               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 28.9.2016
            COM(2016) 622 final
            Propunere de
            DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI A CONSILIULUI
            privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în urma uneicereri din partea Estoniei – EGF/2016/003 EE/petrol și produse chimice

               EXPUNERE DE MOTIVE

               CONTEXTUL PROPUNERII

               1.Normele aplicabile contribuțiilor financiare din Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) sunt prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 1309/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de ajustare la globalizare (2014-2020) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1927/2006
                  1
                (denumit în continuare „Regulamentul privind FEG”).

               2.La 11 mai 2016, Estonia a depus cererea EGF/2016/003 EE/petrol și produse chimice pentru o contribuție financiară din partea FEG, ca urmare a concedierilor
                  2
                care au avut loc în sectoarele economice încadrate la diviziunea 19 (Fabricarea produselor de cocserie și a produselor obținute prin rafinarea petrolului) și la diviziunea 20 (Industria chimică și fabricarea produselor chimice) ale NACE Rev. 2 în Estonia.

               3.După evaluarea acestei cereri, Comisia a concluzionat, în conformitate cu toate dispozițiile aplicabile ale Regulamentului privind FEG, că sunt îndeplinite condițiile pentru acordarea unei contribuții financiare din FEG.

               REZUMATUL CERERII

                        Cererea FEG

                        EGF/2016/003 EE/petrol și produse chimice

                        Stat membru

                        Estonia

                        Regiunea (regiunile) vizată (vizate) (nivel 2 NUTS
                           3
                        )

                        EE00- Eesti
                           4

                        Data depunerii cererii

                        11 mai 2016

                        Data confirmării primirii cererii

                        11 mai 2016

                        Data cererii de informații suplimentare

                        25 mai 2016

                        Termenul pentru furnizarea de informații suplimentare

                        6 iulie 2016

                        Termenul pentru finalizarea evaluării

                        28 septembrie 2016

                        Criteriul de intervenție

                        Articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul privind FEG

                        Număr de întreprinderi vizate

                        3

                        Sectorul (sectoarele) de activitate economică

                        (Diviziunea din NACE Rev. 2)
                           5

                        Diviziunea 19 (Fabricarea produselor de cocserie și a produselor obținute prin rafinarea petrolului)

                        Diviziunea 20 (Industria chimică și fabricarea produselor chimice)

                        Perioada de referință (nouă luni):

                        1 august 2015 – 1 mai 2016

                        Numărul total de concedieri

                        1 550

                        Numărul total de beneficiari eligibili

                        1 550

                        Numărul total de beneficiari vizați

                        800

                        Numărul de tineri vizați care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare (tineri NEET)

                        0

                        Buget pentru servicii personalizate (EUR)

                        1 740 070

                        Buget pentru punerea în aplicare a FEG
                           6
                         (EUR)

                        145 527

                        Buget total (EUR)

                        1 885 597

                        Contribuția din FEG (60 %) (EUR)

                        1 131 358

               EVALUAREA CERERII

               Procedura

               4.La 11 mai 2016, Estonia a depus cererea EGF/2016/003 EE/petrol și produse chimice, în termen de 12 săptămâni de la data la care au fost îndeplinite criteriile de intervenție stabilite la articolul 4 din Regulamentul privind FEG. Comisia a confirmat primirea, la 11 mai 2016, și a solicitat informații suplimentare din partea Estoniei la 25 mai 2016. Aceste informații suplimentare au fost furnizate în termen de șase săptămâni de la data solicitării. Termenul de 12 săptămâni de la data primirii cererii complete, în cursul căruia Comisia ar trebui să finalizeze evaluarea conformității cererii cu condițiile de acordare a unei contribuții financiare, expiră la 28 septembrie 2016.

               Eligibilitatea cererii

               Întreprinderile și beneficiarii în cauză

               5.Cererea se referă la 1 550 de lucrători concediați în sectoarele economice încadrate la diviziunile 19 (Fabricarea produselor de cocserie și a produselor obținute prin rafinarea petrolului) și 20 (Industria chimică și fabricarea produselor chimice) ale NACE Rev. 2.

                        Întreprinderile și numărul de concedieri din perioada de referință

                        Eesti Energia AS

                        532

                        Nitrofert AS

                        421

                        Viru Keemia Grupp AS (VKG)

                        597

                        Numărul total de întreprinderi: 3

                        Numărul total de concedieri:

                        1 550

                        Numărul total de persoane a căror activitate independentă a încetat:

                        0

                        Numărul total de lucrători eligibili și de persoane care desfășoară activități independente:

                        1 550

               Criterii de intervenție

               6.Estonia a depus cererea în temeiul criteriilor de intervenție prevăzute la articolul 4 alineatul (2), de derogare de la criteriile prevăzute la articolul 4 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind FEG, care prevede concedierea a cel puțin 500 de lucrători într-o perioadă de referință de nouă luni, în întreprinderi care își desfășoară activitatea în același sector economic definit în diviziunea NACE Rev. 2 și care sunt situate într-o regiune sau în două regiuni învecinate de nivel NUTS 2 dintr-un stat membru.

               7.Perioada de referință de nouă luni vizată în cerere este cuprinsă între 1 august 2015 și 1 mai 2016.

               Calcularea concedierilor și a cazurilor de încetare a activității

               8.Concedierile din perioada de referință au fost calculate după cum urmează:

               –689 de la data la care, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din Directiva 98/59/CE a Consiliului
                  7
               , angajatorul a notificat în scris autorității publice competente concedierile colective preconizate. Înainte de finalizarea evaluării de către Comisie, Estonia a confirmat că aceste 689 de concedieri au avut loc efectiv;

               –471 de la data notificării individuale de către angajator privind concedierea sau încetarea contractului de muncă al lucrătorului;

               –390 de la data încetării de facto a contractului de muncă sau a expirării acestuia.

               Beneficiari eligibili

               9.Numărul total de beneficiari eligibili este de 1 550.

