-o perioadă de timp rezonabilă
                  6
               . Multe delegații și-au afirmat totuși disponibilitatea de a lua în considerare instituirea unei cooperări consolidate în ceea ce privește aspectele reglementate de regulamente.

               7.Din decembrie 2015 până în februarie 2016, șaptesprezece state membre (Suedia, Belgia, Grecia, Croația, Slovenia, Spania, Franța, Portugalia, Italia, Malta, Luxemburg, Germania, Republica Cehă, Țările de Jos, Austria, Bulgaria și Finlanda) au comunicat Comisiei dorința lor de a institui o cooperare consolidată între ele în domeniul competenței, al legii aplicabile și al recunoașterii și executării hotărârilor judecătorești în materia regimurilor matrimoniale și în domeniul competenței, al legii aplicabile și al recunoașterii și executării hotărârilor judecătorești în materia efectelor patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate, solicitând Comisiei să prezinte Consiliului o propunere în acest sens.

               8.Prezenta propunere constituie răspunsul Comisiei la aceste cereri.

               2.TEMEIUL JURIDIC AL COOPERĂRII CONSOLIDATE

               9.Cooperarea consolidată este reglementată de articolul 20 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și de articolele 326-334 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE).

               10.Propunerea Comisiei de decizie a Consiliului de autorizare a unei cooperări consolidate în domeniul competenței, al legii aplicabile și al recunoașterii și executării hotărârilor judecătorești în materia regimurilor patrimoniale ale cuplurilor internaționale, care includ atât regimurile matrimoniale, cât și efectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate, se bazează pe articolul 329 alineatul (1) din TFUE.

               3.MĂSURI DE PUNERE ÎN APLICARE A COOPERĂRII CONSOLIDATE

               11.Propunerea Comisiei de decizie a Consiliului se referă la autorizarea unei cooperări consolidate în domeniul unic al competenței, al legii aplicabile și al recunoașterii și executării hotărârilor judecătorești în materia regimurilor patrimoniale ale cuplurilor internaționale, care includ atât regimurile matrimoniale, cât și efectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate. Propunerile de măsuri specifice vizând punerea în aplicare a cooperării consolidate se transmit împreună cu prezenta propunere. Elementele-cheie ale acestor măsuri sunt prezentate mai jos.

               12.Având în vedere concluziile Consiliului din 3 decembrie 2015 și solicitările statelor membre care doresc să stabilească între ele o formă de cooperare consolidată în acest domeniu, măsurile de punere în aplicare a cooperării consolidate ar trebui să includă următoarele elemente:

               (a)o propunere de regulament al Consiliului privind competența, legea aplicabilă și recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești în materia regimurilor matrimoniale. Această propunere ar trebui să se bazeze pe textul de compromis prezentat în cadrul Consiliului JAI din 3 decembrie 2015
                  7
               ;

               (b)o propunere de regulament al Consiliului privind competența, legea aplicabilă și recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești în materia efectelor patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate. Această propunere ar trebui să se bazeze pe textul de compromis prezentat în cadrul Consiliului JAI din 3 decembrie 2015
                  8
               .

               13.Obiectivele urmărite de dispozițiile referitoare la regimurile matrimoniale și la efectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate sunt echivalente. Cu toate acestea, modul de redactare a acestor dispoziții nu poate fi același având în vedere specificul fiecăreia dintre aceste instituții și, în special, faptul că parteneriatul înregistrat nu există în toate statele membre. În acest sens, evaluarea impactului care însoțește propunerile Comisiei din 2011
                  9
                a constatat că acele cupluri transfrontaliere care au înregistrat un parteneriat se confruntă cu dificultăți deosebite, întrucât această instituție nu este cunoscută în toate statele membre. Prin urmare, trebuie stabilite norme specifice în ceea ce privește căsătoriile și parteneriatele înregistrate, ceea ce face dificilă abordarea ambelor instituții într-un singur instrument. Pentru a facilita lectura și aplicarea regulamentelor de către autoritățile statelor membre, cele două instituții sunt tratate în două propuneri de punere în aplicare a unei cooperări consolidate în domeniul competenței, al legii aplicabile și al recunoașterii și executării hotărârilor judecătorești în materia regimurilor patrimoniale ale cuplurilor internaționale, care includ atât regimurile matrimoniale, cât și efectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate. Această abordare corespunde și solicitării statelor membre ca textul supus cooperării consolidate să corespundă în esență celor două texte de compromis prezentate Consiliului la 3 decembrie 2015, astfel încât să se asigure participarea cât mai multor state membre cu putință.

               14.Comunicarea care însoțește propunerile Comisiei din 2011 a subliniat deja faptul că domeniul de aplicare al cooperării vizate în materie de justiție civilă este reprezentat de efectele patrimoniale ale cuplurilor internaționale. Consiliul și Parlamentul European au abordat, de asemenea, cele două propuneri inițiale ale Comisiei ca un pachet. În fine, în temeiul articolului 329 alineatul (1) din TFUE, conform căruia statele membre care doresc să stabilească între ele o formă de cooperare consolidată trebuie să precizeze domeniul de aplicare al unei astfel de cooperări consolidate, statele membre solicitante au arătat că doresc să stabilească o cooperare consolidată în domeniul competenței, al legii aplicabile și al recunoașterii și executării hotărârilor judecătorești atât în materia regimurilor matrimoniale, cât și în cea a efectelor patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate.

               15.Având în vedere argumentele de mai sus, regulamentele propuse pun în aplicare cooperarea consolidată în domeniul unic al competenței, al legii aplicabile și al recunoașterii și executării hotărârilor judecătorești în materia regimurilor patrimoniale ale cuplurilor internaționale, care includ atât regimurile matrimoniale, cât și efectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate. Pentru a garanta nediscriminarea cetățenilor, regulamentele propuse ar trebui, prin urmare, să fie adoptate simultan și să fie considerate drept un pachet în sensul stabilirii cooperării consolidate și al participării în viitor la aceasta.

               4.EVALUAREA CONDIȚIILOR JURIDICE PENTRU COOPERAREA CONSOLIDATĂ

               4.1.Decizia de autorizare ca soluție de ultimă instanță și participarea a cel puțin nouă state membre

               16.Articolul 20 alineatul (2) din TUE prevede că decizia care autorizează o formă de cooperare consolidată se adoptă de Consiliu în ultimă instanță, atunci când acesta stabilește că obiectivele urmărite prin această cooperare nu pot fi atinse într-un termen rezonabil de Uniune, în ansamblul său, și în condițiile în care cel puțin nouă state membre participă la aceasta.

               17.Astfel cum se menționează mai sus, Consiliul a concluzionat, în cadrul reuniunii sale din 3 decembrie 2015, că nu ar fi posibil să se ajungă la un acord la nivelul întregii UE în ceea ce privește cele două regulamente într-o perioadă de timp rezonabilă
                  10
               . Așadar, Consiliul a constatat că nu poate fi găsită o altă soluție pentru Uniune, în ansamblul său, și că se poate utiliza, în ultimă instanță, cooperarea consolidată.

               18.Până în prezent, Comisia a primit solicitări din partea a șaptesprezece state membre (Suedia, Belgia, Grecia, Croația, Slovenia, Spania, Franța, Portugalia, Italia, Malta, Luxemburg, Germania, Republica Cehă, Țările de Jos, Austria, Bulgaria și Finlanda) în care acestea și-au exprimat dorința de a stabili între ele o formă de cooperare consolidată în domeniul competenței, al legii aplicabile și al recunoașterii și executării hotărârilor judecătorești în materia regimurilor matrimoniale și a efectelor patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate.

               4.2.Domeniul prevăzut de tratate

               19.Articolul 20 alineatul (1) din TUE prevede că formele de cooperare consolidată pot fi stabilite numai „în cadrul competențelor neexclusive ale Uniunii”, iar articolul 329 alineatul (1) din TFUE prevede că se poate stabili o formă de cooperare consolidată „într-unul din domeniile prevăzute în tratate, cu excepția domeniilor de competență exclusivă”.

