Anunţ juridic important

|

52008PC0159

Propunere de decizie a Parlamentului European şi a Consiliului privind Anul european al creativităţii şi inovării (2009)  /* COM/2008/0159 final - COD 2008/0064 */

	[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |Bruxelles, 28.3.2008COM(2008) 159 final2008/0064 (COD)Propunere deDECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN Ș I A CONSILIULUIprivind Anul european al creativită ț ii ș i inovării (2009)Propunere de(PREZENTATă DE COMISIE)EXPUNERE DE MOTIVEAnul european al creativității și inovării (2009)1. INTRODUCEREEste necesar ca Europa să-și sporească competențele în domeniul creativității și inovării atât din motive sociale, cât și economice. Consiliul European a recunoscut, în mod repetat, că inovarea este crucială pentru Europa, permițându-i acesteia să răspundă eficient la provocările și oportunitățile oferite de globalizare. În decembrie 2006, de exemplu, acesta a declarat că „Europa are nevoie de o abordare strategică în vederea creării unui mediu favorabil inovării, în care cunoașterea se concretizează în produse și servicii inovatoare”[1]. Economia modernă, axată pe creșterea valorii adăugate printr-o mai bună utilizare a cunoștințelor și printr-o inovare rapidă, implică lărgirea evantaiului de aptitudini creative ale întregii populații. În special, este nevoie de aptitudini și competențe care permit cetățenilor să perceapă schimbarea ca pe o oportunitate și să fie deschiși la idei noi, care promovează inovarea și participarea activă într-o societate bazată pe cunoaștere și caracterizată prin diversitate culturală.Capacitatea inovatoare este strâns legată de creativitate ca însușire personală care se bazează pe valorile și aptitudinile culturale și interpersonale. Pentru a fi valorificată la maxim, aceasta trebuie să fie diseminată la scară largă în rândul populației. În martie 2007, Consiliul European a subliniat din nou rolul educației și formării ca factor determinant în sporirea creativității, performanței și competitivității inovării, prezentând conceptul de „triunghiul cunoașterii”: educație, cercetare și inovare[2].Programul de lucru „Educație și formare 2010”[3] și programele comunitare de acțiune în domeniile învățării de-a lungul vieții și al politicilor pentru tineret, precum și în domenii conexe precum cultura, oferă oportunități, la nivel european, de schimb de experiență și bune practici și de îmbunătățire a modului în care părțile interesate înțeleg mijloacele de promovare a creativității și a capacității de inovare. În special, Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind competențele-cheie pentru învățarea de-a lungul vieții[4] oferă un cadru european de referință care acoperă opt competențe-cheie (definite drept „cunoaștere, aptitudini și atitudini”) care cuprind un program vast pentru educație și formare în toate etapele vieții. Multe dintre aceste competențe sunt relevante pentru creativitate și inovare pe plan personal, interpersonal și intercultural, inclusiv „competențele matematice și competențe de bază în științe exacte și tehnologie”, „competențele digitale”, „învățarea procesului de învățare”, „competențele sociale și civice”, „spiritul de inițiativă și antreprenorial” și „sensibilizarea și expresia culturală”.Declararea unui An european este un mod eficient de a contribui la confruntarea cu provocările prin sensibilizarea publicului, difuzarea informațiilor privind bunele practici, stimularea cercetării, creativității și inovării, precum și prin promovarea dezbaterii politice și schimbării în acest domeniu. Prin combinarea acțiunii la nivel comunitar, național, regional și local și prin crearea de posibilități de participare pentru părțile interesate, se pot crea sinergii între activitățile de informare și de sensibilizare, și se poate contribui la concentrarea dezbaterii politice asupra unui aspect precis.Obiectivul anului 2009 este de a se promova creativitatea și capacitatea de inovare drept competențe-cheie pentru toți. Acest aspect este în concordanță cu Comunicarea Comisiei „ O strategie cuprinzătoare privind inovarea în UE ” în care se precizează că „fără educația drept politică centrală, inovarea va rămâne nesprijinită. Aceasta trebuie să promoveze talentul și creativitatea încă de la început[5]”. Astfel, programul „Învățarea de-a lungul vieții” este un mijloc important de sprijinire a acestei inițiative. Acest An european va fi sprijinit, după caz, de alte politici și programe din domenii conexe, precum întreprinderile, societatea informațională,dezvoltarea rurală și coeziunea.2. CONTEXTCreativitatea este o caracteristică umană care se manifestă în numeroase domenii și contexte, de la opere de artă, design și artizanat la descoperiri științifice și antreprenoriat, inclusiv antreprenoriatul social. Caracterul multidimensional al creativității presupune că, într-o serie largă de domenii diverse – tehnologice și netehnologice – cunoașterea poate reprezenta baza creativității și inovării. Inovarea este realizarea reușită a ideilor noi; creativitatea este condiția sine qua non a inovării. Apariția unor produse, servicii, procese, strategii și organizații noi presupune ca oamenii să creeze noi idei și asocieri între acestea. Prin urmare, competențe precum gândirea creativă și buna capacitate de rezolvare a problemelor sunt esențiale atât în domeniile economic și social, cât și în cel artistic.Adesea, între comunitatea creativă și cea inovatoare – pe de o parte artele, pe de altă parte tehnologiile și sectorul întreprinderilor - nu există legături foarte bune. O contribuție importantă a acestui An va fi să creeze punți între aceste două lumi, demonstrând, prin exemple concrete, importanța luării în considerare împreună a conceptelor de creativitate și inovare într-o serie de domenii, precum școlile, universitățile, organizațiile private și publice.O sursă importantă, dar adesea neexploatată, de inovare, care poate fi găsită în afara organizației, o reprezintă utilizatorul. Nevoile acestuia pot servi drept punct de plecare pentru dezvoltarea, ameliorarea și/sau conceperea unor produse și servicii noi, mai competitive. Deținând competențele adecvate, utilizatorii pot nu numai oferi, în calitate de consumatori, un mediu de piață favorabil inovării, ci și rezolva probleme neprevăzute și participa la dezvoltarea de produse și servicii ei înșiși. Efectul pozitiv al implicării consumatorului explică de ce producătorii de noi tehnologii care lucrează în strânsă colaborare cu utilizatorii au o rată bună de succes în domeniul inovării.Legătura dintre competențe și inovare este dinamică: atitudinile oamenilor, precum și aptitudinile și cunoașterea lor stimulează inovarea, iar aceasta, la rândul ei, contribuie la modificarea cererii de aptitudini, atât într-o societate, cât și la nivelul unei întreprinderi. Nu există o combinație unică de aptitudini care să reprezinte, în orice situație, rețeta pentru o inovare reușită. Procesele de inovare devin tot mai interconectate, multidisciplinare și adaptate problemelor, stabilind cereri din ce în ce mai mari de aptitudini generale, precum învățarea procesului de învățare și o capacitate de a interacționa eficient cu ceilalți. Prin urmare, este important să fie recunoscute competențele drept „cunoștințe, aptitudini și atitudini”, cum este cazul în Recomandarea privind competențele-cheie. Atitudinile față de schimbare pot fi la fel de importante precum aptitudinile formale.Motivația și spiritul de inițiativă sunt calități fundamentale care stau la baza capacității creative și inovatoare. Bazele acestor calități se pun în primele faze ale dezvoltării personale. Creativitatea reprezintă o parte importantă din programa de învățământ în primii ani de școală, dar locul pe care-l ocupă diminuează drastic de-a lungul procesului de învățământ. Prin urmare, o provocare majoră pentru sistemul educațional o reprezintă menținerea vie a flăcării creativității la copii și tineri. Printre răspunsuri putem cita, de exemplu, punerea unui accent sporit pe materiile creative, dezvoltarea unor abordări noi ale învățării și sprijinirea diverselor activități extrașcolare.În același timp, competențele interculturale și interpersonale sunt esențiale pentru a permite persoanelor să participe în mod eficient și constructiv la viața socială și profesională, în special în societăți din ce în ce mai diversificate. Competențele civice permit cetățenilor să participe pe deplin la viața civică, pe baza cunoștințelor privind conceptele și structurile sociale și politice, precum și a angajamentului pentru o participare activă și democratică. Prin urmare, aceste aptitudini și cunoștințe sunt importante, de asemenea, pentru sprijinirea creativității și capacității de inovare.Presiunea crescândă de a dezvolta aptitudini creative, inovatoare și critice demonstrează că metodele tradiționale de predare care se bazează pe instruirea directă și pe cursuri teoretice nu mai sunt adecvate. Acestea sunt înlocuite cu modele centrate mai mult pe elev, care se bazează pe implicarea activă în procesul de reflecție și interpretare. Învățarea se realizează împreună cu ceilalți, contribuind în mod creativ la schimbarea practicilor și obiceiurilor sociale. O cultură organizațională care să sprijine deschiderea și creativitatea este o premisă esențială pentru o învățare și o inovare reușite.3. CONSULTAREA PăRțILOR INTERESATE șI IMPACTUL SCONTAT3.1. Consultarea părților interesateAu avut loc discuții informale despre organizarea unui An european al creativității și inovării, pe baza programelor existente, cu membri ai Parlamentului European și cu statele membre. În ceea ce privește aspectele esențiale, inițiativa a fost foarte bine primită, iar numărul din ce în ce mai mare al solicitărilor de informații suplimentare adresate de o serie largă de părți interesate indică amploarea interesului pentru această