               Legătura dintre concedieri și modificările structurale majore ale comerțului mondial ca urmare a globalizării

               10.Pentru a stabili legătura dintre concedieri și schimbările structurale majore intervenite în practicile comerciale internaționale ca urmare a globalizării, Estonia susține că este o țară cu o economie mică, deschisă, foarte dependentă de exporturile de bunuri și servicii (aproape 80 % din PIB-ul național în 2015, față de 43,5 % în UE-28). Economia estoniană a avut mult de suferit de pe urma recentelor turbulențe de pe piața mondială a petrolului și a unei degradări generale a poziției Europei în comerțul internațional. Districtul Ida-Virumaa, în nord-estul Estoniei, a fost deosebit de afectat, nu numai din cauza poziției sale izolate din punct de vedere geopolitic la frontiera rusă, ci în special din cauza unei concentrații mari de industrii dependente de prețurile la petrol și la gaz în această zonă. Cele două sectoare care fac obiectul prezentei cereri au fost afectate în moduri diferite.

               11.În ceea ce privește industria chimică și fabricarea produselor chimice, producția de îngrășăminte minerale este mare consumatoare de energie (prețul gazului reprezintă până la 80 % din costurile totale de producție). Din cauza creșterii prețurilor la gazul natural, regiunile din afara Europei unde prețul gazului este scăzut au un avantaj competitiv, fiind posibilă producerea de îngrășăminte la costuri mult mai mici decât în Europa. Standardele de mediu mai ridicate au avut și ele efecte negative asupra competitivității acestui sector în Europa. Cota UE din producția de produse chimice la nivel mondial a scăzut de la 30,9 % în 2004 la 17 % în 2014. UE și-a pierdut treptat prima poziție în lume la vânzările de produse chimice în favoarea Chinei, a cărei cotă a crescut de la 9 % la aproape 35 % în același interval de timp. Și cotele de piață ale celorlalte țări din Asia au crescut, precum și cea a SUA, unde prețul scăzut al gazului de șist a permis realizarea unei producții la costuri relativ mici
                  8
               .

               12.În ceea ce privește sectorul de fabricare a produselor de cocserie și a produselor obținute prin rafinarea petrolului, în special industria de petrol de șist, producția de petrol de șist depinde de prețul mondial al petrolului. Având în vedere că producția de petrol de șist este relativ costisitoare, ea este fezabilă din punct de vedere economic numai atunci când prețul petrolului este ridicat
                  9
               . Potrivit Institutului de Statistică din Estonia, din cauza scăderii prețurilor la petrol, exportul de combustibili minerali din Estonia a scăzut cu 25 % în primele două luni ale anului 2016, în comparație cu aceeași perioadă a anului precedent.

               13.Până în prezent, sectorul de fabricare a produselor de cocserie și a produselor obținute prin rafinarea petrolului nu a mai făcut obiectul unei cereri de finanțare din FEG. Pentru industria chimică și fabricarea produselor chimice s-a depus o cerere de sprijin din partea FEG
                  10
               , care viza aspecte comerciale legate de globalizare.

               Evenimentele care au condus la concedieri și la încetarea activității

               14.În iulie 2015, Nitrofert, o societate care producea amoniu și uree pe cale sintetică, și-a închis unitatea de producție. Această decizie a fost motivată de o creștere semnificativă a prețurilor la gazele naturale și de o scădere a prețurilor la îngrășămintele minerale cauzată în principal de creșterea concurenței la nivel mondial, în principal din partea concurenților asiatici. Nitrofert era în dificultate încă din 2009, când a fost luată pentru prima oară decizia de a întrerupe producția. Ulterior, producția a fost reluată, dar a fost oprită din nou după numai un an. Întrucât nu au existat semne ale unei eventuale îmbunătățiri a situației, s-a decis rezilierea contractelor de muncă ale celor 421 de angajați.

               În octombrie 2015, Eesti Energia, principala societate de servicii energetice din statele baltice și cea mai mare întreprindere din lume care lucrează cu petrol de șist, a decis să reducă producția de petrol de șist ca urmare a scăderii bruște a profiturilor cauzate de scăderea prețurilor la petrol. Această decizie a determinat rezilierea colectivă a contractelor de muncă a 114 angajați. În următoarele luni, au fost concediați alți 418 lucrători.

               A treia întreprindere care face obiectul cererii este Viru Keemia Grupp (VKG), un alt producător de petrol de șist din districtul Ida-Virumaa, care se confruntă cu probleme similare cauzate de scăderea prețurilor la petrol. VKG a închis o unitate de producție în ianuarie 2016, ceea ce a avut ca rezultat concedierea a 597 de lucrători.

               Impactul preconizat al concedierilor asupra economiei și a ocupării forței de muncă la nivel local, regional sau național

               15.Se preconizează că impactul concedierilor asupra economiei locale și regionale și asupra ocupării forței de muncă va fi semnificativ. Scăderea drastică a producției de petrol de șist are efecte de propagare în alte sectoare, cum ar fi sectorul energetic, industria prelucrătoare și industria extractivă. În minerit, producția a scăzut cu 40 % din cauza unei scăderi a activității de extracție de petrol de șist determinate de cererea scăzută ca urmare a scăderii prețului la petrol și produse de petrol de șist.

               16.Districtul Ida-Virumaa se confruntă cu probleme mari din cauza amplasării sale și a structurii sale demografice. Acesta este situat într-o zonă destul de îndepărtată din nord-estul Estoniei, la Marea Baltică, la aproximativ 200 de kilometri la est de regiunea prosperă a capitalei – o distanță prea mare pentru a face naveta. Regiunea este învecinată la est cu Federația Rusă. Din cauza salariilor mai scăzute din Rusia, a situației economice actuale din Rusia și a restricțiilor privind permisele de muncă, nici naveta transfrontalieră nu este o alternativă. Districtele limitrofe de la vest și de la sud sunt zone agrare slab populate. Ida-Virumaa, pe de altă parte, este cea mai urbanizată regiune din Estonia. Peste 80 % din populație trăiește în orașe, care sunt de obicei așezări monoculturale organizate în jurul uneia sau a două mari unități de producție.