               20.Cele șaptesprezece state membre solicitante au cerut să li se permită să stabilească între ele o formă de cooperare consolidată în domeniul competenței, al legii aplicabile și al recunoașterii și executării hotărârilor judecătorești în materia regimurilor matrimoniale și a efectelor patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate, instituind astfel norme privind conflictul de legi în acest domeniu. Normele privind conflictul de legi nu sunt incluse în lista competențelor exclusive prevăzute la articolul 3 alineatul (1) din TFUE. Acestea sunt menționate ca element specific în lista măsurilor enumerate la articolul 81 alineatul (2) din TFUE, iar articolul 81 alineatul (3) din TFUE distinge între normele privind conflictul de legi în materie civilă și comercială, în general, și cele privind dreptul familiei.

               21.Normele privind conflictul de legi în materia dreptului familiei constituie, prin urmare, un domeniu bine definit care nu intră sub incidența competențelor exclusive ale Uniunii, în sensul tratatelor, în care poate fi instituită cooperarea consolidată.

               4.3.Promovarea obiectivelor Uniunii, protejarea intereselor acesteia și consolidarea procesului de integrare

               4.3.1.Contextul general

               22.Ținând seama de evaluarea impactului și de expunerea de motive care însoțesc propunerile Comisiei din 2011, scopul cooperării consolidate este acela de a oferi un cadru juridic clar și cuprinzător privind competența, legea aplicabilă și recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești în materia regimurilor patrimoniale ale cuplurilor internaționale, care includ atât regimurile matrimoniale, cât și efectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate. Propunerile vizează, în special, în conformitate cu tendințele actuale în materie de drept al familiei, să permită părților un anume grad de autonomie în desemnarea legii aplicabile.

               23.În 2003, Comisia a comandat un studiu privind regimurile matrimoniale și patrimoniul cuplurilor necăsătorite în dreptul internațional privat și dreptul intern
                  11
               , care a evidențiat existența unor probleme în acest domeniu. Problemele respective apar în special atunci când cetățenii fac uz de dreptul lor la liberă circulație în cadrul Uniunii Europene, expunându-și regimurile patrimoniale unor legi potențial conflictuale. În 2006, Comisia a adoptat o carte verde
                  12
                privind conflictele de legi în materia regimurilor matrimoniale, inclusiv chestiunea competenței și a recunoașterii reciproce, care a identificat și alte deficiențe ale situației existente.

               24.De asemenea, Comisia a înființat un grup de experți pentru a o asista în activitatea sa referitoare la viitoarele propuneri legislative; acesta este format din experți care își desfășoară activitatea independent de statele membre. La 28 septembrie 2009, a fost organizată o consultare publică, la care au participat 99 de reprezentanți ai statelor membre. Grupul de experți, precum și cadre universitare, avocați, notari și membri ai societății civile au participat la acest forum pentru a discuta despre necesitatea unui instrument al Uniunii privind regimurile patrimoniale ale cuplurilor internaționale.

               25.Programul de la Stockholm
                  13
                a solicitat ca recunoașterea reciprocă „să fie extinsă la domenii care nu sunt încă incluse, dar care sunt esențiale pentru viața cotidiană, cum ar fi  [...] regimurile matrimoniale și consecințele patrimoniale ale separării cuplurilor”.

               26.Propunerile din 2011 ale Comisiei au fost, în general, considerate necesare pentru a trata în mod coerent regimurile patrimoniale ale cuplurilor în temeiul unei legi aplicabile unice și de către o singură autoritate; pentru a permite cuplurilor internaționale căsătorite să aleagă legea aplicabilă regimului lor patrimonial; pentru a spori securitatea juridică în cazul parteneriatelor înregistrate care au o dimensiune internațională, prin aplicarea, ca regulă generală, a legislației statului de înregistrare a patrimoniului cuplurilor înregistrate; pentru a le permite cetățenilor ca diverse proceduri să fie derulate în fața aceleiași instanțe și, prin urmare, să se evite procedurile paralele și hotărârile judecătorești contradictorii și pentru a îmbunătăți previzibilitatea pentru cuplurile internaționale, simplificând procedurile de recunoaștere și executare a hotărârilor judecătorești și circulația actelor autentice pe teritoriul Uniunii Europene.

               27.Propunerile reprezintă și un element-cheie de completare a Regulamentului (UE) nr. 650/2012 privind competența, legea aplicabilă, recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești și acceptarea și executarea actelor autentice în materie de succesiuni și privind crearea unui certificat european de moștenitor. Acest lucru se datorează faptului că lichidarea regimurilor patrimoniale este foarte adesea o chestiune care precede lichidarea patrimoniului unei persoane decedate. Eficiența certificatului european de moștenitor s-ar îmbunătăți considerabil dacă în cazul regimurilor patrimoniale ale cuplurilor din întreaga Uniune Europeană s-ar aplica norme uniforme privind conflictul de legi.

               28.Propunerile din 2011 ale Comisiei au fost importante, întrucât acestea au vizat aproximativ 16 milioane de cupluri internaționale căsătorite din UE care, de exemplu, trăiesc într-un alt stat membru decât cel propriu sau dețin proprietăți în alt stat membru.

               29.În 2007, în UE au fost oficiate aproximativ 300 000 de căsătorii internaționale și aproximativ 500 000 de căsătorii internaționale au fost dizolvate (prin divorț sau decesul unuia dintre soți). Peste 460 de milioane EUR sunt în joc în fiecare an în momentul în care sunt dizolvate căsătorii internaționale. În 2007, peste 41 000 de noi parteneriate înregistrate din UE aveau o „dimensiune internațională” în ceea ce privește patrimoniul lor. Aproximativ 10 000 de parteneriate înregistrate încetează prin separare sau deces în fiecare an. În plus, numărul parteneriatelor înregistrate crește în mod uniform, în special întrucât numărul de state membre care au introdus instituția parteneriatelor înregistrate a crescut de la 17 state membre în 2011 la 20 în prezent. În consecință, numărul de lichidări ale patrimoniului care rezultă în urma dizolvării parteneriatului sau a decesului unuia dintre membrii săi este în creștere.

               4.3.2.Situația actuală în domeniul competenței, al legii aplicabile și al recunoașterii și executării hotărârilor judecătorești în materia regimurilor patrimoniale ale cuplurilor internaționale, care include atât regimurile matrimoniale, cât și efectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate

               30.În prezent, cetățenii se confruntă cu diverse probleme practice cu privire la planificarea activelor în condițiile în care au încheiat o căsătorie internațională sau un parteneriat internațional. Cetățenii Uniunii se deplasează din ce în ce mai mult în afara granițelor naționale și această situație conduce la creșterea numărului de cupluri internaționale sau de cupluri care au o dimensiune internațională: soți de cetățenii diferite, cupluri care locuiesc într-un stat membru, dar nu dețin cetățenia acestui stat, care dețin active în diferite state membre sau divorțează sau decedează într-o altă țară decât țara lor de origine. Problema constă în faptul că pentru cetățeni este foarte dificil de știut care sunt instanțele competente și legile aplicabile în situația lor personală și în cazul patrimoniului lor. Drept urmare, cuplurile se confruntă cu consecințe neprevăzute și dezavantajoase nu doar în ceea ce privește gestionarea zilnică a bunurilor lor, ci și în cazul unei despărțiri sau al decesului unuia dintre membrii cuplului.

               31.Deși există norme ale Uniunii privind competența și legea aplicabilă în materie civilă și comercială, precum și în anumite domenii ale dreptului familiei, în prezent nu există asemenea reglementări în ceea ce privește regimurile patrimoniale sau cuplurile internaționale. Această temă este, așadar, reglementată de dreptul național și, într-o măsură foarte limitată, de acordurile internaționale dintre statele membre.

               32.Cauzele problemelor actuale pentru cuplurile care au înregistrat un parteneriat sunt aceleași ca pentru cuplurile căsătorite. Cu toate acestea, există unele provocări suplimentare importante pentru cuplurile care au înregistrat un parteneriat, deoarece conceptul de parteneriat înregistrat există doar în 20 de state membre, nu toate statele membre au legi materiale privind regimul patrimonial și chiar mai puține au adoptat norme privind competența și conflictul de legi.

               33.Regulamentele propuse vizează cuplurile care sunt angajate în mod formal într-o instituție de familie, în special căsătoria și parteneriatele înregistrate. Uniunile de facto nu fac obiectul acestor propuneri.