inițiativă.3.2. Impactul scontatProgramul de lucru „Educație și formare 2010” este la originea multor realizări, inclusiv rapoarte bienale privind cooperarea într-o serie largă de aspecte legate de educație și formare și recomandări sau alte principii sau instrumente cu caracter neobligatoriu referitoare la subiecte specifice, precum recunoașterea rezultatelor învățării neformale și informale sau orientarea de-a lungul vieții. Cu toate acestea, multe dintre activitățile și realizările acestui program se adresează, în primul rând, specialiștilor și responsabililor politici și nu sunt cunoscute suficient de un public mai larg.Un An european care se concentrează pe dezvoltarea creativității și a capacității de inovare ar oferi oportunitatea de a aduce unele dintre aceste realizări în atenția publicului larg într-un mod care să fie accesibil și să stimuleze imaginația, exploatând, în același timp, rezultatele analizelor și ale recomandărilor strategice adoptate deja la nivel european. De asemenea, părțile interesate, inclusiv instituțiile și organizațiile societății civile care activează la nivel european, național, regional sau local, ar avea posibilitatea de a-și spori impactul și de a beneficia de o recunoaștere mai largă a eforturilor lor prin participarea la o inițiativă la scară europeană. Prin urmare, acest An va consolida impactul proceselor existente în cadrul programului de lucru „Educație și formare 2010” și va genera o masă critică de activități care vizează dezvoltarea unor competențe legate de creativitate și inovare. De asemenea, acesta va exploata rezultatele Anului european al dialogului intercultural (2008), punând accentul pe importanța pa care o au aptitudinile interpersonale și interculturale în stimularea creativității și a capacității de inovare într-un mediu caracterizat prin diversitate culturală.Astfel, se așteaptă ca acest An să aibă un impact cel puțin la fel de semnificativ ca inițiativele anterioare de acest tip din domeniul educației, precum Anul european al învățării de-a lungul vieții (1996) și Anul european al educației prin sport (2004). Focalizarea actuală pe competitivitate, cunoaștere și aptitudini în contextul Strategiei de la Lisabona poate oferi un mediu în care părțile interesate vor fi chiar mai receptive la rezultatele acestui An.Activitățile desfășurate în alte domenii politice relevante decât educația, precum întreprinderile, media, coeziunea, dezvoltarea rurală și cercetarea, contribuie deja, direct sau indirect, la promovarea creativității și capacității de inovare. Comisia va valorifica aceste activități pentru a spori impactul acestui An.4. ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII4.1. Rezumat al obiectivelor acțiunii și al măsurilor propuseObiectivul global al Anului european este de a promova creativitatea pentru toți drept motor pentru inovare și factor-cheie pentru dezvoltarea competențelor personale, profesionale, antreprenoriale și sociale prin învățarea de-a lungul vieții.În conformitate cu conceptul de învățare de-a lungul vieții, aprobat prin Hotărârea Consiliului din 27 iunie 2002 privind învățarea de-a lungul vieții[6], promovarea creativității și capacitatea de inovare vor fi adaptate la toate etapele învățării de-a lungul vieții, de la învățământul preșcolar, prin educație și formare în ciclul obligatoriu, ciclul superior și în învățământul profesional, pe parcursul vieții profesionale, până la perioada ulterioară ieșirii la pensie. Acestea se vor aplica mediilor educaționale formale, neformale și informale.În mod similar altor Ani europeni, măsurile adoptate vor cuprinde campanii de informare și promovare, evenimente și inițiative la nivel european, național, regional și local pentru a transmite mesaje-cheie și a difuza informații privind exemple de bune practici. Organizarea acestui An se va baza pe programele comunitare existente, în special pe programul „Învățare de-a lungul vieții (2007-2013)”[7] și programul „Cultură (2007-2013)”[8], precum și pe alte programe și inițiative din cadrul priorităților definite pentru fiecare instrument pentru perioada care include anul 2009[9]. Aceste priorități includ obiective adaptate sectoarelor precum: stimularea și consolidarea creativității și inovării sau dezvoltarea unor metode pedagogice inovatoare care să facă apel la artele creative și știință în școli; promovarea „triunghiului cunoașterii” prin crearea de regiuni de studiu axate pe universități drept motorul dezvoltării regionale; sprijinirea dezvoltării și transferului de inovare prin formarea profesională; promovarea sentimentului de împlinire al adulților prin sensibilizarea la cultură și capacitatea de exprimare creativă și inovare prin educația adulților, precum și pentru toate elementele lanțului învățării de-a lungul vieții, activități de comunicare și evenimente care urmăresc difuzarea și valorificarea rezultatelor. Pentru a se garanta că activitățile organizate în cursul acestui An sunt adaptate nevoilor și contextului proprii fiecărui stat membru și că impactul maxim se obține din experiența dobândită la nivel european, statele membre sunt invitate să numească un coordonator național responsabil de organizarea participării țării respective la Anul european al creativității și inovării, în măsura în care acest rol nu poate fi preluat în mod util de coordonatorul național pentru Strategia de la Lisabona. Un grup director european, alcătuit din reprezentanți ai coordonatorilor naționali, va coordona activitățile la nivel european.4.2. Temei juridicPrezenta inițiativă are drept temei juridic articolele 149 și 150 din Tratatul CE. Aceste două articole sunt, în general, asociate, în conformitate cu abordarea învățării de-a lungul vieții, care a fost confirmată în mai multe texte comunitare, pe parcursul a mai mult de zece ani, inclusiv în cele menționate în considerente.4.3. Principiul subsidiaritățiiPrezenta propunere este conformă cu principiul subsidiarității, ca și programul învățării de-a lungul vieții, care va fi un instrument important pentru realizarea acestui An. În mod similar acestui program, obiectivele propunerii nu pot fi atinse într-o măsură suficientă numai prin acțiunea statelor membre, deoarece acțiunea la nivel național nu se bucură de avantajele oferite de dimensiunea europeană a schimburilor de experiență și bune practici dintre statele membre, care vizează promovarea competențelor-cheie în domeniul specific al creativității și inovării.Obiectivele acestei propuneri pot fi realizate mai bine printr-o acțiune comunitară pentru că Anii europeni sunt special concepuți pentru a răspunde provocărilor comune cărora trebuie să le facă față Europa prin crearea unei mase critice rezultate din combinarea sensibilizării publicului și a promovării dezbaterii politice.4.4. Principiul proporționalitățiiModul de acțiune propus este simplu: se bazează pe programele existente și pe recentrarea activităților de comunicare în jurul temelor acestui An, fără să implice constrângeri disproporționate legate de gestionare pentru administrațiile responsabile de punerea în aplicare a acestuia.4.5. Alegerea instrumentelorO decizie a Parlamentului European și a Consiliului este instrumentul cel mai adecvat pentru a garanta implicarea totală a autorității legislative în conceperea Anului.5. IMPACTUL BUGETARNu se solicită nicio finanțare suplimentară pentru acest An. Suplețea cu care sunt definite prioritățile pe o bază anuală sau multianuală în cadrul programului „Învățare de-a lungul vieții” sau al altor programe relevante oferă o marjă financiară suficientă pentru finanțarea unei campanii de sensibilizare de o amploare similară celor organizate în Anii europeni anteriori. Resursele administrative necesare pentru realizarea Anului pot fi preluate din bugetele administrative existente.2008/0064 (COD)Propunere deDECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUIprivind Anul european al creativității și inovării (2009)Text cu relevan ță pentru SEEPARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolele 149 și 150,având în vedere propunerea Comisiei[10],având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European[11],având în vedere avizul Comitetului Regiunilor[12],în conformitate cu procedura stabilită la articolul 251 din Tratat[13],întrucât:(1) Europa trebuie să-și consolideze capacitatea de creativitate și inovare din motive sociale și economice pentru a răspunde în mod eficient la dezvoltarea societății bazate pe cunoaștere: capacitatea inovatoare este strâns legată de creativitate ca însușire personală și, pentru a fi valorificată la maxim, trebuie difuzată pe scară largă în rândul populației. Pentru atingerea acestui obiectiv este nevoie de o abordare bazată pe învățarea de-a lungul vieții.(2) Sistemele de educație și formare trebuie să contribuie, în mod suficient și la toate nivelurile, la dezvoltarea competențelor-cheie necesare stimulării creativității și inovării, în vederea găsirii unor soluții inovatoare și originale în viața personală, profesională și socială.(3) Consiliul European de la Lisabona (23-24 martie 2000) a concluzionat că o componentă esențială a răspunsului dat de Europa globalizării și trecerii la o economie bazată pe cunoaștere o constituie un cadru european care să definească noi aptitudini de bază care ar trebui deprinse prin învățare de-a lungul vieții și a subliniat că resursele umane sunt principalul atu al Europei.(4) Comunicarea Comisiei intitulată „Realizarea unui spațiu european al învățării de-a lungul vieții” și Rezoluția ulterioară a Consiliului din 27 iunie 2002 privind învățarea de-a lungul vieții[14], au identificat „noile aptitudini de bază” ca fiind o prioritate și au subliniat că învățarea de-a lungul vieții trebuie să înceapă cu învățământul preșcolar și să continue până în perioada ulterioară ieșirii la pensie.