               17.Aproximativ 80 % dintre locuitorii districtului Ida-Virumaa sunt de etnie rusă, stabiliți acolo în perioada sovietică pentru a lucra în uzinele sovietice recent înființate în acea perioadă. Multe dintre aceste persoane nu dețin cetățenie estoniană și continuă să vorbească limba rusă ca prima și adesea unica lor limbă de comunicare.

               18.După independență, piața muncii din regiune s-a confruntat cu probleme specifice, ca urmare a închiderii sau a restructurării uzinelor de mari dimensiuni construite în timpul ocupației sovietice. Acest fapt a condus la o creștere semnificativă a ratei șomajului în regiune (11,7 % în 2015, în raport cu media națională de 6,2 %). Întrucât limba rusă nu este limbă oficială în Estonia, numai cei care stăpânesc bine limba estonă au o șansă de a găsi un loc de muncă în alte regiuni ale Estoniei sau în întreprinderi noi care investesc în Ida-Virumaa. Necunoașterea limbii naționale și barierele de ordin cultural sunt cele mai mari obstacole pentru lucrătorii concediați în ceea ce privește găsirea unui loc de muncă în altă parte a țării, dar și pentru societățile care doresc să investească în regiune sau pentru persoanele care se stabilesc aici.

               19.Populația regiunii de 150 000 în 2015 reprezintă doar 9,5 % din forța de muncă națională, dar 17,3 % din șomerii din Estonia. Având în vedere situația, în ansamblu, dificilă a forței de muncă în regiune, inclusiv în ceea ce privește numărul limitat de oferte de locuri de muncă (rata locurilor de muncă vacante în Ida-Virumaa, ca proporție a numărului de locuri vacante din numărul total de locuri de muncă, era de 0,8 % comparativ cu media de 1,2 % în Estonia în al patrulea trimestru al anului 2015)
                  11
               , concedierile colective ale lucrătorilor cu profiluri tehnice relativ similare în căutare de locuri de muncă similare îngreunează procesul de redresare a pieței muncii.

               20.A fost elaborată o strategie de dezvoltare regională, prezentată în planul de acțiune pentru districtul Ida-Virumaa pentru perioada 2015-2020
                  12
               . Logistica și turismul au fost identificate ca potențiale sectoare de creștere și au fost lansate proiecte de infrastructură cu scopul de a stimula creșterea economică și de a crea o bază pentru diversificarea structurii economiei. Alte sectoare cu un potențial de creare de noi locuri de muncă sunt producția de cherestea, metal și materiale de construcție. Pachetul propus de măsuri personalizate care urmează a fi cofinanțate de FEG sprijină pe deplin planul de acțiune, oferind acțiuni de formare menite să îi pregătească pe lucrătorii concediați pentru aceste sectoare în creștere.

               Explicația circumstanțelor excepționale care stau la baza admisibilității cererii

               21.După cum s-a precizat mai sus, din cauza situației geografice izolate și a structurii demografice unice, districtul Ida-Virumaa poate fi considerat o piață a muncii de dimensiuni mici. Estonia susține, de asemenea, că, pentru industria chimică și fabricarea produselor chimice, o cerere în temeiul articolului 4 alineatul (2) din Regulamentul privind FEG era necesară în orice caz. În acest sector, era vizată o singură societate, dar numărul de concedieri nu a atins pragul cerut pentru o cerere în temeiul articolului 4 alineatul (1) litera (a). Chiar dacă aceste concedieri au avut loc în două sectoare economice diferite definite la nivel de diviziune NACE Rev. 2, în loc să depună două cereri separate, Estonia a decis să combine concedierile într-o singură cerere regională, deoarece concedierile au avut loc în același loc, în același interval de timp și au implicat lucrători concediați cu caracteristici foarte similare. Prin urmare, o cerere care combină în mod excepțional concedierile din două sectoare diferite, fără o legătură directă între concedieri, dar având loc toate pe aceeași piață a muncii mică și în același moment, nu numai că reduce sarcina administrativă, dar oferă efecte de sinergie, permițând organizarea de măsuri comune destinate lucrătorilor concediați din ambele sectoare.

               Beneficiarii vizați și acțiuni propuse

               Beneficiarii vizați

               22.Se estimează că numărul lucrătorilor concediați care vor beneficia de măsuri se ridică la 800. Principalul motiv pentru numărul relativ mic de beneficiari vizați este faptul că măsurile vizează lucrătorii concediați care fuseseră identificați ca fiind deosebit de vulnerabili pe piața muncii. Unii dintre lucrători au declarat că nu sunt disponibili pentru a participa la măsuri. Având în vedere intervalul de timp între primele concedieri și începerea măsurilor, Estonia se așteaptă ca unele persoane mai puțin vulnerabile să își poată găsi un loc de muncă înainte de începerea măsurilor. Defalcarea lucrătorilor care ar putea să participe la măsuri în funcție de sex, cetățenie și grupă de vârstă este următoarea:

                        Categorie

                        Numărul de
                           beneficiari vizați (procent rotunjit la prima zecimală)

                        Sex:

                        Bărbați:

                        565

                        (70,6 %)

                        Femei:

                        235

                        (29,4 %)

                        Cetățenie:

                        Cetățeni ai UE:

                        294

                        (36,8 %)

                        Cetățeni din afara UE:

                        506

                        (63,3 %)

                        Grupa de vârstă:

                        15-24 de ani:

                        31

                        (3,9 %)

                        25-29 de ani:

                        47

                        (5,9 %)

                        30-54 de ani:

                        380

                        (47,5 %)

                        55-64 de ani:

                        334

                        (41,8 %)

                        peste 64 de ani:

                        8

                        (1 %)

               Eligibilitatea acțiunilor propuse

               23.Serviciile personalizate care vor fi oferite lucrătorilor concediați constau în următoarele acțiuni:

               –Sprijin pentru studii formale – plata costurilor activităților de formare: Această măsură îi vizează pe șomerii care își încep sau își continuă studiile formale pentru completarea educației, perfecționare și instruire. Durata maximă prevăzută este de 2,5 ani.