               34.Obiectivul acestei cooperări consolidate este de a institui un cadru juridic clar în cadrul statelor membre participante pentru a stabili competența și legislația aplicabilă regimurilor patrimoniale ale cuplurilor internaționale, care includ atât regimurile matrimoniale, cât și efectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate, precum și de a facilita circulația hotărârilor judecătorești și a actelor autentice în aceste materii între statele membre.

               4.3.3.Beneficiile cooperării consolidate în domeniul competenței, al legii aplicabile și al recunoașterii și executării hotărârilor judecătorești în materia regimurilor patrimoniale ale cuplurilor internaționale, care includ atât regimurile matrimoniale, cât și efectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate

               35.Șaptesprezece state membre au solicitat o formă de cooperare consolidată în domeniul regimurilor patrimoniale ale cuplurilor internaționale, care includ atât regimurile matrimoniale, cât și efectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate: Suedia, Belgia, Grecia, Croația, Slovenia, Spania, Franța, Portugalia, Italia, Malta, Luxemburg, Germania, Republica Cehă, Țările de Jos, Austria, Bulgaria și Finlanda. Populația totală a acestor șaptesprezece state membre solicitante este de 340 de milioane de locuitori, care reprezintă 67 % din populația Uniunii
                  14
               . Aceasta înseamnă că un număr semnificativ din cele aproximativ 16 milioane de căsătorii internaționale din UE
                  15
                va beneficia de această cooperare consolidată. Cu cât este mai mare numărul de state membre care participă la cooperarea consolidată, cu atât este mai mare numărul de cetățeni care vor beneficia de aceasta.

               36.Cooperarea consolidată în domeniul competenței, al legii aplicabile și al recunoașterii și executării hotărârilor judecătorești în materia regimurilor patrimoniale ale cuplurilor internaționale, care includ atât regimurile matrimoniale, cât și efectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate le-ar aduce cetățenilor următoarele beneficii:

               (a)tratarea regimurilor patrimoniale ale cuplurilor într-un mod coerent în temeiul unei singure legislații aplicabile și de către o singură autoritate;

               (b)facilitarea alegerii de către cuplurile internaționale a legii aplicabile regimului lor patrimonial;

               (c)creșterea securității juridice pentru cuplurile internaționale, prin aplicarea – ca regulă generală – a legii statului cu care cuplul are cea mai strânsă legătură;

               (d)punerea la dispoziția cetățenilor a posibilității ca aceeași instanță să fie sesizată cu diverse proceduri și, prin urmare, să se evite procedurile paralele și hotărârile judecătorești contradictorii și

               (e)îmbunătățirea previzibilității pentru cuplurile internaționale, simplificând procedurile de recunoaștere și executare a hotărârilor judecătorești și circulația actelor autentice pe teritoriul Uniunii Europene.

               4.3.4.Îndeplinirea cerințelor prevăzute la articolul 20 alineatul (1) din TUE

               37.Articolul 20 alineatul (1) din TUE prevede că formele de cooperare consolidată urmăresc să favorizeze realizarea obiectivelor Uniunii, să apere interesele acesteia și să consolideze procesul său de integrare.

               38.Una dintre sarcinile Uniunii este de a oferi cetățenilor săi un spațiu de libertate, securitate și justiție, fără frontiere interne, în interiorul căruia este asigurată libera circulație a persoanelor [articolul 3 alineatul (2) din TUE]. Spațiul de justiție cuprinde dezvoltarea unei cooperări judiciare în materie civilă cu incidență transfrontalieră, întemeiată pe principiul recunoașterii reciproce a deciziilor judiciare și extrajudiciare [articolul 81 alineatul (1) din TFUE]. În acest scop, Uniunea poate adopta măsuri care urmăresc să asigure, în primul rând, recunoașterea reciprocă între statele membre a hotărârilor judecătorești și executarea acestora și, în al doilea rând, compatibilitatea normelor aplicabile în statele membre în materie de conflict de legi și de competență [articolul 81 alineatul (2) literele (a) și (c) din TFUE].

               39.Armonizarea normelor privind conflictul de legi și de competență facilitează recunoașterea reciprocă a hotărârilor judecătorești. Într-adevăr, faptul că instanțele judecătorești din state membre diferite aplică aceleași norme pentru conflictele de competență și conflictele de legi, în scopul de a stabili instanța competentă și legea aplicabilă în cauza respectivă, consolidează încrederea reciprocă în deciziile judiciare pronunțate în alt stat membru
                  16
               .

               40.Cooperarea consolidată între statele membre solicitante în domeniul competenței, al legii aplicabile și al recunoașterii și executării hotărârilor judecătorești în materia regimurilor patrimoniale ale cuplurilor internaționale, care includ atât regimurile matrimoniale, cât și efectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate, ar avansa îndeplinirea obiectivului Uniunii de a asigura compatibilitatea normelor aplicabile în statele membre în materie de conflicte de legi și de competență. Cooperarea consolidată în acest domeniu ar crește nivelul de compatibilitate a normelor statelor membre referitoare la stabilirea instanței competente să se pronunțe cu privire la o chestiune legată de regimurile patrimoniale ale cuplurilor internaționale și a legislației pe care instanța ar trebui să o aplice, precum și la recunoașterea și executarea într-un stat membru a hotărârilor în această privință pronunțate într-un alt stat membru, în comparație cu situația actuală în care în domeniul regimurilor patrimoniale ale cuplurilor internaționale nu există nicio normă armonizată privind conflictul de legi și de competență și privind recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești.

               4.4.Conformitatea cu tratatele și cu dreptul Uniunii

               41.În conformitate cu articolul 326 din TFUE, formele de cooperare consolidată trebuie să respecte tratatele și dreptul Uniunii.

               42.Cooperarea consolidată nu ar aduce atingere acquis-ului existent. Aceasta ar fi instituită într-un domeniu care face obiectul competențelor partajate ale Uniunii, dar în care, până în prezent, nu există norme comune ale Uniunii. Primul instrument al Uniunii adoptat în domeniul dreptului familiei, Regulamentul (CE) nr. 1347/2000 al Consiliului
                  17
               , stabilește normele privind competența și recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești în materie matrimonială și în materia răspunderii părintești față de copiii comuni în cadrul unei proceduri de matrimoniale. Cu toate acestea, regulamentul nu a inclus norme privind legislația aplicabilă în materie de divorț, nici în ceea ce privește efectele patrimoniale ale cuplurilor. Adoptarea Regulamentului (CE) nr. 2201/2003 al Consiliului
                  18
               , care a abrogat și a înlocuit Regulamentul (CE) nr. 1347/2000 începând cu 1 martie 2005, nu a adus nicio modificare în acest sens. Normele privind conflictul de legi în materie de divorț și separare de corp au fost adoptate în cadrul unei forme de cooperare consolidată în Regulamentul (UE) nr. 1259/2010
                  19
                de către 16 state membre. Normele privind conflictul de legi în ceea ce privește testamentele și succesiunile au fost adoptate prin Regulamentul (UE) nr. 650/2012
                  20
               . Chestiunea normelor privind conflictul de legi în domeniul regimurilor patrimoniale ale cuplurilor internaționale, care includ atât regimurile matrimoniale, cât și efectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate, ar trebui să completeze cadrul juridic care se aplică cuplurilor internaționale în Uniune.

               43.Cooperarea consolidată în domeniul competenței, al legii aplicabile și al recunoașterii și executării hotărârilor judecătorești în materia regimurilor patrimoniale ale cuplurilor internaționale, care includ atât regimurile matrimoniale, cât și efectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate, nu ar conduce la apariția de discriminări pe motiv de cetățenie, interzisă de articolul 18 din TFUE, deoarece normele propuse în materie de conflict de legi ar avea un caracter universal și s-ar aplica tuturor procedurilor în fața instanțelor judecătorești din statele membre participante, indiferent de cetățenia sau de locul de reședință al părților. Pe de altă parte, instanțele judecătorești din statele membre neparticipante vor continua să aplice propriile norme naționale în materie de conflict de legi, în conformitate cu dreptul lor internațional privat.

               4.5.Respectarea pieței interne și a coeziunii economice, sociale și teritoriale; absența barierelor sau a discriminării în cazul schimburilor comerciale; absența denaturării concurenței

               44.Articolul 326 din TFUE prevede că formele de cooperare consolidată nu trebuie să aducă atingere pieței interne și nici coeziunii economice, sociale și teritoriale și nu trebuie să constituie o barieră sau o discriminare în schimburile dintre statele membre ori să provoace o denaturare a concurenței între acestea.