(5) Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind competențele-cheie pentru învățarea de-a lungul vieții[15] a identificat, în special, „competențele matematice și competențele de bază în științe exacte și tehnologie”, „învățarea procesului de învățare”, „competențele digitale”, „spiritul de inițiativă și antreprenorial”, „sensibilizarea și expresia culturală” și „competențele sociale și civice”.(6) Cu ocazia reuniunii sale din 8-9 martie 2007, Consiliul European a amintit că educația și formarea sunt indispensabile bunei funcționări a triunghiului cunoașterii (educație-cercetare-inovare) și joacă un rol important în stimularea creșterii și a ocupării locurilor de muncă. Acesta a invitat să se acorde o atenție deosebită stimulării potențialului întreprinderilor mici și mijlocii, inclusiv celor din sectorul cultural și creativ, având în vedere rolul de motoare de creștere, ocupare a locurilor de muncă și inovare pe care îl au acestea.(7) Declararea unui An european al creativității și inovării este un mod eficient de a contribui la confruntarea cu provocările cărora Europa trebuie să le facă față prin sensibilizarea publicului, difuzarea informațiilor privind bunele practici și promovarea cercetării și a dezbaterii politice. Prin crearea unui mediu de promovare simultană a acestor obiective la nivel european, național, regional și local, Anul european poate obține o mai mare sinergie și masă critică decât în cazul unor eforturi disparate la diferite niveluri.(8) Deoarece promovarea creativității și a capacității de inovare prin învățare de-a lungul vieții se înscrie în obiectivele programelor existente, în special al programului „Învățare de-a lungul vieții”[16], realizarea acestui An se poate baza pe utilizarea acestui program în limitele marjei de manevră pe care acesta le prevede pentru definirea priorităților de finanțare pe o bază anuală sau multianuală; programe și politici din alte domenii, precum întreprinderi, coeziune, dezvoltare rurală, cercetare și societatea informațională, contribuie, de asemenea, la promovarea creativității și a capacității de inovare și pot sprijini această inițiativă în contextul cadrelor lor juridice respective.(9) Având în vedere că obiectivele prezentei decizii nu pot fi suficient realizate de către statele membre, dar pot fi mai bine realizate la nivel comunitar, Comunitatea poate lua măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, prevăzut la articolul 5 din tratat.(10) În conformitate cu principiul proporționalității, prevăzut la același articol, prezenta decizie nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivelor respective,ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:Articolul 1SubiectAnul 2009 este desemnat „Anul european al creativității și inovării”.Articolul 2Obiective(1) Obiectivul global al Anului european al creativității și inovării este de a sprijini eforturile statelor membre de promovare a creativității, prin învățarea de-a lungul vieții, drept motor pentru inovare și factor-cheie pentru dezvoltarea competențelor personale, profesionale, antreprenoriale și sociale și bunăstarea tuturor membrilor societății.(2) Obiectivul specific al Anului european al creativității și inovării este de a sublinia, printre altele, următorii factori care pot contribui la promovarea creativității și a capacității de inovare:(a) crearea unui mediu favorabil inovării, flexibilității și adaptabilității într-o lume aflată în continuă schimbare, precum și gestionării creative a diversității; ar trebui luate în considerare toate formele de inovare, inclusiv pe planul social și antreprenorial;(b) stimularea sensibilității estetice, dezvoltării emoționale, gândirii laterale și intuiției, precum și încurajarea creativității la toți copiii, de la vârsta cea mai fragedă, inclusiv în învățământul preșcolar;(c) sensibilizarea în privința importanței creativității, inovării și spiritului antreprenorial pentru dezvoltarea personală, precum și pentru creșterea economică și ocuparea forței de muncă; încurajarea unei mentalități antreprenoriale, în special în rândul tinerilor;(d) promovarea educării, în domeniile matematic, științific și tehnologic, a aptitudinilor de bază și avansate favorabile inovării tehnologice;(e) încurajarea deschiderii către schimbare, creativitate și rezolvarea problemelor în calitate de competențe favorabile inovării, care se pot aplica unei varietăți de contexte profesionale și sociale;(f) lărgirea accesului la o serie de forme creative de exprimare și reducerea disparităților în acest sens, de-a lungul învățământului formal, în special în anii cei mai formatori ai tinerilor, astfel încât unora dintre aceștia să nu le fie frânată dezvoltarea personală;(g) sensibilizarea publicului în ceea ce privește importanța creativității, cunoașterii și flexibilității într-o epocă a schimbărilor tehnologice și integrării globale rapide pentru o viață prosperă și satisfăcătoare; oferirea mijloacelor care să permită cetățenilor să-și îmbunătățească oportunitățile de angajare în toate domeniile în care creativitatea și capacitatea de inovare joacă un rol important;(h) promovarea unor legături mai strânse între arte, întreprinderi, școli și universități;(i) dezvoltarea creativității și a capacității inovatoare prin activități neformale și informale pentru tineret;(j) încurajarea celor care nu sunt pe piața muncii să-și dezvolte potențialul creator pentru împlinirea personală, iar pe cei care sunt în căutarea unui loc de muncă să-și sporească atractivitatea pe piața de muncă;(k) promovarea designului drept activitate creativă care contribuie în mod semnificativ la inovare, precum și la dobândirea de aptitudini de gestionare a inovării și a designului, inclusiv noțiuni de bază în materie de protecția proprietății intelectuale;(l) sublinierea deschiderii către diversitatea culturală ca mijloc de încurajare a comunicării interculturale și a îmbogățirii reciproce în domeniul artistic; precum și(m) dezvoltarea creativității și a capacității inovatoare în organizațiile private și publice prin formare și încurajarea organizațiilor de a utiliza mai bine potențialul creativ al persoanelor, atât angajați, cât și clienți sau utilizatori.Articolul 3Con ținutul măsurilorMăsurile care trebuie luate pentru a se atinge obiectivele stabilite la articolul 2 includ următoarele activități realizate la nivel european, național, regional sau local, legate de obiectivele și temele Anului european al creativității și inovării:(a) conferințe, evenimente și inițiative de promovare a dezbaterii și de sensibilizare în privința importanței creativității și a capacității de inovare;(b) campanii de informare și promovare pentru a difuza mesajele-cheie;(c) identificarea de exemple de bune practici și difuzarea de informații privind promovarea creativității și a capacității de inovare;(d) realizarea de sondaje și studii la nivel comunitar sau național.În afară de activitățile cofinanțate de Comunitate, în conformitate cu articolul 6, Comisia și statele membre pot identifica alte activități care contribuie la obiectivele Anului și pot permite ca denumirea anului să fie menționată în promovarea activităților respective, în măsura în care acestea contribuie la realizarea obiectivelor prevăzute la articolul 2.Articolul 4Cooperarea cu statele membreFiecare stat membru numește un coordonator național responsabil de organizarea participării țării respective la Anul european al creativității și inovării, în măsura în care acest rol nu poate fi preluat în mod util de coordonatorul național pentru Strategia de la Lisabona. Coordonatorul asigură coordonarea, la nivel național, a activităților referitoare la Anul european al creativității și inovării.Articolul 5Coordonarea la nivel europeanComisia convoacă reuniuni ale coordonatorilor naționali pentru a coordona punerea în aplicare la nivel european a Anului european al creativității și inovării și pentru a schimba informații cu privire la punerea în aplicare a acestuia la nivel național.Articolul 6Finan țareaFără a aduce atingere sprijinului care poate fi acordat Anului din programele și politicile din alte domenii, precum întreprinderi, coeziune, cercetare și societatea informațională, cofinanțarea la nivel european a activităților din cadrul Anului este în conformitate cu prioritățile și normele care se aplică programelor existente în domeniul educației și formării, în special programului „Învățare de-a lungul vieții”.Articolul 7Intrarea în vigoarePrezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .Articolul 8Prezenta decizie se adresează statelor membre.Adoptată la Bruxelles, […]Pentru Parlamentul European Pentru ConsiliuPreședintele Președintele[…] […] [1] Concluziile Președinției – Bruxelles, 14-15 decembrie 2006, punctul 28.[2] Concluziile Președinției – Bruxelles, 8-9 martie 2007.[3] Educație și formare 2010 - necesitatea unor reforme urgente pentru succesul Strategiei de la Lisabona : raport comun adoptat de Consiliu și Comisie la 26 februarie 2004. A se vedea, de asemenea, programul detaliat de lucru privind urmărirea obiectivelor sistemelor de educație și formare în Europa, JO C 142, 14.6.2002, p. 1.[4] Recomandarea 2006/962/CE, JO L 394, 30.12.2006, p. 10.[5] COM(2006) 502 final.[6] JO C 163, 9.7.2002, p. 1.[7] Decizia nr. 1720/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 noiembrie 2006 (JO L 327, 24.11.2006, p. 45): http://ec.europa.eu/education/programmes/llp/index_en.html[8] Decizia nr. 1855/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 decembrie 2006 (JO L 372, 27.12.2006, p. 22).[9] http://ec.europa.eu/education/programmes/llp/call08/prior_en.pdf.[10] JO C […], […], p. […].[11] JO C […], […], p. […].[12] JO C […], […], p. […].[13] JO C […], […], p. […].[14] JO C 163, 9.7.2002, p. 1.[15] Recomandarea 2006/962/CE, JO L 394, 30.12.2006 p. 10.[16] Decizia nr. 1720/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 noiembrie 2006 (JO L 327, 24.11.2006, p. 45).