               –Rambursarea costurilor de formare pentru angajatori: Se aplică dacă un angajator a recrutat un beneficiar vizat. Casa de asigurări pentru șomaj (PES) poate să ramburseze (în temeiul unui acord prealabil cu angajatorul) 50 % din costurile de formare, dar nu mai mult de 1 250 EUR. Cursurile de formare trebuie să aibă loc în timpul perioadei de implementare. Această măsură include, de asemenea, costul obținerii unei dovezi de calificare.

               –Pregătire pentru piața muncii: Această măsură va dura maximum 1 an, dar cursurile trebuie să se încheie până la sfârșitul perioadei de implementare. Aceste cursuri nu vor asigura doar formare profesională axată pe dobândirea unor competențe specifice, ci vor viza și competențe generale sau non-tehnice (de exemplu, competențe în domeniul informatic sau în domeniul antreprenoriatului). Aceeași persoană nu va putea să participe atât la cursurile de pregătire pentru piața muncii, cât și la studii formale. Măsura privind pregătirea pentru piața muncii include costul obținerii unei dovezi de calificare, inclusiv a certificatelor de competență profesională sau a permisului de conducere, și va acoperi și cheltuielile legate de taxele de stat pentru obținerea acestora.

               –Cursuri de limbă estonă: Toți beneficiarii vizați vor fi eligibili să participe la aceste cursuri, inclusiv cei care și-au găsit deja un nou loc de muncă, dar trebuie să își îmbunătățească cunoștințele de limbă estonă pentru a-și asigura un loc de muncă stabil.

               –Practică profesională: are ca scop să ofere experiență practică beneficiarilor vizați. Este asigurată de angajatori, cu scopul de a îmbunătăți cunoștințele și competențele necesare pentru a se reintegra pe piața muncii cât mai curând posibil.

               –Consiliere financiară: Obiectivul principal este de a-i învăța pe beneficiari cum să facă față situației în care veniturile sunt reduse, iar obligațiile financiare sunt substanțiale. Această măsură este importantă pentru reintegrarea pe piața muncii și acceptarea unui nou loc de muncă cu salarii eventual mai mici.

               –Consiliere psihologică: Această măsură oferă servicii de consiliere psihologică persoanelor concediate în eventualitatea unor situații personale și profesionale dificile.

               –Alocații pentru participarea la studiile formale: În timpul studiilor, fiecare participant va primi o alocație de studiu de 260 EUR pe lună. Pentru a motiva persoanele să înceapă și/sau să continue studiile formale, alocația de studiu va fi plătită pe parcursul întregii perioade de studii, dar numai până la sfârșitul perioadei de implementare. Această alocație va fi redusă la 130 de euro pe lună dacă un participant își găsește un loc de muncă, dar dorește să își încheie studiile în paralel cu activitatea profesională.

               –Burse de studii, alocații pentru transport și cazare pentru cursurile de limbă estonă: În cazul în care un șomer beneficiază de cursuri de limbă, se vor acorda o bursă și o alocație pentru transport și cazare.

               –Alocație de mobilitate: Alocația de mobilitate este plătită șomerilor care nu au găsit un loc de muncă adecvat în apropierea domiciliului și/sau celor care lucrează la cel puțin 20 de kilometri distanță de locul lor de reședință. Alocația este plătită pe parcursul primelor 6 luni de la angajarea la un nou loc de muncă, fără a depăși însă durata proiectului. În cazul unui contract pe durată determinată, alocația este plătită, de asemenea, pe parcursul primelor 6 luni, dar nu poate depăși jumătate din durata contractului. Cuantumul alocației este de 0,1 EUR pe kilometru, dar nu mai mult de 300 EUR pe lună calendaristică. Plățile se calculează pe baza celei mai scurte distanțe dintre locul de reședință și locul de muncă.

               24.Acțiunile propuse, descrise aici, constituie măsuri active pe piața muncii, în cadrul acțiunilor eligibile prevăzute la articolul 7 din Regulamentul privind FEG. Aceste acțiuni nu țin locul măsurilor pasive de protecție socială.

               25.Estonia a furnizat informațiile necesare privind acțiunile care sunt obligatorii pentru întreprinderea vizată în temeiul legislației naționale sau în temeiul contractelor colective de muncă. Estonia a confirmat că o contribuție financiară din partea FEG nu va înlocui astfel de acțiuni.

               26.Pachetul de măsuri propus este în conformitate cu nevoile identificate în strategia de dezvoltare regională a Estoniei pe perioada 2014-2020
                  13
                și cu planul de acțiune pentru districtul Ida-Virumaa pentru perioada 2015-2020
                  14
               . Estonia declară, de asemenea, că pachetul coordonat de măsuri este compatibil cu trecerea la o economie sustenabilă și eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor și că poate facilita această trecere.

               Bugetul estimat

               27.Costurile totale estimate sunt de 1 885 597 EUR, incluzând cheltuieli pentru servicii personalizate de 1 740 070 EUR și cheltuieli pentru activitățile de pregătire, gestionare, informare și publicitate, control și raportare de 145 527 EUR. Estonia declară că va suporta cvasitotalitatea cheltuielilor pentru măsurile de pregătire și a celor de informare și publicitate.

               28.Contribuția financiară totală solicitată din FEG este de 1 131 358 EUR (60 % din totalul costurilor).