               45.Cooperarea consolidată în domeniul regimurilor patrimoniale ale cuplurilor internaționale, care includ atât regimurile matrimoniale, cât și efectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate, nu pune probleme în ceea ce privește aceste condiții juridice. Într-adevăr, propunerile de punere în aplicare a unei cooperări consolidate în acest domeniu vor contribui la facilitarea bunei funcționări a pieței interne prin eliminarea obstacolelor din calea liberei circulații a persoanelor care se confruntă în prezent cu probleme cauzate de diferențele existente între legislațiile naționale privind efectele patrimoniale ale cuplurilor. Securitatea juridică generată de norme armonizate privind conflictul de legi în acest domeniu ar avea astfel un efect pozitiv asupra cuplurilor care își exercită dreptul la libera circulație între statele membre participante.

               46.Având în vedere natura regulamentelor propuse, care se referă numai la relațiile dintre două persoane, cooperarea consolidată nu ar afecta întreprinderile sau raporturile juridice de pe piață și nici schimburile comerciale sau concurența în cadrul Uniunii. În fine, cooperarea consolidată nu ar afecta coeziunea teritorială între regiunile Uniunii.

               47.Prin asigurarea armonizării normelor privind conflictul de legi, propunerile ar simplifica în mod considerabil viața cetățenilor (și a profesioniștilor din domeniul juridic) întrucât, în statele membre participante, aceștia ar putea stabili competența și legislația aplicabilă regimurilor lor patrimoniale și ar putea beneficia de simplificarea circulației hotărârilor judecătorești și a actelor autentice în acest domeniu.

               48.Deși nu toate cuplurile internaționale din Uniune vor beneficia de securitatea juridică și de simplificarea generate de cooperarea consolidată, situația cuplurilor internaționale în fața instanțelor judecătorești din statele membre neparticipante nu se va deteriora în comparație cu situația actuală. Într-adevăr, în statele membre neparticipante se va menține situația actuală, deoarece acestea vor continua să aplice, așa cum se întâmplă în prezent, legislația lor națională (inclusiv propriile norme privind dreptul internațional privat) în situațiile transfrontaliere referitoare la regimurile matrimoniale și efectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate pentru a stabili instanța care ar trebui să instrumenteze o cauză cu privire la aceste aspecte și legea pe care ar trebui să o aplice respectiva instanță. Statele membre neparticipante vor continua, de asemenea, să aplice, așa cum se întâmplă în prezent, legislația lor națională (inclusiv propriile norme privind dreptul internațional privat) pentru recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești pronunțate într-unul dintre statele membre participante. La rândul lor, statele membre participante vor continua, de asemenea, să aplice, așa cum se întâmplă în prezent, legislația lor națională (inclusiv propriile norme privind dreptul internațional privat) pentru recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești pronunțate într-unul dintre statele membre neparticipante. Prin urmare, situația privind regimurile matrimoniale și efectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate va fi echivalentă cu situația referitoare la alte instrumente de justiție civilă la care nu participă toate statele membre, cum ar fi Regulamentul nr. 1259/2010 de punere în aplicare a unei forme de cooperare consolidată în domeniul legii aplicabile divorțului și separării de corp și Regulamentul nr. 650/2012 privind succesiunea și testamentele.

               49.În plus, aplicarea regulamentelor privind regimurile matrimoniale și efectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate de punere în aplicare a cooperării consolidate nu va depinde de cetățenia membrilor cuplului, adică, de faptul că membrii cuplului sunt sau nu cetățeni ai unui stat membru participant. Autoritățile statelor membre participante (de exemplu, un notar sau o instanță), care sunt obligate să aplice regulamentele, vor aplica aceste dispoziții tuturor cetățenilor care le sesizează într-o chestiune matrimonială sau o chestiune privind efectele patrimoniale ale parteneriatului lor înregistrat, indiferent de cetățenia părților. În aceeași ordine de idei, dacă un cuplu format din unul sau doi cetățeni ai unui stat membru participant sesizează o autoritate a unui stat membru neparticipant, autoritățile acestui stat membru neparticipant nu vor aplica regulamentele, ci legislația lor națională (inclusiv dreptul lor internațional privat), pentru a soluționa aspectele procedurale internaționale ale regimului matrimonial sau ale efectelor patrimoniale ale parteneriatului înregistrat.

               50.Prin urmare, cooperarea consolidată nu va cauza niciun tratament diferențiat nejustificat al cetățenilor.

               4.6.Respectarea drepturilor, a competențelor și a obligațiilor statelor membre neparticipante

               51.Conform dispozițiilor articolului 327 din TFUE, toate formele de cooperare consolidată trebuie să respecte competențele, drepturile și obligațiile statelor membre neparticipante.

               52.Adoptarea unor norme comune privind conflictul de legi de către cele șaptesprezece state membre solicitante nu aduce atingere normelor statelor membre neparticipante. Statele membre neparticipante vor continua să aplice propriile norme de drept internațional privat privind competența, legea aplicabilă și recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești în materia regimurilor patrimoniale ale cuplurilor internaționale.

               53.La nivelul dreptului internațional public, nu există acorduri internaționale privind competența, legea aplicabilă și recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești în materia regimurilor patrimoniale ale cuplurilor internaționale (care includ regimurile matrimoniale și efectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate) între statele membre participante și cele neparticipante care ar fi afectate de cooperarea consolidată.

               4.7.Concluzii privind îndeplinirea condițiilor juridice

               54.Pe baza celor de mai sus, Comisia concluzionează că sunt îndeplinite toate condițiile juridice prevăzute de tratate pentru autorizarea instituirii cooperării consolidate.

               4.8.Respectarea drepturilor fundamentale

               55.Cooperarea consolidată în domeniul regimurilor patrimoniale ale cuplurilor internaționale, care includ atât regimurile matrimoniale, cât și efectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate, respectă drepturile fundamentale prevăzute în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolul 9 privind dreptul la căsătorie și dreptul de a întemeia o familie în conformitate cu legislația națională și articolul 21 privind dreptul la nediscriminare. Normele privind conflictul de legi propuse în regulamentele de punere în aplicare a cooperării consolidate se vor aplica tuturor cuplurilor internaționale care sunt unite printr-o legătură instituțională, cum ar fi căsătoria și parteneriatul înregistrat, din statele membre participante, fără niciun fel de discriminare.

               4.9.Concluzii privind cooperarea consolidată

               56.Comisia consideră că beneficiile instituirii cooperării consolidate în domeniul competenței, al legii aplicabile și al recunoașterii și executării hotărârilor judecătorești privind regimurile patrimoniale ale cuplurilor internaționale, care includ atât regimurile matrimoniale, cât și efectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate, sunt numeroase în comparație cu opțiunea de a menține situația actuală și că avantajele instituirii cooperării consolidate în acest domeniu sunt cu mult superioare oricăror posibile dezavantaje.

               57.Normele comune privind conflictul de legi în materie de regimuri patrimoniale ale cuplurilor internaționale vor facilita în mod considerabil viețile a numeroase cupluri din statele membre participante. Acest lucru este în conformitate cu Programul de la Stockholm, în care Consiliul European a considerat că procesul de armonizare a normelor privind conflictul de legi la nivelul Uniunii ar trebui să continue în domeniile în care este necesar, precum „...regimurile matrimoniale și efectele patrimoniale ale separării cuplurilor”
                  21
               .

               58.Prin urmare, Comisia propune autorizarea instituirii unei cooperări consolidate între statele membre solicitante. Comisia subliniază faptul că forma de cooperare consolidată în domeniul competenței, al legii aplicabile și al recunoașterii și executării hotărârilor judecătorești în materia regimurilor patrimoniale ale cuplurilor internaționale, care includ atât regimurile matrimoniale, cât și efectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate, este deschisă în orice moment tuturor statelor membre, în conformitate cu articolul 328 din TFUE, și încurajează statele membre care nu au depus încă o solicitare în acest sens să participe la această formă de cooperare consolidată, stimulând astfel beneficiile și avantajele acesteia.