Anunţ juridic important

|

52009PC0280

Propunere de decizie a Consiliului şi a Comisiei privind poziția Comunității în cadrul Consiliului de stabilizare și de asociere în ceea ce privește trecerea la a doua etapă a asocierii între Comunitățile Europene și statele lor membre, pe de o parte, și Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, pe de altă parte, în conformitate cu articolul 5 din Acordul de stabilizare și de asociere  /* COM/2009/0280 final */

	[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |Bruxelles, 7.10.2009COM(2009) 280 finalPropunere deDECIZIE A CONSILIULUI ȘI A COMISIEIprivind poziția Comunității în cadrul Consiliului de stabilizare și de asociere în ceea ce privește trecerea la a doua etapă a asocierii între Comunitățile Europene și statele lor membre, pe de o parte, și Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, pe de altă parte, în conformitate cu articolul 5 din Acordul de stabilizare și de asociereEXPUNERE DE MOTIVE1. INTRODUCEREAcordul de stabilizare și de asociere (ASA), care stabilește o asociere între Comunitățile Europene și statele lor membre, pe de o parte, și Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, pe de altă parte, a intrat în vigoare la 1 aprilie 2004.Articolul 5 alineatul (1) din ASA prevede că „asocierea se realizează integral la încheierea unei perioade de tranziție cu o durată de maximum zece ani, perioadă care se împarte în două etape succesive”. Scopul acestei împărțiri în două etape succesive este de a „asigura punerea progresivă în aplicare a dispozițiilor ASA”.Alineatul (3) din același articol stipulează că „la patru ani după intrarea în vigoare a prezentului acord, Consiliul de stabilizare și de asociere evaluează progresele realizate și adoptă o decizie în ceea ce privește trecerea la a doua etapă și durata acesteia, precum și orice eventuale modificări care trebuie efectuate asupra conținutului dispozițiilor care o reglementează”.În februarie 2008, în urma unei scrisori din partea guvernului Fostei Republici Iugoslave a Macedoniei prin care acesta informa Comisia de faptul că este în măsură să înceapă pregătirile pentru trecerea la a doua etapă, Comisia a început să evalueze progresele realizate de această țară în acest sens.Comisia a solicitat Fostei Republici Iugoslave a Macedoniei să furnizeze informații actualizate privind domeniile în care trecerea la a doua etapă este reglementată de dispoziții specifice ale ASA, precum dreptul de stabilire, prestarea de servicii, plățile curente și circulația capitalurilor.2. RESPECTAREA OBLIGAțIILOR CARE DECURG DIN PRIMA ETAPă A ASAAnaliza efectuată de Comisiei în ceea ce privește răspunsurile acestei țări a condus la concluzia că țara este pregătită să își asume obligațiile care decurg din trecerea la a doua etapă. În Raportul intermediar de activate din 2008[1], Comisia a afirmat că „țara respectă toate angajamentele asumate în temeiul primei etape de punere în aplicare a Titlului V (Circulația lucrătorilor, dreptul de stabilire, prestarea de servicii, circulația capitalurilor) din ASA”.3. OBLIGAțII CARE DECURG DIN A DOUA ETAPă A ASATRECEREA LA A DOUA ETAPă A ASOCIERII ARE URMăTOARELE IMPLICA ții:Dreptul de stabilire-  În temeiul articolului 48 alineatul (5) litera (c) din ASA, Consiliul de stabilizare și de asociere:-  examinează posibilitatea de a extinde dreptul de a achiziționa și de a deține bunuri imobiliare la sucursalele societăților comerciale din Comunitate, atunci când aceste drepturi sunt necesare pentru desfășurarea activităților economice pentru care acestea au fost constituite.În temeiul acestui articol, ambele părți examinează extinderea la sucursalelor societăților comerciale din Comunitate a drepturilor de care se bucură, în prima etapă, numai filialele societăților comerciale din Comunitate.Cu toate acestea, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei a întreprins deja măsuri în vederea liberalizării pieței sale imobiliare. Societățile comerciale din Comunitate pot deja să dobândească în mod liber drepturi de proprietate asupra apartamentelor și imobilelor rezidențiale prin intermediul sucursalelor lor, în urma adoptării următoarelor acte legislative:-  Legea de modificare a Legii privind drepturile de proprietate și alte drepturi imobiliare (adoptată în iulie 2008, Jurnalul Oficial nr. 92/08) prevede dispoziții care asigură persoanelor fizice și juridice din Comunitate drepturi egale cu cele ale cetățenilor țării în ceea ce privește deținerea de bunuri imobiliare, inclusiv terenuri de construcție și închirierea pe termen lung a terenurilor agricole;-  Legea privind terenurile de construcție (adoptată în iulie 2008, Jurnalul Oficial nr. 82/08), care conține dispoziții mai specifice privind drepturile și obligațiile în ceea ce privește terenurile de construcție.Pentru a beneficia de drepturi de proprietate asupra terenurilor de construcție, societățile comerciale din Comunitate au nevoie de o autorizare prealabilă, iar restricțiile privind dobândirea de terenuri agricole rămân în vigoare.-  În temeiul articolului 54 din ASA, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei:-  poate institui sau menține măsuri care constituie derogări de la dispozițiile capitolului privind dreptul de stabilire din ASA în ceea ce privește stabilirea societăților și a resortisanților Comunității care își desfășoară activitatea în anumite ramuri industriale, numai cu o autorizare din partea Consiliului de stabilizare și de asociere și în condițiile stabilite de acesta.Acestea măsuri trebuie să fie rezonabile și necesare pentru a remedia situația și vor înceta să se aplice la cel mult doi ani după încheierea primei etape.Articolul 54 se aplică ramurilor industriale care sunt în curs de restructurare (sau se confruntă cu dificultăți mari), se află în fața perspectivei eliminării (sau a unor reduceri drastice ale cotei totale de piață) sau sunt ramuri industriale nou apărute în țară.Cu toate că, în prima etapă a asocierii, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei are dreptul de a aplica aceste măsuri fără autorizare din partea Consiliului de stabilizare și de asociere, această țară nu a recurs niciodată la această posibilitate.Prestarea de servicii-  În temeiul articolului 55 din ASA, Consiliul de stabilizare și de asociere:-  adoptă, începând cu a doua etapă, măsurile necesare punerii în aplicare progresive a dispozițiilor alineatului (1) al acestui articol, prin care ASA permite, în mod progresiv, prestarea de servicii de către societățile sau resortisanții Comunității sau ai Fostei Republici Iugoslave a Macedoniei care sunt stabilite sau stabiliți pe teritoriul unei părți, alta decât cea în care se află destinatarul serviciilor.Articolul 55 alineatul (2) prevede că, în paralel cu procesul de liberalizare menționat la alineatul de mai sus, părțile autorizează circulația temporară a persoanelor fizice care furnizează un serviciu sau care sunt angajate de un prestator de servicii ca personal de bază (în sensul articolului 53). Această dispoziție se aplică și persoanelor fizice care reprezintă o societate sau un resortisant al Comunității sau al Fostei Republici Iugoslave a Macedoniei și care doresc să intre temporar pe teritoriu pentru a negocia vânzarea de servicii sau pentru a încheia acorduri de vânzare de servicii pentru un prestator, cu condiția ca respectivii reprezentanți să nu efectueze ei înșiși vânzări directe către publicul larg și să nu furnizeze ei înșiși servicii.În adoptarea măsurilor menționate anterior, trebuie să se țină seama de progresele înregistrate de părți în procesul de apropiere a legislațiilor lor. Consiliul de stabilizare și de asociere poate examina detaliile specifice privind punerea în aplicare a acestor măsuri, în funcție de progresele realizate de această țară în domeniu.