                        Acțiuni

                        Numărul estimat al participanților

                        Costul estimat per participant
                        (rotunjit) (EUR)

                        Total costuri estimate

                        (EUR)

                        Servicii personalizate [Acțiuni în temeiul articolului 7 alineatul (1) literele (a) și (c) din Regulamentul privind FEG]

                        Sprijin pentru studii formale – plata costurilor pentru studii formale

                        47

                        5 750

                        270 250

                        Rambursarea costurilor de formare pentru angajatori

                        129

                        338

                        43 661

                        Pregătire pentru piața muncii

                        379

                        851

                        322 704

                        Cursuri de limbă estonă

                        451

                        944

                        425 523

                        Practică profesională

                        273

                        649

                        177 117

                        Consiliere financiară

                        51

                        116

                        5 901

                        Consiliere psihologică

                        50

                        416

                        20 791

                        Subtotal (a):

                        Procent din pachetul de servicii personalizate

                        –

                        1 265 947

                        (72,75 %)

                        Alocații și stimulente [Acțiuni în temeiul articolului 7 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind FEG]

                        Alocații pentru participarea la studiile formale

                        47

                        4 181

                        196 521

                        Burse de studii, alocații pentru transport și cazare pentru cursurile de limbă estonă

                        301

                        393

                        118 177

                        Alocație de mobilitate

                        175

                        911

                        159 425

                        Subtotal (b):

                        Procent din pachetul de servicii personalizate:

                        –

                        474 123

                        (27,25 %)

                         Acțiuni în temeiul articolului 7 alineatul (4) din Regulamentul privind FEG

                        1. Activități de pregătire

                        –

                        100

                        2. Gestionare

                        –

                        109 635

                        3. Informare și publicitate

                        –

                        400

                        4. Control și raportare

                        –

                        35 392

                        Subtotal (c):

                        Procent din costurile totale:

                        –

                        145 527

                        (7,7 %)

                        Costuri totale (a + b + c):

                        –

                        1 885 597

                        Contribuție din FEG (60 % din costurile totale)

                        –

                        1 131 358

               29.Costurile acțiunilor identificate în tabelul de mai sus ca acțiuni în temeiul articolului 7 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind FEG nu depășesc 35 % din costurile totale ale pachetului coordonat de servicii personalizate. Estonia a confirmat că aceste acțiuni sunt condiționate de participarea activă a beneficiarilor vizați la activități de căutare a unui loc de muncă sau de formare.

               Perioada de eligibilitate a cheltuielilor

               30.Estonia a început prestarea serviciilor personalizate către beneficiarii vizați la 1 iulie 2016. Cheltuielile aferente acțiunilor vor fi, prin urmare, eligibile pentru o contribuție financiară din FEG de la 1 iulie 2016 până la 1 iulie 2018, cu excepția studiilor formale cu o durată de peste doi ani, care vor fi eligibile până la 1 ianuarie 2019.

               31.Estonia a început plata cheltuielilor administrative pentru punerea în aplicare a FEG la 11 mai 2016. Prin urmare, cheltuielile cu acțiunile de pregătire, gestionare, informare și publicitate, control și raportare sunt eligibile pentru o contribuție financiară din FEG de la 11 mai 2016 până la 1 ianuarie 2019.

               Complementaritatea cu acțiunile finanțate din fonduri naționale sau ale Uniunii

               32.Sursa națională de cofinanțare este Fundația de servicii și prestații pentru piața muncii, prin intermediul căreia Casa de asigurări pentru șomaj din Estonia (PES) oferă măsuri active pe piața muncii. Alte fonduri sunt puse la dispoziție din bugetul de stat, ca sursă de prefinanțare.

               33.Estonia a confirmat că măsurile descrise mai sus care primesc o contribuție financiară din FEG nu vor beneficia și de contribuții financiare din partea altor instrumente financiare ale Uniunii.

               Procedurile pentru consultarea beneficiarilor vizați sau a reprezentanților acestora sau a partenerilor sociali, precum și a autorităților locale și regionale

               34.Estonia a indicat că pachetul coordonat de servicii personalizate a fost elaborat în consultare cu toate părțile interesate, inclusiv cu parteneri sociali, întreprinderi și servicii publice de ocupare a forței de muncă. La 15 februarie 2016, sindicatele și asociațiile patronale din Ida-Virumaa au organizat o masă rotundă pentru a discuta potențiale soluții pentru criza actuală. Apoi, la începutul lunii aprilie 2016, a avut loc o reuniune la Ministerul Afacerilor Sociale, la care s-a discutat o posibilă cerere pentru cofinanțare din FEG. Au participat la reuniunea la nivel înalt reprezentanți ai Confederației sindicatelor estoniene, ai Confederației organizațiilor patronale din Estonia, ai Ministerului Afacerilor Economice și Comunicațiilor, precum și ai Casei de asigurări pentru șomaj din Estonia (PSE). O nouă reuniune a fost organizată ulterior la nivel regional în regiunea Ida-Virumaa, cu participarea tuturor actorilor regionali relevanți.

               Sistemele de gestionare și control

               35.Cererea conține o descriere a sistemului de gestionare și control, care precizează responsabilitățile organismelor implicate. Estonia a notificat Comisiei că contribuția financiară va fi gestionată de Ministerul Afacerilor Sociale în cadrul Departamentului Strategie și Buget, în calitate de autoritate de management (AM) a FEG, de Ministerul de Finanțe în cadrul Departamentului Control Financiar, în calitate de autoritate de audit (AA) a FEG, și de Ministerul Finanțelor în cadrul Departamentului Plăți de la Uniunea Europeană, în calitate de autoritate de certificare (AC) a FEG. Unele funcții ale autorității de management vor fi delegate Fundației Innove în calitate de organism intermediar (OI) de nivel secund.