               2016/0061 (NLE)

               Propunere de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               de autorizare a unei cooperări consolidate în domeniul competenței, al legii aplicabile și al recunoașterii și executării hotărârilor judecătorești privind regimurile patrimoniale ale cuplurilor internaționale, care includ atât regimurile matrimoniale, cât și efectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 329 alineatul (1),

               având în vedere cererile transmise de Belgia, Bulgaria, Republica Cehă, Germania, Grecia, Spania, Franța, Croația, Italia, Luxemburg, Malta, Țările de Jos, Austria, Portugalia, Slovenia, Finlanda și Suedia,

               având în vedere propunerea Comisiei Europene,

               având în vedere aprobarea Parlamentului European
                  22
               ,

               întrucât:

               (1)Uniunea și-a stabilit obiectivul de a menține și a dezvolta un spațiu de libertate, securitate și justiție, în cadrul căruia se asigură libera circulație a persoanelor. Pentru stabilirea progresivă a unui astfel de spațiu, Uniunea trebuie să adopte măsuri privind cooperarea judiciară în materie civilă cu implicații transfrontaliere.

               (2)În temeiul articolului 81 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, respectivele măsuri trebuie să le cuprindă și pe cele care promovează compatibilitatea normelor aplicabile în statele membre în materie de conflict de legi, inclusiv măsuri care au implicații transfrontaliere privind dreptul familiei.

               (3)La 16 martie 2011, Comisia a adoptat o propunere de regulament al Consiliului privind competența, legea aplicabilă, recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești în materia regimurilor matrimoniale și o propunere de regulament al Consiliului privind competența, legea aplicabilă, recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești în materia parteneriatelor înregistrate.

               (4)În cadrul reuniunii sale din 3 decembrie 2015, Consiliul a concluzionat că nu ar fi posibil ca Uniunea în ansamblu să ajungă la un acord într-un termen rezonabil pentru adoptarea regulamentelor.

               (5)În aceste condiții, Malta, Croația și Belgia au adresat ulterior Comisiei solicitări, prin scrisorile din 14 decembrie 2015, 15 decembrie 2015 și, respectiv, 17 decembrie 2015, iar Suedia, Grecia, Slovenia, Spania, Franța, Portugalia, Italia, Luxemburg și Germania, prin scrisorile din data de 18 decembrie 2015, în care își exprimă dorința de a stabili între ele o cooperare consolidată în domeniul competenței, al legii aplicabile și al recunoașterii și executării hotărârilor judecătorești în materia regimurilor matrimoniale și a efectelor patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate, solicitându-i Comisiei să prezinte Consiliului o propunere în acest sens. Republica Cehă, Țările de Jos, Bulgaria, Austria și Finlanda au adresat Comisiei solicitări identice prin scrisorile din 28 ianuarie 2016, 2 februarie 2016, 9 februarie 2016, 16 februarie 2016 și, respectiv, 26 februarie 2016. În total, șaptesprezece state membre au solicitat instituirea unei cooperări consolidate.

               (6)Cooperarea consolidată ar trebui să instituie un cadru juridic clar și cuprinzător în domeniul regimurilor patrimoniale ale cuplurilor internaționale, care includ atât regimurile matrimoniale, cât și efectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate, în statele membre participante, să garanteze cetățenilor soluții corespunzătoare din perspectiva securității juridice, a previzibilității și a flexibilității și să faciliteze circulația hotărârilor judecătorești și a actelor autentice între statele membre participante.

               (7)În conformitate cu solicitările statelor membre de instituire a unei cooperări consolidate, Comisia propune două acte materiale de punere în aplicare a unei forme de cooperare consolidată, unul privind regimurile matrimoniale și altul privind efectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate. Pentru a include întreaga sferă de aplicare a unei forme de cooperare consolidată în domeniul regimurilor patrimoniale ale cuplurilor internaționale și pentru a garanta nediscriminarea cetățenilor, cele două acte materiale de punere în aplicare ar trebui adoptate simultan.

               (8)Condițiile prevăzute la articolul 20 din Tratatul privind Uniunea Europeană și la articolele 326-329 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene sunt îndeplinite.

               (9)Domeniul cooperării consolidate, și anume competența, legea aplicabilă și recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești în materia regimurilor patrimoniale ale cuplurilor internaționale, care includ atât regimurile matrimoniale, cât și efectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate, este identificat de articolul 81 alineatul (2) literele (a) și (c) și articolul 81 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ca fiind unul dintre domeniile vizate de tratate. Acesta nu este un domeniu de competență exclusivă a Uniunii.

               (10)Cerința de a recurge în ultimă instanță la o formă de cooperare consolidată prevăzută la articolul 20 alineatul (2) din Tratatul privind Uniunea Europeană este îndeplinită prin aceea că, la 3 decembrie 2015, Consiliul a concluzionat că obiectivele regulamentelor propuse nu pot fi atinse într-un termen rezonabil de către Uniune, în ansamblul său.

               (11)Cooperarea consolidată în ceea ce privește competența, legea aplicabilă și recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești în materia regimurilor patrimoniale ale cuplurilor internaționale, care includ atât regimurile matrimoniale, cât și efectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate, își propune să dezvolte o cooperare judiciară în materie civilă cu incidență transfrontalieră, întemeiată pe principiul recunoașterii reciproce a hotărârilor judecătorești, și să asigure compatibilitatea normelor aplicabile în statele membre în materie de conflict de legi. Astfel, cooperarea consolidată promovează obiectivele Uniunii, apără interesele acesteia și consolidează procesul acesteia de integrare, astfel cum se prevede la articolul 20 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană.

               (12)Cooperarea consolidată în domeniul competenței, al legii aplicabile și al recunoașterii și executării hotărârilor judecătorești în materia regimurilor patrimoniale ale cuplurilor internaționale, care includ atât regimurile matrimoniale, cât și efectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate, respectă tratatele și dreptul Uniunii și nu aduce atingere pieței interne și nici coeziunii economice, sociale și teritoriale. Cooperarea consolidată nu constituie un obstacol sau o discriminare în schimburile comerciale dintre statele membre și nu provoacă o denaturare a concurenței între acestea.

               (13)În special, cooperarea consolidată în domeniul competenței, al legii aplicabile și al recunoașterii și executării hotărârilor judecătorești în materia regimurilor patrimoniale ale cuplurilor internaționale, care includ atât regimurile matrimoniale, cât și efectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate, respectă dreptul Uniunii privind cooperarea judiciară în materie civilă, în sensul în care cooperarea consolidată nu aduce atingere acquis-ului existent.

               (14)Cooperarea consolidată în domeniul competenței, al legii aplicabile și al recunoașterii și executării hotărârilor judecătorești în materia regimurilor patrimoniale ale cuplurilor internaționale, care includ atât regimurile matrimoniale, cât și efectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate, respectă competențele, drepturile și obligațiile statelor membre care nu iau parte la aceasta. Normele comune privind jurisdicția, conflictul de legi, recunoașterea și executarea din statele membre participante nu aduc atingere normelor statelor membre neparticipante. Instanțele din statele membre neparticipante vor continua să aplice propriile norme interne existente pentru a stabili competența și legea aplicabilă și în ceea ce privește recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești în materia regimurilor patrimoniale ale cuplurilor internaționale, care includ atât regimurile matrimoniale, cât și efectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate.

               (15)Prezenta decizie respectă principiile consacrate de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 9 și 21.

               (16)Cooperarea consolidată în domeniul competenței, al legii aplicabile și al recunoașterii și executării hotărârilor judecătorești în materia regimurilor patrimoniale ale cuplurilor internaționale, care includ atât regimurile matrimoniale, cât și efectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate, este deschisă în orice moment tuturor statelor membre, în conformitate cu articolul 328 al Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Regatul Belgiei, Republica Bulgaria, Republica Cehă, Republica Federală Germania, Republica Elenă, Regatul Spaniei, Republica Franceză, Republica Croația, Republica Italiană, Marele Ducat al Luxemburgului, Republica Malta, Regatul Țărilor de Jos, Republica Austria, Republica Portugheză, Republica Slovenia, Republica Finlanda și Regatul Suediei sunt autorizate să instituie între ele o cooperare consolidată în domeniul competenței, al legii aplicabile și al recunoașterii și executării hotărârilor judecătorești în materia regimurilor patrimoniale ale cuplurilor internaționale, care includ atât regimurile matrimoniale, cât și efectele patrimoniale ale parteneriatelor înregistrate, prin aplicarea dispozițiilor relevante din tratate.