În lumina articolului 55 alineatul (3) din ASA, părțile la acord trebuie să continue procesul curent de revizuire și simplificare a cerințelor și procedurilor care se aplică prestării de servicii pe teritoriile lor.Plăți curente și circulația capitalurilor-  În temeiul articolului 59 alineatul (2) din ASA, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei:-  asigură libera circulație a capitalurilor legate de investițiile de portofoliu și de împrumuturile și creditele financiare cu scadența mai mică de un an.Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei a asigurat deja că, la începerea celei de-a doua etape, dispozițiile menționate anterior vor fi puse în aplicare prin intermediul următoarelor acte legislative:-  Legea privind operațiunile de schimb valutar (Jurnalul Oficial nr. 34/2001; 49/2001 și 103/2001, ultimele modificări ale legii adoptate în iulie 2008, Jurnalul Oficial nr. 81). Articolul 59 din această lege (dispoziții provizorii) stipulează explicit că „la încheierea primei etape a Acordului de stabilizare și de asociere” restricțiile actuale privind investițiile de portofoliu în valori mobiliare realizate de rezidenți „vor înceta să mai producă efecte”;-  abrogarea deciziei privind condițiile aplicabile operațiunilor cu valori mobiliare efectuate de non-rezidenți (abrogată în decembrie 2007, Jurnalul Oficial nr. 159/07), prin care această țară garantează liberalizarea investițiilor de portofoliu, cu excepția anumitor restricții aplicabile rezidenților, care vor fi automat ridicate odată cu trecerea în a doua etapă (astfel cum este prevăzut la articolul 59 din Legea privind operațiunile de schimb valutar, a se vedea mai sus).-  În temeiul articolului 60 din ASA, Consiliul de stabilizare și de asociere:-  examinează mijloacele care permit aplicarea integrală a reglementărilor comunitare referitoare la circulația capitalurilor.În temeiul acestui articol, ambele părți examinează în continuare apropierea graduală a legislației Fostei Republici Iugoslave a Macedoniei de acquis-ul în domeniul circulației capitalurilor, în vederea realizării unei alinieri depline.În temeiul acestei dispoziții, Consiliul de stabilizare și de asociere ar putea analiza, în cursul celei de-a doua perioade, aspectele legate de deschiderea și deținerea de conturi bancare în străinătate de către rezidenții Fostei Republici Iugoslave a Macedoniei. Legislația actuală a țării prevede anumite limitări în această privință, care i-ar putea împiedica, în practică, pe rezidenții acestei țări să efectueze investiții de portofoliu în statele membre ale UE, cu toate că acest drept le-a fost acordat prin articolul 59 alineatul (2) din ASA.Apropierea progresivă a legislațiilor-  În temeiul articolului 68 din ASA, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei veghează ca legislația sa să devină în mod progresiv compatibilă cu legislația Comunității. Această apropiere progresivă se referă în primul rând la acquis-ul în domeniul pieței interne, precum și la „alte domenii legate de comerț” în prima etapă.Cu toate acestea, ca și în cazul tuturor celorlalte țări candidate, procesul curent de apropiere a legislației Fostei Republicii Iugoslave a Macedoniei de acquis-ul UE a acoperit deja toate domeniile în prima etapă, inclusiv domeniile în care apropierea era prevăzută să se realizeze în a doua etapă. Urmează astfel ca acest proces gradual de apropiere legislativă să continue.Propunere deDECIZIE A CONSILIULUI ȘI A COMISIEIprivind poziția Comunității în cadrul Consiliului de stabilizare și de asociere în ceea ce privește trecerea la a doua etapă a asocierii între Comunitățile Europene și statele lor membre, pe de o parte, și Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, pe de altă parte, în conformitate cu articolul 5 din Acordul de stabilizare și de asociereCONSILIUL UNIUNII EUROPENE,COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENEavând în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 310 coroborat cu articolul 300 alineatul (2) al doilea paragraf,având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, în special articolul 101 paragraful al doilea,având în vedere propunerea Comisiei,întrucât:(1) Acordul de stabilizare și de asociere între Comunitățile Europene și statele lor membre, pe de o parte, și Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, pe de altă parte, a intrat în vigoare la 1 aprilie 2004.(2) Articolul 5 din Acordul de stabilizare și de asociere prevede o perioadă de tranziție cu o durată de maximum zece ani, împărțită în două etape succesive.(3) Prima etapă a început la 1 aprilie 2004, data intrării în vigoare a Acordului de stabilizare și de asociere.(4) Conform articolului 5 alineatul (3) din Acordul de stabilizare și de asociere, la patru ani după intrarea în vigoare a acestui acord, Consiliul de stabilizare și de asociere evaluează progresele realizate și adoptă o decizie în ceea ce privește trecerea la a doua etapă și durata acesteia, precum și orice eventuale modificări care trebuie efectuate asupra conținutului dispozițiilor care o reglementează.(5) Părțile sunt hotărâte să respecte obligațiile care decurg din trecerea la a doua etapă a asocierii.(6) Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei a luat măsurile necesare pentru a asigura respectarea tuturor obligațiilor care decurg din trecerea la a doua etapă.ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:Articol unicProiectul de decizie a Consiliului de stabilizare și de asociere din anexă constituie decizia care urmează să fie luată de Comunitate în cadrul Consiliului de stabilizare și de asociere instituit prin Acordul de stabilizare și de asociere între Comunitățile Europene și statele lor membre, pe de o parte, și Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, pe de altă parte, în ceea ce privește trecerea la a doua etapă a asocierii.Adoptată la Bruxelles,Pentru Consiliu Pentru ComisiePreședintele PreședinteleANEXĂProiect de DECIZIE NR. …/09 A CONSILIULUI DE STABILIZARE șI DE ASOCIERE DIN … 2009 PRIVIND TRECEREA LA A DOUA ETAPă A ASOCIERII ÎNTRE COMUNITățILE EUROPENE șI STATELE LOR MEMBRE, PE DE O PARTE, șI FOSTA REPUBLICă IUGOSLAVă A MACEDONIEI, PE DE ALTă PARTE, ÎN CONFORMITATE CU ARTICOLUL 5 DIN ACORDUL DE STABILIZARE șI DE ASOCIEREConsiliul de stabilizare și de asociere,având în vedere Acordul de stabilizare și de asociere între Comunitățile Europene și statele lor membre, pe de o parte, și Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, pe de altă parte, în special articolul 5 alineatul (3),întrucât:1.  Articolul 5 alineatul (1) din Acordul de stabilizare și de asociere prevede o perioadă de tranziție cu o durată de maximum zece ani, împărțită în două etape succesive.2.  Prima etapă a început la 1 aprilie 2004, data intrării în vigoare a Acordului de stabilizare și de asociere.3.  Conform articolului 5 alineatul (3) din Acordul de stabilizare și de asociere, Consiliul de stabilizare și de asociere evaluează progresele realizate și adoptă o decizie în ceea ce privește trecerea la a doua etapă și durata acesteia, precum și orice eventuale modificări care trebuie efectuate asupra conținutului dispozițiilor care o reglementează.4.  Părțile sunt hotărâte să respecte obligațiile care decurg din trecerea la a doua etapă a asocierii.5.  Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei a luat măsurile necesare pentru a asigura respectarea tuturor obligațiilor care decurg din trecerea la a doua etapă;DECIDE:Articolul 1Trecerea la a doua etapă a asocierii menționată la articolul 5 alineatul (3) din Acordul de stabilizare și de asociere între Comunitățile Europene și statele lor membre, pe de o parte, și Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, pe de altă parte, este stabilită prin prezenta.Articolul 2Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării sale de către Consiliul de stabilizare și de asociere.Adoptată la Bruxelles, … 2009.Pentru Consiliul de stabilizare și de asocierePreședintele [1] SEC (2008) 2695 final, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei – Raport intermediar de activitate 2008, 5. 11. 2008, Bruxelles.