               Angajamentele furnizate de statul membru în cauză

               36.Estonia a oferit toate garanțiile necesare cu privire la următoarele:

               –principiile egalității de tratament și nediscriminării vor fi respectate în ceea ce privește accesul la acțiunile propuse și punerea lor în aplicare;

               –cerințele stipulate în legislația națională și în cea a UE privind concedierile colective au fost respectate;

               –întreprinderile care au efectuat concedieri și care și-au continuat activitatea după respectivele concedieri și-au respectat obligațiile legale care reglementează concedierile și au luat măsuri corespunzătoare pentru salariații lor;

               –acțiunile propuse nu vor primi sprijin financiar din partea altor fonduri sau instrumente financiare ale Uniunii și se va evita orice fel de dublă finanțare;

               –măsurile propuse vor fi complementare cu măsurile finanțate din fondurile structurale;

               –contribuția financiară din FEG va respecta normele procedurale și materiale ale Uniunii privind ajutoarele de stat.

               IMPLICAȚIILE BUGETARE

               Propunerea bugetară

               37.FEG nu depășește o sumă anuală maximă de 150 de milioane EUR (la prețurile din 2011), după cum se prevede la articolul 12 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020
                  15
               .

               38.După examinarea cererii în ceea ce privește respectarea condițiilor prevăzute la articolul 13 alineatul (1) din Regulamentul privind FEG și luând în considerare numărul de beneficiari vizați, acțiunile propuse și costurile estimate, Comisia propune mobilizarea unei sume de 1 131 358 EUR din FEG, care reprezintă 60 % din costurile totale ale acțiunilor propuse, cu scopul de a furniza o contribuție financiară pentru cerere.

               39.Decizia propusă de mobilizare a FEG va fi adoptată în comun de Parlamentul European și de Consiliu, în conformitate cu punctul 13 din Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară
                  16
               .

               Acte conexe

               40.În același timp cu prezentarea propunerii de decizie de față pentru mobilizarea FEG, Comisia va prezenta Parlamentului European și Consiliului o propunere de transfer către linia bugetară relevantă a sumei de 1 131 358 EUR.

               41.În același timp cu adoptarea prezentei propuneri de decizie de mobilizare a FEG, Comisia va adopta și o decizie privind o contribuție financiară, prin intermediul unui act de punere în aplicare, care va intra în vigoare la data la care Parlamentul European și Consiliul adoptă decizia propusă de mobilizare a FEG.

               Propunere de

               DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI A CONSILIULUI

               privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în urma unei
                  cereri din partea Estoniei – EGF/2016/003 EE/petrol și produse chimice

               PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

               având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1309/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de ajustare la globalizare (2014-2020) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1927/2006
                  17
               , în special articolul 15 alineatul (4),

               având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară
                  18
               , în special punctul 13,

               având în vedere propunerea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) urmărește să ofere sprijin lucrătorilor concediați și persoanelor care desfășoară activități independente a căror activitate a încetat în urma schimbărilor structurale majore intervenite în practicile comerciale internaționale, generate de globalizare, ca urmare a continuării crizei economice și financiare mondiale sau ca urmare a unei noi crize economice și financiare mondiale, și să le acorde asistență în procesul de reintegrare pe piața muncii.

               (2)FEG nu trebuie să depășească o sumă anuală maximă de 150 de milioane EUR (la prețurile din 2011), după cum se prevede la articolul 12 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului
                  19
               .

               (3)La 11 mai 2016, Estonia a depus o cerere de mobilizare a FEG pentru concedierile care au avut loc în sectoarele economice clasificate, în conformitate cu nomenclatorul statistic al activităților economice din Uniunea Europeană („NACE”), a doua revizuire, la diviziunea 19 (Fabricarea produselor de cocserie și a produselor obținute prin rafinarea petrolului) și la diviziunea 20 (Industria chimică și fabricarea produselor chimice) în Estonia [Republica Estonia nu se împarte în regiuni de nivel 2 în conformitate cu nomenclatorul comun al unităților teritoriale de statistică („NUTS”)
                  20
               ]. Cererea a fost completată cu informații suplimentare care au fost transmise în conformitate cu articolul 8 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1309/2013. Cererea respectivă îndeplinește cerințele necesare pentru acordarea unei contribuții financiare din FEG, astfel cum se prevede la articolul 13 din Regulamentul (UE) nr. 1309/2013.

               (4)În conformitate cu articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1309/2013, cererea din partea Estoniei se consideră admisibilă, deoarece concedierile au un impact grav asupra ocupării forței de muncă și asupra economiei locale, regionale sau naționale.

               (5)Prin urmare, FEG ar trebui mobilizat pentru a se furniza o contribuție financiară în valoare de 1 131 358 EUR, ca urmare a cererii depuse de Estonia.

               (6)Pentru a reduce la minimum timpul necesar pentru mobilizarea FEG, prezenta decizie ar trebui să se aplice de la data adoptării sale,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               În cadrul bugetului general al Uniunii pentru exercițiul financiar 2016, se mobilizează din Fondul european de ajustare la globalizare suma de 1 131 358 EUR în credite de angajament și credite de plată.

               Articolul 2

               Prezenta decizie intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Se aplică de la [data adoptării]
                  21*.

               Adoptată la Bruxelles,

                  Pentru Parlamentul European
                        Pentru Consiliu

                  Președintele
                        Președintele

                     (1)
                  JO L 347, 20.12.2013, p. 855.

                     (2)
                  În sensul articolului 3 din Regulamentul privind FEG.

                     (3)
                  Regulamentul (UE) nr. 1046/2012 al Comisiei din 8 noiembrie 2012 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1059/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui nomenclator comun al unităților teritoriale de statistică (NUTS) privind transmiterea seriilor temporale privind noua împărțire regională (JO L 310, 9.11.2012, p. 34).

                     (4)
                  Republica Estonia nu se împarte în regiuni de nivel NUTS 2.

                     (5)
                  JO L 393, 30.12.2006, p. 1.

                     (6)
                  În conformitate cu articolul 7 al patrulea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1309/2013.

                     (7)
                  Directiva 98/59/CE a Consiliului din 20 iulie 1998 privind apropierea legislațiilor statelor membre cu privire la concedierile colective (JO L 225, 12.8.1998, p. 16).