               Articolul 2

               Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)
                  COM(2011) 126.

                     (2)
                  COM(2011) 127.

                     (3)
                  În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul privind poziția Danemarcei, anexat la tratate, Danemarca nu participa la adoptarea regulamentului propus, care, prin urmare, nu era obligatoriu pentru aceasta și nu i se aplica. În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul privind poziția Regatului Unit și a Irlandei, anexat la tratate, Irlanda și Regatul Unit nu și-au notificat dorința de a lua parte la adoptarea și aplicarea regulamentelor propuse.

                     (4)
                  A7-0253/2013 și A7-0254/2013.

                     (5)
                  Regulamentul (UE) nr. 650/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2012 privind competența, legea aplicabilă, recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești și acceptarea și executarea actelor autentice în materie de succesiuni și privind crearea unui certificat european de moștenitor.

                     (6)
                  CS-PRES/2015/14937.

                     (7)
                  Documentul 14651/15 + COR1 REV1 al Consiliului.

                     (8)
                  Documentul 14652/15 al Consiliului.

                     (9)
                  SEC(2011) 327 final.

                     (10)
                  CS-PRES/2015/14937.

                     (11)
                  Consorțiul ASSER-UCL, Study in comparative law on the rules governing conflicts of jurisdiction and laws on matrimonial property regimes and the implementation for property issues of the separation of unmarried couples in the Member States (Studiu de drept comparat privind normele care reglementează conflictele de competență și de legi referitoare la regimurile matrimoniale și punerea în aplicare a aspectelor patrimoniale ale separării cuplurilor necăsătorite în statele membre). A se vedea: http://europa.eu.int/comm/justice_home/doc_centre/civil/studies/doc_civil_studies_en.htm

                     (12)
                  COM(2006) 400 final.

                     (13)
                  Jurnalul Oficial C 115, 4 mai 2010.

                     (14)
                  Informații Eurostat de la 1 ianuarie 2015(http://ec.europa.eu/eurostat/tgm/table.do?tab=table&language=en&pcode=tps00001&tableSelection=1&footnotes=yes&labeling=labels&plugin=1)

                     (15)
                  Informațiile din aceste paragrafe se bazează pe raportul final al Studiului EPEC de evaluare a impactului privind instrumentele comunitare în materie de regimuri matrimoniale și de patrimoniu al cuplurilor necăsătorite având un element transnațional, 2010.

                     (16)
                  Programul de măsuri destinate punerii în aplicare a principiului recunoașterii reciproce a deciziilor în materie civilă și comercială, adoptat la 30 noiembrie 2000, (JO C 12, 15.1.2001, p. 1).

                     (17)
                  Regulamentul (CE) nr. 1347/2000 al Consiliului privind competența și recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești în materie matrimonială și în materia răspunderii părintești față de copiii comuni (JO L 160, 30.6.2000, p. 19).

                     (18)
                  Regulamentul (CE) nr. 2201/2003 al Consiliului din 27 noiembrie 2003 privind competența, recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești în materie matrimonială și în materia răspunderii părintești, de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1347/2000.

                     (19)
                  Regulamentul (UE) nr. 1259/2010 din 20 decembrie 2010 de punere în aplicare a unei forme de cooperare consolidată în domeniul legii aplicabile divorțului și separării de corp.

                     (20)
                  Regulamentul (UE) nr. 650/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2012 privind competența, legea aplicabilă, recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești și acceptarea și executarea actelor autentice în materie de succesiuni și privind crearea unui certificat european de moștenitor.

                     (21)
                  Jurnalul Oficial C 115, 4 mai 2010.

                     (22)
                  Jurnalul Oficial C […], […], p. […].


				|

		52014PC0139

			Propunere de DECIZIE A CONSILIULUI privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Seychelles privind accesul navelor de pescuit care arborează pavilionul Seychelles la apele și la resursele biologice marine aparținând Mayotte, care se află sub jurisdicția Uniunii Europene /* COM/2014/0139 final - 2014/0079 (NLE) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
1.           CONTEXTUL PROPUNERII
În cursul negocierilor pentru un nou protocol la Acordul de
parteneriat în sectorul pescuitului dintre UE și Seychelles, care au avut
loc în mai 2013, Seychelles a evidențiat necesitatea de a negocia un acord
de acces pentru navele care arborează pavilionul Seychelles la apele
Mayotte, care vor intra sub jurisdicția UE de la 1 ianuarie 2014. Acest
lucru ar permite navelor care arborează pavilionul Seychelles să
aibă în continuare acces la apele Mayotte de la 1 ianuarie 2014.
Navele care arborează
pavilionul Seychelles pot pescui în prezent în apele Mayotte pe baza unui acord
între prefectura Mayotte și armatorii navelor aflate sub pavilion
Seychelles. Până în prezent, în medie 8 nave cu plasă pungă din
Seychelles și-au desfășurat activitatea în apele Mayotte în
temeiul unui acord privat care prevedea plata unei taxe de autorizare direct
către Mayotte.
2.           REZULTATELE
CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII
IMPACTULUI
Acest acord este de o
importanță strategică pentru flota Seychelles ținând cont
de natura migratoare a resurselor de ton. De asemenea, acesta va sublinia în
continuare și va consolida relațiile noastre cu Seychelles. Prezentul
acord completează și oglindește acordul existent pe care îl avem
pentru ca navele UE să aibă acces la resursele din apele Seychelles,
consolidând astfel semnalul politic adresat Seychelles, cel mai important
partener al nostru în regiune.
Pe această bază, Comisia propune adoptarea prin decizie de
către Consiliu, cu aprobarea Parlamentului, a încheierii acestui acord.
3.           ELEMENTELE JURIDICE ALE
PROPUNERII
Consiliul European a adoptat
la 11 iulie 2012 o decizie de modificare a statutului Mayotte astfel încât
aceasta să devină, la 1 ianuarie 2014, regiune ultraperiferică
(JO L 204 din 31.7.2012) în locul statutului actual de țară sau
teritoriu de peste mări. În consecință, actuala ZEE a Mayotte va
face parte, începând cu 1 ianuarie 2014, din apele UE.
Pentru derularea acestor
negocieri, la 14 octombrie, a fost convenit un mandat pentru Comisie, iar
puțin timp după aceea au fost organizate negocieri cu Seychelles care
s-au încheiat la 15 noiembrie 2013.
4.           IMPLICAȚIILE BUGETARE
Deoarece acordul privește accesul navelor
de pescuit aflate sub pavilionul Seychelles la ape care intră sub
jurisdicția UE, nu există implicații financiare cu titlu de
cheltuieli asupra bugetului UE.
5.           ELEMENTE OPȚIONALE
Acest acord prevede accesul acordat unui
număr limitat de nave pentru o perioadă de șase ani la apele
Mayotte, care se află sub jurisdicția UE de la 1 ianuarie 2014.
Acesta reflectă posibilitățile actuale oferite prin actualul
acord pe care Mayotte îl are cu armatorii. Aceste posibilități ar
respecta orientările exprimate în avizul științific al IOTC cu
privire la capacitate și la conservarea resurselor.
Pentru acordarea acestui acces armatorii
navelor din Seychelles vor trebui să plătească pentru
obținerea unei autorizații de pescuit. Taxele pentru aceste
autorizații ar urma să reflecte tarifele totale care au fost convenite
recent cu Seychelles în noul protocol la Acordul de parteneriat în domeniul
pescuitului încheiat între UE și Seychelles. Plata autorizațiilor ar
fi singura compensație financiară prevăzută în acest nou
acord și se va face direct către Mayotte pentru a-i permite să
își dezvolte capacitatea de gestionare și control, precum și
pentru a dezvolta guvernanța în domeniul pescuitului și consolidarea
capacităților. Nu vor exista implicații financiare pentru
guvernul din Seychelles.
2014/0079 (NLE)
Propunere de
DECIZIE A CONSILIULUI
privind încheierea, în numele Uniunii
Europene, a Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica
Seychelles privind accesul navelor de pescuit care arborează pavilionul
Seychelles la apele și la resursele biologice marine aparținând
Mayotte, care se află sub jurisdicția Uniunii Europene.
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 43 alineatul (2),
coroborat cu articolul 218 alineatul (6) litera (a) și cu articolul 218
alineatul (7),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
având în vedere aprobarea Parlamentului
European[1],