                               COMISIA
                               EUROPEANĂ

                                                        Bruxelles, 5.3.2014
                                                        COM(2014) 117 final

                                                        2014/0064 (CNS)

                                            Propunere de

                                   DECIZIE A CONSILIULUI

     de autorizare a Portugaliei în vederea aplicării unei rate reduse a accizei pentru romul și
     lichiorurile produse și consumate pe plan local în regiunea autonomă Madeira și pentru
       lichiorurile și rachiul produse și consumate pe plan local în regiunea autonomă Azore

RO                                                                                RO
 ---pagebreak---                                            EXPUNERE DE MOTIVE

     1.        CONTEXTUL PROPUNERII
     Prin Decizia 2009/831/CE a Consiliului din 10 noiembrie 20091, adoptată în temeiul
     articolului 299 alineatul (2) din Tratatul CE, Portugalia a fost autorizată să aplice până la 31
     decembrie 2013 o rată redusă a accizei pentru romul și lichiorurile produse și consumate pe
     plan local în regiunea autonomă Madeira și pentru lichiorurile și rachiul produse și consumate
     pe plan local în regiunea autonomă Azore. Articolul 2 din decizia menționată limitează
     această derogare la anumite produse. Portugalia poate aplica acestor produse o rată a accizei
     inferioară ratei integrale pentru alcool prevăzute la articolul 3 din Directiva 92/84/CEE a
     Consiliului2 și inferioară ratei minime a accizei la alcool stabilite prin directiva respectivă, dar
     care nu poate scădea cu mai mult de 75% sub nivelul național standard al accizei la alcool.
     Decizia 2009/831/CE expune motivele care au stat la baza adoptării măsurilor specifice,
     printre care se numără dimensiunea redusă, natura fragmentară și mecanizarea scăzută a
     exploatațiilor agricole. În plus, transportul către insule al anumitor materii prime și materiale
     de ambalare care nu sunt produse pe plan local presupune costuri suplimentare în comparație
     cu simplul transport al produsului finit. Transportul și instalarea echipamentelor în aceste
     regiuni insulare îndepărtate duc la o creștere și mai mare a costurilor suplimentare. În fine,
     producătorii în cauză suportă totodată și costuri suplimentare suportate în general de
     economiile locale, cu precădere costurile crescute ale forței de muncă și ale energiei.
     Reducerea de 75% nu depășește ceea ce este necesar pentru a compensa nivelurile costurilor
     suplimentare suportate de operatori ca urmare a caracteristicilor specifice Madeirei și
     Insulelor Azore ca regiuni ultraperiferice, așa cum se menționează la articolul 349 din TFUE.
     Deoarece avantajul fiscal este limitat la ceea ce este necesar pentru compensarea costurilor
     suplimentare, iar volumele aflate în joc rămân modeste, măsura nu subminează integritatea și
     coerența ordinii juridice comunitare. În plus, avantajul fiscal se limitează la consumul în
     regiunile în cauză.
     Autoritățile portugheze au solicitat reînnoirea autorizației de a aplica o rată redusă a accizei
     pentru romul și lichiorurile produse și consumate pe plan local în regiunea autonomă Madeira
     și pentru lichiorurile și rachiul produse și consumate pe plan local în regiunea autonomă
     Azore până la 31 decembrie 2020. Reînnoirea trebuie să fie aprobată atât printr-o decizie a
     Consiliului în conformitate cu articolul 349 din TFUE, cât și printr-o decizie a Comisiei
     privind ajutorul de stat. Decizia Consiliului în temeiul articolul 349 din TFUE nu aduce
     atingere deciziei Comisiei privind prelungirea acestei măsuri în virtutea normelor aplicabile
     ajutoarelor de stat.

     2.        PROPORȚIONALITATEA DEROGĂRII
     Conform articolului 110 din TFUE, niciun stat membru nu aplică, direct sau indirect,
     produselor altor state membre impozite interne de orice natură mai mari decât cele care se
     aplică, direct sau indirect, produselor naționale similare. De asemenea, niciun stat membru nu

     1
              Decizia Consiliului din 10 noiembrie 2009 de autorizare a Portugaliei în vederea aplicării unei rate
              reduse a accizei pentru romul și lichiorurile produse și consumate pe plan local în regiunea autonomă
              Madeira și pentru lichiorurile și rachiul produse și consumate pe plan local în regiunea autonomă Azore
              (JO L 297, 13.11.2009, p. 9).
     2
              Directiva 92/84/CEE a Consiliului din 19 octombrie 1992 privind apropierea ratelor accizelor la alcool
     și băuturi alcoolice (JO L 316, 31.10.1992, p. 29).

RO                                                          2                                                           RO
 ---pagebreak---      aplică produselor altor state membre impozite interne de natură să protejeze indirect alte
     sectoare de producție.
     Cu toate acestea, în temeiul articolului 349 din TFUE, Consiliul poate autoriza statele membre
     care au regiuni ultraperiferice să deroge de la dispozițiile articolului 110 din TFUE, astfel
     încât să se țină seama de situația socială și economică structurală a acestor regiuni, care este
     agravată de alți factori care dăunează grav dezvoltării lor. O astfel de derogare nu trebuie să
     aducă atingere integrității și coerenței ordinii juridice a Uniunii, inclusiv pieței interne și
     politicilor comune, cum ar fi politicile fiscale comune bazate pe articolul 113 din TFUE. Prin
     urmare, astfel de derogări trebuie să fie proporționale, cu alte cuvinte nu trebuie să depășească
     ceea ce este necesar pentru a remedia situația defavorabilă care împiedică dezvoltarea
     economică a acestor regiuni și nu trebuie să denatureze excesiv concurența în cadrul pieței
     unice. În consecință, orice derogare de la articolul 110 din TFUE ar trebui să se limiteze la
     compensarea totală sau parțială a dezavantajelor legate de costuri cu care se confruntă
     producătorii din aceste regiuni.
     Rapoartele prezentate de Portugalia în conformitate cu articolul 4 din Decizia 2009/831/CE a
     Consiliului includ calculul costurilor suplimentare și al reducerilor accizei pentru anul 2011:

     Madeira
        •    Lichioruri (sticlă de 70 cl. 20º alc./vol.)
             Cost suplimentar: 1,21 EUR
             Reducere acciză: 1,06 EUR

        •    Rom (sticlă de 70 cl. 40º alc./vol.)
             Cost suplimentar: 2,20 EUR
             Reducere acciză: 2,12 EUR

     Azore
        •    Lichioruri (sticlă de 70 cl. 20º alc./vol.)
             Cost suplimentar: 1,17 EUR
             Reducere acciză: 1,08 EUR