                     (8)
                  http://fr.zone-secure.net/13451/186036/publication/contents/pdfweb.pdf

                     (9)

                     http://www.energiatalgud.ee/img_auth.php/6/64/EY._Estonian_oil_shale_mining_and_oil_production_macroeconomic_impacts_study.pdf

                     (10)
                  EGF/2013/009 PL/Zachem

                     (11)

                     http://pub.stat.ee/px-web.2001/Dialog/varval.asp?ma=WSV014&lang=1

                     (12)

                     https://www.siseministeerium.ee/sites/default/files/dokumendid/Arengukavad/ida-virumaa_tegevuskava_2015-2020_26.02.15.pdf

                     (13)

                     https://www.siseministeerium.ee/sites/default/files/dokumendid/eesti_regionaalarengu_strateegia_2014-2020.pdf

                     (14)

                     https://www.siseministeerium.ee/sites/default/files/dokumendid/Arengukavad/ida-virumaa_tegevuskava_2015-2020_26.02.15.pdf

                     (15)
                  JO L 347, 20.12.2013, p. 884.

                     (16)
                  JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

                     (17)
                  JO L 347, 20.12.2013, p. 855.

                     (18)
                  JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

                     (19)
                  Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (JO L 347, 20.12.2013, p. 884).

                     (20)
                  Regulamentul (UE) nr. 1046/2012 al Comisiei din 8 noiembrie 2012 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1059/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui nomenclator comun al unităților teritoriale de statistică (NUTS) privind transmiterea seriilor temporale privind noua împărțire regională (JO L 310, 9.11.2012, p. 34).

                     (21)
                   A se introduce data de către Parlament înainte de publicarea în JO.


Anunţ juridic important

|

52009PC0240

Propunere de decizie a Consiliului privind neincluderea difenilaminei în anexa I la Directiva 91/414/CEE a Consiliului şi retragerea autorizaţiilor pentru produsele de protecţie a plantelor care conţin această substanţă (Text cu relevanţă pentru SEE)  /* COM/2009/0240 final */