întrucât:
(1)       Consiliul European a adoptat
Decizia (2012/419/UE) din 11 iulie 2012[2]
de modificare, cu efect de la 1 ianuarie 2014, a statutului Mayotte în raport
cu Uniunea Europeană,
(2)       Consiliul a autorizat Comisia
să poarte negocieri, în numele Uniunii Europene, pentru un acord cu
Republica Seychelles privind accesul pentru navele de pescuit care
arborează pavilionul Republicii Seychelles la apele și resursele
biologice marine ale Uniunii Europene, mai precis în zona economică
exclusivă din largul coastelor Mayotte.
(3)       În urma negocierilor
respective, la 15 noiembrie 2013 a fost parafat un nou protocol.
(4)       Este în interesul Uniunii
să pună în aplicare Acordul în domeniul pescuitului cu Republica
Seychelles care stabilește posibilitățile de pescuit pentru
Seychelles și definește condițiile de promovare a unui pescuit responsabil
și durabil în apele Mayotte, care se află sub jurisdicția
Uniunii Europene. Prin urmare, este necesară aprobarea acordului în numele
Uniunii.
(5)       Acordul a instituit la
articolul 8 o comisie mixtă responsabilă cu monitorizarea
aplicării acordului. În plus, în conformitate cu acordul, comisia
mixtă poate să aprobe anumite modificări la acord. Pentru a
facilita aprobarea modificărilor respective, este oportună abilitarea
Comisiei Europene să le aprobe, printr-o procedură simplificată,
sub rezerva anumitor condiții.
(6)       Pentru ca
autoritățile din Mayotte să pună în aplicare normele
politicii comune în domeniul pescuitului, de la data la care Mayotte devine
regiune ultraperiferică, este necesar să se instituie un cadru
administrativ adecvat, activități de control, infrastructura
fizică și să se prevadă consolidarea adecvată a
capacităților. Acest lucru va permite, de asemenea, respectarea
obligațiilor internaționale ale Uniunii în materie de raportare. Prin
urmare, ar trebui să fie furnizate mijloacele financiare necesare
autorităților din Mayotte responsabile cu activitățile de
pescuit prin utilizarea finanțării provenite din taxele plătite
de armatori direct către Mayotte.
(7)       Flota de pescuit sub
pavilionul Seychelles își desfășoară activitatea în apele
Mayotte de mai mulți ani în temeiul unui acord între Mayotte și
armatorii navelor, acord prin care armatorii plătesc o taxă de
autorizare către Mayotte pentru a pescui în apele sale. Drept urmare, s-a
instaurat o relație solidă între flota Seychelles și comunitatea
locală a regiunii ultraperiferice franceze Mayotte. Prin urmare, pentru a
menține această continuitate a operațiunilor de pescuit și
a beneficiilor care decurg din acestea pentru Mayotte este necesar ca toate
plățile legate de autorizații și de capturi efectuate în
temeiul prezentului acord să se facă în beneficiul direct al
comunității locale din Mayotte.
(8)       Acordul ar trebui aprobat în
numele Uniunii Europene,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Acordul de stabilire
a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare
prevăzute în acordul dintre Uniunea Europeană și Republica
Seychelles se aprobă în numele Uniunii[3].
Articolul 2
1.           Franța este
împuternicită să colecteze, în contul regiunii sale ultraperiferice
Mayotte, plățile aferente autorizațiilor și capturilor,
precum și alte taxe datorate de către operatorii navelor din
Seychelles pentru acordarea accesului la activități de pescuit în
apele UE aflate în jurul Mayotte, în conformitate cu dispozițiile din
capitolul III secțiunea 1 punctele 8 și 9 și secțiunea 2
din anexa la acord. Aceste încasări sunt utilizate de Franța pentru
instituirea unui cadru administrativ adecvat, a unor activități de
control și a infrastructurii fizice și pentru consolidarea
adecvată a capacităților astfel încât administrația Mayotte
să poată să îndeplinească cerințele PCP.
2.           Franța pune la
dispoziția Comisiei datele referitoare la contul bancar.
3.           La sfârșitul
fiecărui an de implementare a prezentului acord, Franța transmite
Comisiei un raport detaliat cu privire la plățile efectuate de navele
autorizate să pescuiască și utilizarea acestor plăți.
Articolul 3
Președintele
Consiliului efectuează, în numele Uniunii, notificarea prevăzută
la articolul 19 din acord.
Articolul 4
Sub rezerva
dispozițiilor și a condițiilor stabilite în anexă, Comisia
Europeană este autorizată să aprobe, în numele Uniunii,
modificările acordului adoptate în cadrul comisiei mixte.
Articolul 5
Prezenta decizie
intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul
Oficial al Uniunii Europene[4].

Prezenta decizie se adresează statelor
membre.
Adoptată la Bruxelles,
                                                                       Pentru
Consiliu
                                                                       Președintele
[1]               JO C , , p. .
[2]               JO L 204, 31.7.2012.
[3]               Acordul a fost publicat în JO …, împreună cu
decizia privind semnarea.
[4]               Data intrării în vigoare a acordului se va publica
în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene de către Secretariatul
General al Consiliului.
ANEXĂ

Sfera de competență conferită și procedura pentru
stabilirea poziției Uniunii
în cadrul comisiei mixte

1.
Comisia este autorizată să negocieze cu
Republica Seychelles și, după caz, sub rezerva respectării
punctului 3 din prezenta anexă, să convină asupra unor
modificări ale acordului în ceea ce privește următoarele
aspecte:
(a)
revizuirea posibilităților de pescuit în
conformitate cu articolul 9 din acord;
(b)
revizuirea normelor tehnice privind VMS în
conformitate cu punctul 10 din apendicele 6 din anexa la acord și a
dispozițiilor tehnice similare în conformitate cu articolul 8
alineatul (1) din acord.
2.
În cadrul comisiei mixte instituite prin acord,
Uniunea:
(a)
acționează în conformitate cu obiectivele
urmărite de Uniune în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului;
(b)
acționează în conformitate cu concluziile
Consiliului din 19 martie 2012 referitoare la Comunicarea Comisiei privind
dimensiunea externă a politicii comune în domeniul pescuitului;
(c)
promovează poziții care sunt consecvente
cu normele relevante adoptate de organizațiile regionale de gestionare a
pescuitului.
3.
Atunci când se prevede adoptarea, în cadrul unei
reuniuni a comisiei mixte, a unei decizii privind modificări ale
acordului, astfel cum se prevede la punctul 1, se iau măsurile necesare
pentru ca poziția care urmează să fie exprimată în numele
Uniunii să țină seama de cele mai recente informații
relevante de ordin statistic, biologic sau de altă natură transmise
Comisiei.
În acest scop și pe
baza informațiilor respective, serviciile Comisiei transmit Consiliului
sau grupurilor de pregătire ale acestuia, spre examinare și aprobare,
un document pregătitor care prevede detaliile poziției Uniunii avute
în vedere, cu suficient timp înainte de reuniunea relevantă a comisiei
mixte.
În cazul în care, în cadrul unor reuniuni
ulterioare, inclusiv la fața locului, nu se poate ajunge la un acord
astfel încât poziția Uniunii să ia în considerare noile elemente,
chestiunea este transmisă Consiliului sau grupurilor sale de
pregătire.
Comisia este invitată să ia, în timp
util, orice măsuri necesare ca urmare a deciziei comisiei mixte, inclusiv,
după caz, publicarea deciziei relevante în Jurnalul Oficial al Uniunii
Europene și prezentarea eventualelor propuneri necesare pentru punerea în
aplicare a deciziei respective.


|

52011PC0661

/* COM/2011/0661 final - 2011/0289 (NLE) */  Propunere de DECIZIE A CONSILIULUI privind contribuțiile financiare pe care trebuie să le plătească statele membre pentru a finanța Fondul european de dezvoltare (a treia tranșă pe 2011)