        •    Rachiu (sticlă de 100 cl. 40º alc./vol.)
             Cost suplimentar: 3,31 EUR
             Reducere acciză: 3,09 EUR
     Sursă: Rapoartele prevăzute la articolul 4 din Decizia 2009/831/CE a Consiliului

     Trebuie precizat că calculul costurilor suplimentare menționate mai sus nu include anumiți
     factori care s-au dovedit a fi dificil de cuantificat. Cu toate acestea, se poate confirma că
     reducerea cu 75% a accizelor standard nu depășește ceea ce este necesar pentru a compensa

RO                                                      3                                                RO
 ---pagebreak---      nivelurile costurilor suplimentare suportate de operatori ca urmare a caracteristicilor specifice
     de regiuni ultraperiferice ale Madeirei și Insulelor Azore.
     Rapoartele includ și date privind cota de piață a acestor produse pe piețele locale între 2004 și
     2010:

     Madeira - Rom și lichioruri combinate (pe volum de alcool)

     Anul                          2004      2005          2006     2007     2008      2009      2010

     Cota producției locale        15,86%     20,19%       23,03%   20,33%   26,91%    30,76%    33,89%

     Azore - Lichioruri (pe volum de alcool)

     Anul                          2004      2005          2006     2007     2008      2009      2010

     Cota producției locale        56,43%     50,60%       49,70%   46,73%   39,19%    45,28%    48,57%

     Azore - Rachiu (pe volum de alcool)

     Anul                          2004      2005          2006     2007     2008      2009      2010

     Cota producției locale        47,99%     41,62%       42,51%   33,53%   23,19%    34,28%    31,74%

     Sursă: Calcule proprii utilizând date din rapoartele prevăzute la articolul 4 din Decizia
     2009/831/CE a Consiliului
     Tabelul confirmă o tendință de scădere în ceea ce privește cota producției locale de lichioruri
     și rachiu din Azore și de creștere pentru romul și lichiorurile din Madeira. Cu toate acestea,
     pentru Madeira ar trebui să se ia în considerare cota foarte scăzută a producției locale în 2004.
     Evoluția cotelor de piață pentru producția locală confirmă faptul că actuala rată redusă a
     accizelor este echilibrată și nu a creat o denaturare a concurenței în cadrul pieței interne.
     În industria locală din Madeira lucrează 134 de muncitori, iar în Azore, 90 de muncitori. În
     Madeira, cultivarea și prelucrarea trestiei de zahăr și a fructelor oferă locuri de muncă pentru
     aproximativ 1 000 de exploatații agricole familiale.
     Acordarea unei noi autorizații Portugaliei pentru a aplica o rată redusă a accizelor în regiunea
     autonomă Madeira pentru romul și lichiorurile produse și consumate pe plan local și în
     regiunea autonomă Azore pentru lichiorurile și rachiul produse și consumate pe plan local este
     justificată pentru a evita periclitarea dezvoltării acestor regiuni ultraperiferice și nu provoacă
     o denaturare a concurenței în cadrul pieței interne.

     3.       ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII
     Rezumatul măsurilor propuse
     Decizia propusă autorizează Portugalia să aplice de la 1 iulie 2014 până la 31 decembrie 2020
     o rată redusă a accizei pentru romul și lichiorurile produse și consumate pe plan local în

RO                                                     4                                                  RO
 ---pagebreak---      regiunea autonomă Madeira și pentru lichiorurile și rachiul produse și consumate pe plan local
     în regiunea autonomă Azore, rată care poate fi mai mică decât rata minimă a accizei stabilită
     prin Directiva 92/84/CEE, dar nu cu mai mult de 75% sub nivelul național standard al accizei
     la alcool.
     Autoritățile portugheze vor trebui să trimită Comisiei un raport intermediar până la 30
     septembrie 2017, pentru a evalua dacă motivele care justifică acordarea derogării fiscale se
     aplică în continuare și dacă avantajul fiscal acordat de Portugalia rămâne proporțional.
     Temeiul juridic
     Articolul 349 din TFUE.
     Principiul subsidiarității
     Numai Consiliul are autoritatea, în temeiul articolului 349 din TFUE, de a adopta măsuri
     specifice în favoarea regiunilor ultraperiferice pentru a adapta aplicarea tratatelor în aceste
     regiuni, inclusiv a politicilor comune, având în vedere existența unor handicapuri permanente
     care afectează situația economică și socială a regiunilor respective.
     Prin urmare, propunerea respectă principiul subsidiarității.
     Principiul proporționalității
     Propunerea respectă principiul proporționalității din următoarele motive:
     Avantajul fiscal este limitat la ceea ce este necesar pentru compensarea costurilor
     suplimentare.
     Alegerea instrumentelor
     Instrument propus: Decizie a Consiliului
     Alte instrumente nu ar fi fost adecvate din următorul motiv:
     Derogările acordate în temeiul articolului 349 din TFUE sunt prevăzute în decizii ale
     Consiliului.

     4.       IMPLICAȚII BUGETARE
     Propunerea nu are implicații asupra bugetului Uniunii Europene.

RO                                                  5                                                  RO
 ---pagebreak---                                                            2014/0064 (CNS)

                                              Propunere de

                                     DECIZIE A CONSILIULUI

     de autorizare a Portugaliei în vederea aplicării unei rate reduse a accizei pentru romul și
     lichiorurile produse și consumate pe plan local în regiunea autonomă Madeira și pentru
       lichiorurile și rachiul produse și consumate pe plan local în regiunea autonomă Azore

     CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
     având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 349,
     având în vedere propunerea Comisiei Europene,
     după transmiterea proiectului de act legislativ parlamentelor naționale,
     având în vedere avizul Parlamentului European3,
     hotărând în conformitate cu o procedură legislativă specială,
     întrucât:
     (1)    Prin Decizia 2009/831/CE a Consiliului din 10 noiembrie 2009, adoptată în temeiul
            articolului 299 alineatul (2) din Tratatul CE (în prezent articolul 349 din TFUE),
            Portugalia a fost autorizată să aplice o rată redusă a accizei pentru romul și lichiorurile
            produse și consumate pe plan local în regiunea autonomă Madeira și pentru
            lichiorurile și rachiul produse și consumate pe plan local în regiunea autonomă Azore,
            rată care poate fi mai mică decât rata minimă a accizei stabilite prin Directiva
            92/84/CEE, dar nu cu mai mult de 75% sub nivelul național standard al accizei la
            alcool.
     (2)    La data de 30 iulie 2013, autoritățile portugheze au cerut Comisiei să prezinte o
            propunere de decizie a Consiliului de prelungire a Deciziei 2009/831/CE a Consiliului,
            în aceleași condiții, până la 31 decembrie 2020. Această cerere a fost modificată la 19
            noiembrie 2013, dată la care Portugalia a solicitat o prelungire a Deciziei 2009/831/CE
            a Consiliului pentru 6 luni, până la 30 iunie 2014, pentru a coincide cu orientările
            actuale privind ajutoarele regionale, urmând ca o nouă prelungire să acopere perioada
            1 iulie 2014 - 31 decembrie 2020.
     (3)    Acordarea noii autorizații este justificată pentru a evita periclitarea dezvoltării acestor
            regiuni ultraperiferice. Din cauza dificultăților de a exporta din aceste regiuni, piețele
            regionale sunt singurele debușeuri posibile pentru vânzarea acestor produse.
     (4)    În regiunile autonome Azore și Madeira, materiile prime de origine agricolă sunt mai
            scumpe decât în condiții normale de producție, din cauza dimensiunii reduse, a naturii
            fragmentare și a mecanizării scăzute a exploatațiilor agricole. În plus, în cazul
            Madeirei, producția rezultată din prelucrarea trestiei de zahăr este mai scăzută decât în
            alte regiuni ultraperiferice din cauza reliefului, a climei, a solului și a producției
            artizanale. Transportul către insule al anumitor materii prime și materiale de ambalare