	[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |Bruxelles, 25.5.2009COM(2009) 240 finalPropunere deDECIZIE A CONSILIULUIprivind neincluderea difenilaminei în anexa I la Directiva 91/414/CEE a Consiliului și retragerea autorizațiilor pentru produsele de protecție a plantelor care conțin această substanță(Text cu relevanță pentru SEE)EXPUNERE DE MOTIVEProiectul anexat de propunere de decizie a Consiliului privește neincluderea difenilaminei ca substanță activă în lista pozitivă (anexa I) din Directiva 91/414/CEE a Consiliului și retragerea produselor de protecție a plantelor care conțin această substanță. Propunerea de neincludere se bazează pe o serie de aspecte problematice identificate în cursul evaluării acestei substanțe active.Directiva 91/414/CEE a Consiliului creează un cadru armonizat pentru autorizarea și introducerea pe piață a produselor de protecție a plantelor. Substanțele active care urmează să fie utilizate ca produse de protecție a plantelor sunt evaluate și autorizate la nivel comunitar și sunt incluse în anexa I la directiva menționată. Produsele individuale de protecție a plantelor care conțin substanțe active sunt evaluate și autorizate de către statele membre pe baza unor norme armonizate.Datele prezentate de industrie au fost inițial evaluate de un stat membru raportor, în cazul de față Irlanda, care a prezentat un proiect de raport de evaluare. Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară a organizat o revizuire inter pares a evaluării inițiale și a furnizat Comisiei o concluzie privind evaluarea riscului prezentat de difenilamină la 30 septembrie 2008.În cursul evaluării acestei substanțe active au fost identificate anumite aspecte problematice. Mai exact, nu a fost posibil să se efectueze o evaluare fiabilă a expunerii consumatorilor, din cauza insuficienței datelor privind prezența și toxicitatea metaboliților neidentificați ai substanței, precum și privind eventuala formare a nitrozaminelor în cursul depozitării substanței active și al prelucrării merelor tratate. În plus, nu erau disponibile date privind eventualul produs de degradare sau de reacție al reziduurilor de difenilamină în articolele prelucrate.Proiectul de decizie privind neincluderea a fost prezentat la 26 februarie 2009 Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, în cadrul căruia:-  16 state membre au votat în favoarea proiectului (165 de voturi)-  9 state membre au votat împotriva proiectului (139 de voturi)-  2 state membre s-au abținut (41 de voturi)Comitetul nu a emis niciun aviz. Prin urmare, în conformitate cu articolul 19 din Directiva 91/414/CEE și în temeiul articolului 5 din Decizia 1999/468/CE a Consiliului, Comisia trebuie să prezinte Consiliului o propunere privind măsurile de adoptat, Consiliul dispunând de trei luni pentru a decide prin majoritate calificată.Proiectul de decizie nu face obiectul dreptului de control al Parlamentului European (articolul 8 din Decizia 1999/468/CE a Consiliului).Propunere deDECIZIE A CONSILIULUIprivind neincluderea difenilaminei în anexa I la Directiva 91/414/CEE a Consiliului și retragerea autorizațiilor pentru produsele de protecție a plantelor care conțin această substanță(Text cu relevanță pentru SEE)CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,având în vedere Directiva 91/414/CEE a Consiliului din 15 iulie 1991 privind introducerea pe piață a produselor de uz fitosanitar[1], în special articolul 8 alineatul (2) paragraful al patrulea,întrucât:1.  Articolul 8 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE prevede că un stat membru poate autoriza, în decurs de 12 ani de la data notificării directivei respective, introducerea pe piață a produselor de protecție a plantelor conținând substanțe active care nu sunt incluse în anexa I la directiva respectivă și care se află deja pe piață la doi ani de la data notificării, timp în care se efectuează o examinare eșalonată a acestor substanțe în cadrul unui program de lucru.2.  Regulamentele (CE) nr. 451/2000[2] și (CE) nr. 1490/2002[3] ale Comisiei prevăd normele detaliate de punere în aplicare a etapei a treia a programului de lucru menționat la articolul 8 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE și stabilesc o listă de substanțe active care urmează să fie evaluate în vederea eventualei lor includeri în anexa I la Directiva 91/414/CEE. Lista respectivă include difenilamina.3.  Efectele difenilaminei asupra sănătății umane și asupra mediului au fost evaluate, pentru o serie de utilizări propuse de notificator, în conformitate cu dispozițiile prevăzute în Regulamentele (CE) nr. 451/2000 și (CE) nr. 1490/2002. În plus, regulamentele menționate anterior desemnează statele membre raportoare care trebuie să înainteze Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA) rapoartele de evaluare și recomandările relevante, în conformitate cu articolul 10 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1490/2002. Pentru difenilamină, statul membru raportor a fost Irlanda și toate informațiile relevante au fost prezentate la 20 iunie 2007.4.  Raportul de evaluare a fost revizuit inter pares de statele membre și de EFSA în cadrul Grupului său de lucru pentru evaluare și a fost prezentat Comisiei la 30 septembrie 2008 sub forma concluziei EFSA cu privire la revizuirea inter pares a evaluării riscului de pesticid în cazul substanței active difenilamină[4]. Raportul respectiv a fost revizuit inter pares de statele membre și de Comisie în cadrul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală și a fost finalizat la 26 februarie 2009, sub forma raportului de reexaminare al Comisiei privind difenilamina.5.  În cursul evaluării acestei substanțe active, au fost identificate unele aspecte problematice. Mai exact, nu a fost posibil să se efectueze o evaluare fiabilă a expunerii consumatorilor, din cauza insuficienței datelor privind prezența și toxicitatea metaboliților neidentificați ai substanței, precum și privind eventuala formare a nitrozaminelor în cursul depozitării substanței active și al prelucrării merelor tratate. În plus, nu erau disponibile date privind eventualul produs de degradare sau de reacție al reziduurilor de difenilamină în articolele prelucrate. Prin urmare, nu a fost posibil să se concluzioneze, pe baza informațiilor disponibile, că difenilamina îndeplinește criteriile pentru a fi inclusă în anexa I la Directiva 91/414/CEE.6.  Comisia a invitat notificatorul să-și prezinte observațiile cu privire la rezultatele revizuirii inter pares și la intenția sa de a susține sau nu în continuare includerea substanței respective în anexă. Notificatorul și-a prezentat observațiile, acestea fiind examinate cu atenție. Cu toate acestea, în ciuda argumentelor invocate de notificator, aspectele problematice identificate nu au putut fi eliminate, iar evaluările efectuate pe baza informațiilor furnizate și examinate în cursul întâlnirilor experților EFSA nu au demonstrat că, în condițiile de utilizare propuse, produsele de protecție a plantelor care conțin difenilamină ar îndeplini în general cerințele prevăzute la articolul 5 alineatul (1) literele (a) și (b) din Directiva 91/414/CEE.7.  În consecință, difenilamina nu ar trebui inclusă în anexa I la Directiva 91/414/CEE.8.  Ar trebui luate măsuri care să garanteze faptul că autorizațiile acordate pentru produsele de protecție a plantelor care conțin difenilamină sunt retrase într-o perioadă determinată și nu sunt reînnoite, precum și că nu se mai acordă autorizații noi pentru astfel de produse.9.  Orice perioadă de grație acordată de un stat membru pentru eliminarea, depozitarea, introducerea pe piață și utilizarea stocurilor existente de produse de protecție a plantelor care conțin difenilamină nu ar trebui să depășească 12 luni, pentru a limita utilizarea stocurilor existente la o singură perioadă de vegetație suplimentară, ceea ce garantează faptul că produsele de protecție a plantelor care conțin difenilamină rămân la dispoziția fermierilor pentru o perioadă de 18 luni de la adoptarea prezentei decizii.10.  Prezenta decizie nu exclude posibilitatea prezentării unei cereri pentru difenilamină în conformitate cu dispozițiile de la articolul 6 alineatul (2) din Directiva 91/414/CEE și cu normele detaliate de punere în aplicare prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 33/2008 al Comisiei[5], în vederea unei posibile includeri în anexa I la directiva menționată anterior.11.  Comitetul permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală nu a emis un aviz în termenul stabilit de președinte,ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:Articolul 1Difenilamina se include ca substanță activă în anexa I la Directiva 91/414/CEE.Articolul 2Statele membre se asigură că:(a) autorizațiile pentru produsele de protecție a plantelor care conțin difenilamină sunt retrase până la [… A SE INSERA O DATĂ ULTERIOARĂ CU 6 LUNI FAȚĂ DE DATA ADOPTĂRII PREZENTEI DECIZII ];(b) autorizațiile pentru produsele de protecție a plantelor care conțin difenilamină nu se mai acordă sau nu se mai reînnoiesc începând cu data publicării prezentei decizii.Articolul 3Orice perioadă de grație acordată de statele membre în conformitate cu dispozițiile articolului 4 alineatul (6) din Directiva 91/414/CEE este cât mai scurtă posibil și expiră cel târziu la [… A SE INSERA O DATĂ ULTERIOARĂ CU 18 LUNI FAȚĂ DE DATA ADOPTĂRII PREZENTEI DECIZII ].Articolul 4Prezenta decizie se adresează statelor membre.Adoptată la Bruxelles,Pentru Consiliu,Președintele [1] JO L 230, 19.8.1991, p. 1.[2] JO L 55, 29.2.2000, p. 25.[3] JO L 224, 21.8.2002, p. 23.[4] Raportul științific EFSA (2008) 188, Conclusion on the peer review of diphenylamine (Concluzii ale revizuirii inter pares a difenilaminei), finalizat la 30 septembrie 2008.[5] JO L 15, 18.1.2008, p. 5–12.