	EXPUNERE DE MOTIVE1. CONTEXTUL PROPUNERIIÎn conformitate cu articolul 57 alineatul (3) din Regulamentul financiar aplicabil celui de al 10-lea FED, prezenta propunere se referă la valoarea celei de a treia tranșe a contribuției pentru 2011 („n+1” în sensul procedurilor permanente prevăzute la articolul respectiv). Consiliul trebuie să se pronunțe asupra acestei propuneri în termen de cel mult 21 de zile calendaristice de la prezentarea propunerii de către Comisie, iar statele membre trebuie să verse a treia tranșă a contribuției în termen de cel mult 21 de zile calendaristice de la data la care le este notificată decizia Consiliului.2. ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERIIÎn conformitate cu articolul 57 alineatul (7) din Regulament financiar aplicabil celui de al 10-lea FED, se indică separat suma gestionată de Comisie și suma gestionată de BEI.În conformitate cu articolul 145 din Regulamentul financiar aplicabil celui de al 10-lea FED, BEI a transmis Comisiei previziunile sale actualizate cu privire la angajamentele și plățile corespunzătoare instrumentelor pe care le gestionează.Articolul 58 alineatul (2) din Regulamentul financiar aplicabil celui de al 10-lea FED prevede că solicitările de contribuții utilizează mai întâi, succesiv, sumele stabilite pentru FED anterioare. Prin urmare, pentru solicitările de contribuții care fac obiectul prezentei propuneri, vor fi utilizate sumele corespunzătoare celui de al 10-lea FED în cazul Comisiei și celui de al 9-lea FED în cazul BEI.Articolul 60 din Regulamentul financiar aplicabil celui de al 10-lea FED prevede că, în cazul în care un stat membru nu plătește până la termenul stabilit tranșa sa din contribuție, acesta va trebui să plătească o dobândă pentru suma neplătită, conform procedurilor stabilite la același articol.2011/0289 (NLE)Propunere deDECIZIE A CONSILIULUIprivind contribuțiile financiare pe care trebuie să le plătească statele membre pentru a finanța Fondul european de dezvoltare (a treia tranșă pe 2011)CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 217,având în vedere Acordul de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000[1], astfel cum a fost modificat ultima dată la Ouagadougou, Burkina Faso, la 22 iunie 2010[2], în special articolul 10 alineatul (1),având în vedere Acordul intern între reprezentanții guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind finanțarea ajutoarelor comunitare în baza cadrului financiar multianual pentru perioada 2008-2013 în conformitate cu Acordul de parteneriat ACP-CE și privind alocarea de asistență financiară pentru țările și teritoriile de peste mări cărora li se aplică dispozițiile din partea a patra din Tratatul CE[3] („Acordul intern”), în special articolul 7,având în vedere Regulamentul (CE) nr. 215/2008 al Consiliului din 18 februarie 2008 privind Regulamentul financiar aplicabil celui de al zecelea Fond european de dezvoltare (denumit în continuare „Regulamentul financiar aplicabil celui de al 10-lea FED”)[4], astfel cum a fost modificat ultima dată la 11 aprilie 2011[5], în special articolul 57 alineatul (5),având în vedere propunerea Comisiei,întrucât:(1) În conformitate cu procedura prevăzută la articolul 57 alineatul (5) din Regulamentul financiar aplicabil celui de al 10-lea FED, Comisia prezintă, până la 10 octombrie 2011, o propunere în care se indică (a) valoarea celei de-a treia tranșe a contribuției pe 2011 și (b) valoarea anuală a contribuției pentru anul 2011, revizuită în funcție de nevoile reale, în cazul în care, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din Acordul intern, valoarea anuală nu corespunde nevoilor reale. Consiliul ar trebui să se pronunțe în termen de cel mult 21 de zile calendaristice de la prezentarea de către Comisie a propunerii sale, iar statele membre trebuie să plătească a treia tranșă a contribuției în termen de cel mult 21 de zile calendaristice de la data la care le este notificată decizia Consiliului.(2) La 5 noiembrie 2010, Consiliul a adoptat[6], în urma unei propuneri a Comisiei, decizia de a stabili la 3 690 000 000 EUR valoarea părții care îi revine Comisiei și, respectiv, la 210 000 000 EUR valoarea părții care revine BEI din valoarea anuală a contribuțiilor statelor membre la FED pentru anul 2011. În urma unei propuneri ulterioare a Comisiei, Consiliul a hotărât, la 20 iunie 2011[7], să modifice partea care revine Comisiei în 2011 la 3 100 000 000 EUR.(3) În conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din Acordul intern privind cel de al 10-lea FED, în cazul în care contribuțiile stabilite nu corespund nevoilor reale ale FED, Comisia prezintă Consiliului o propunere de modificare a valorii contribuțiilor în limita plafonului deja stabilit. Prin urmare, valoarea anuală a contribuțiilor statelor membre la FED pentru anul 2011, alocată BEI, ar trebui stabilită la 200 000 000 EUR.(4) În conformitate cu articolul 145 primul paragraf din Regulamentul financiar aplicabil celui de al 10-lea FED, Banca Europeană de Investiții i-a comunicat Comisiei estimările sale actualizate cu privire la angajamentele și plățile pentru instrumentele pe care le gestionează.(5) Articolul 58 alineatul (2) din Regulamentul financiar aplicabil celui de al 10-lea FED prevede că solicitările de contribuții utilizează mai întâi sumele stabilite pentru FED anterioare. Prin urmare, este necesar să se facă, de asemenea, o solicitare de fonduri din cel de al 9-lea FED în temeiul articolului 58 alineatul (2) din Regulamentul financiar aplicabil celui de al 10-lea FED pentru BEI.ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:Articolul 1Valoarea anuală a contribuțiilor statelor membre la FED pentru 2011 se stabilește, prin prezenta decizie, la 200 000 000 EUR, sumă care urmează să fie gestionată de Banca Europeană de Investiții pentru a finanța facilitatea pentru investiții.Articolul 2Contribuțiile individuale la FED pe care statele membre trebuie să le plătească Comisiei și Băncii Europene de Investiții în cadrul celei de a treia tranșe pentru 2011 sunt indicate în tabelul din anexă.Articolul 3Prezenta decizie se aplică de la data adoptării.Articolul 4Prezenta decizie se adresează statelor membre.Adoptată la Bruxelles,Pentru ConsiliuPreședinteleANEXĂA treia tranșă a contribuțiilor pentru 2011 (în euro)STATE MEMBRE | Cheie al 10-lea FED | Tranșa a 3-a |% | Comisia al 10-lea FED |BELGIA | 3,53 | 6 707 000 |DANEMARCA | 2,00 | 3 800 000 |GERMANIA | 20,50 | 38 950 000 |GRECIA | 1,47 | 2 793 000 |SPANIA | 7,85 | 14 915 000 |FRANȚA | 19,55 | 37 145 000 |IRLANDA | 0,91 | 1 729 000 |ITALIA | 12,86 | 24 434 000 |LUXEMBURG | 0,27 | 513 000 |ȚĂRILE DE JOS | 4,85 | 9 215 000 |AUSTRIA | 2,41 | 4 579 000 |PORTUGALIA | 1,15 | 2 185 000 |FINLANDA | 1,47 | 2 793 000 |SUEDIA | 2,74 | 5 206 000 |REGATUL UNIT | 14,82 | 28 158 000 |Subtotal EUR-15 | 96,38 | 183 122 000 |BULGARIA | 0,14 | 266 000 |REPUBLICA CEHĂ | 0,51 | 969 000 |ESTONIA | 0,05 | 95 000 |CIPRU | 0,09 | 171 000 |LETONIA | 0,07 | 133 000 |LITUANIA | 0,12 | 228 000 |UNGARIA | 0,55 | 1 045 000 |MALTA | 0,03 | 57 000 |POLONIA | 1,30 | 2 470 000 |ROMÂNIA | 0,37 | 703 000 |SLOVENIA | 0,18 | 342 000 |SLOVACIA | 0,21 | 399 000 |Subtotal EUR-12 | 3,62 | 6 878 000 |TOTAL EUR-27 | 100,00 | 190 000 000 |[1] JO L 317, 15.12.2000, p. 355.[2] JO L 287, 4.11.2010, p. 3.[3] JO L 247, 9.9.2006, p. 32.[4] JO L 78, 19.3.2008, p. 1.[5] JO L 102, 16.4.2011, p. 1.[6] 15831/10.[7] 11689/11.