     3
             JO C , , p. .

RO                                                  6                                                     RO
 ---pagebreak---             care nu sunt produse pe plan local generează costuri suplimentare în comparație cu
            simplul transport al produsului finit. În cazul Insulelor Azore, insularitatea este dublă
            deoarece insulele sunt răspândite pe o suprafață întinsă. Transportul și instalarea
            echipamentelor în aceste regiuni insulare și îndepărtate cresc și mai mult costurile
            suplimentare. Acest lucru este valabil și în cazul deplasărilor și al expedierilor
            necesare spre continent. De asemenea, depozitarea produselor finite presupune și ea
            costuri suplimentare, deoarece consumul local nu absoarbe producția pe măsură ce
            aceasta se realizează, ci de-a lungul întregului an. Dimensiunea redusă a pieței
            regionale crește costurile unitare în diverse moduri, în special prin relația nefavorabilă
            dintre costurile fixe și producție, atât în ceea ce privește echipamentele, cât și costurile
            necesare pentru respectarea normelor de mediu. În plus, producătorii de rom din
            Madeira trebuie să trateze deșeurile provenite din prelucrarea trestiei de zahăr, în timp
            ce producătorii din alte regiuni pot recicla aceste produse. În fine, producătorii în
            cauză suportă totodată și costuri suplimentare suportate în general de economiile
            locale, cu precădere costurile crescute ale forței de muncă și ale energiei.
     (5)    Calculele detaliate furnizate în rapoartele prevăzute la articolul 4 din Decizia
            2009/831/CE confirmă faptul că reducerea cu 75% a ratei accizei nu compensează în
            întregime dezavantajul concurențial pe care îl au băuturile alcoolice distilate produse
            în Madeira și în Azore din cauza costurilor mai mari de producție și de comercializare.
            Prin urmare, reducerea ratei accizei ar trebui să fie în continuare autorizată la nivelul
            solicitat.
     (6)    O examinare atentă a situației confirmă că este necesar ca cererea Portugaliei să fie
            aprobată pentru a asigura menținerea unei industrii a alcoolului în regiunile
            ultraperiferice în cauză.
     (7)    Dat fiind că avantajul fiscal nu depășește ceea ce este necesar pentru compensarea
            costurilor suplimentare, că volumele aflate în joc rămân modeste și că avantajul fiscal
            este limitat la consumul din regiunile în cauză, măsura nu aduce atingere integrității și
            coerenței ordinii juridice comunitare.
     (8)    Este necesar să se impună prezentarea unui raport intermediar, care să permită
            Comisiei să evalueze dacă mai sunt sau nu îndeplinite condițiile care au justificat
            acordarea acestei derogări.
     (9)    Prezenta decizie nu aduce atingere eventualei aplicări a articolelor 107 și 108 din
            TFUE,
     ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

                                                Articolul 1
     Prin derogare de la articolul 110 din tratat, Portugalia este autorizată să aplice o rată a accizei
     inferioară ratei integrale pentru alcool prevăzute la articolul 3 din Directiva 92/84/CEE în
     regiunea autonomă Madeira, pentru romul și lichiorurile produse și consumate pe plan local și
     în regiunea autonomă Azore, pentru lichiorurile și rachiul produse și consumate pe plan local.

                                                Articolul 2
     Derogarea prevăzută la articolul 1 este limitată:
     1. în Madeira
     (a) la romul definit în categoria 1 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 110/2008 al
     Parlamentului European și al Consiliului din 15 ianuarie 2008 privind definirea, desemnarea,

RO                                                   7                                                     RO
 ---pagebreak---      prezentarea, etichetarea și protecția indicațiilor geografice ale băuturilor spirtoase4, având
     indicația geografică „Rum da Madeira” menționată în categoria 1 din anexa III la
     regulamentul respectiv;
     (b) la lichiorurile și „crème de” definite în categoriile 32 și, respectiv, 33 din anexa II la
     Regulamentul (CE) nr. 110/2008 produse din fructe sau plante regionale;
     2. în Insulele Azore
     (a) la lichiorurile și „crème de” definite în categoriile 32 și, respectiv, 33 din anexa II la
     Regulamentul (CE) nr. 110/2008 produse din fructe sau materii prime regionale;
     (b) la rachiul de vin sau de tescovină, având caracteristicile și calitățile definite la categoriile 4
     și 6 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 110/2008.

                                                  Articolul 3
     Rata redusă a accizei aplicabilă produselor menționate la articolul 1 poate fi inferioară ratei
     minime a accizei la alcool prevăzute în Directiva 92/84/CEE, dar nu poate scădea cu mai mult
     de 75 % sub nivelul național standard al accizei la alcool.

                                                  Articolul 4
     Până la 30 septembrie 2017, Portugalia transmite Comisiei un raport care să-i permită acesteia
     să evalueze dacă motivele care au justificat acordarea ratei reduse mai există sau nu.

                                                  Articolul 5
     Prezenta decizie se aplică de la 1 iulie 2014 până la 31 decembrie 2020.

                                                  Articolul 6
     Prezenta decizie se adresează Republicii Portugheze.
     Adoptată la Bruxelles,

                                                    Pentru Consiliu
                                                    Președintele

     4
             JO L 39, 13.2.2008, p. 16.

RO                                                     8                                                      RO


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 23.7.2015
            COM(2015) 356 final
            2015/0156(NLE)
            Propunere de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            de stabilire a poziției care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul Consiliului pentru comerțul cu servicii al Organizației Mondiale a Comerțului cu privire la acceptarea preferințelor notificate de membrii OMC în ceea ce privește serviciile și prestatorii de servicii din țările cel mai puțin dezvoltate, altele decât cele descrise la articolul XVI din GATS

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.CONTEXTUL PROPUNERII

               Motivele și obiectivele propunerii

               Propunerea de decizie a Consiliului reprezintă primul pas în punerea în aplicare a derogării în domeniul serviciilor a OMC pentru țările cel mai puțin dezvoltate. Derogarea în domeniul serviciilor
                  1
                permite membrilor OMC să acorde LDC preferințe unilaterale privind serviciile și necesită acceptarea de către Consiliul pentru comerțul cu servicii a  preferințelor notificate acordate în raport cu alte măsuri decât cele descrise la articolul XVI din GATS (accesul pe piață). Propunerea de decizie a Consiliului definește poziția care urmează să fie adoptată de Comisie, în numele Uniunii, în cadrul Consiliului pentru comerțul cu servicii.

               Propunerea de decizie a Consiliului nu se referă la niciun tratament pe care UE însăși îl va acorda țărilor cel mai puțin dezvoltate, care ar fi următorul pas pentru operaționalizarea derogării. Tratamentul care urmează să fie notificat Consiliului pentru comerțul cu servicii și de care beneficiază țările cel mai puțin dezvoltate este, în prezent, în curs de pregătire, în conformitate cu o abordare care a fost decisă în urma consultării cu statele membre și semnalată membrilor OMC la o reuniune la nivel înalt a Consiliului pentru comerțul cu servicii la 5 februarie 2015.

               Coerența cu prevederile politicilor existente în domeniul de politică și cu alte politici ale Uniunii

               În cadrul celei de-a noua Conferințe ministeriale a OMC din Bali, Uniunea Europeană s-a alăturat unui consens asupra adoptării unei derogări în domeniul serviciilor pentru țările cel mai puțin dezvoltate. UE este angajată în vederea succesului celei de-a zecea Conferințe ministeriale a OMC care va avea loc la Nairobi în decembrie 2015, în vederea avansării în mod decisiv a negocierilor din cadrul Rundei pentru dezvoltare de la Doha și a punerii în aplicare a pachetului de rezultate obținute în Bali, inclusiv a elementelor referitoare la țările cel mai puțin dezvoltate. Propunerea de decizie a Consiliului face parte din acest proces de punere în aplicare agreat la Conferința din Bali.

               Prin sprijinirea progresului economic în țările cel mai puțin dezvoltate, propunerea de acceptare a preferințelor notificate de către alți membri ai OMC va contribui la realizarea obiectivelor din tratat care prevăd că UE contribuie la dezvoltarea armonioasă a comerțului mondial și  definește și pune în practică politici comune pentru a promova dezvoltarea durabilă a țărilor în curs de dezvoltare
                  2
               . Această propunere de acceptare va contribui, de asemenea, la încheierea unei părți din negocierile privind serviciile din Agenda de dezvoltare de la Doha.

               2.TEMEI JURIDIC, SUBSIDIARITATE ȘI PROPORȚIONALITATE

               Temei juridic

                  Temeiurile juridice pentru propunerea de decizie a Consiliului sunt articolul 91, articolul 100 și articolul 207 alineatul (4) primul paragraf, coroborate cu articolul 218 alineatul (9) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE).

               Articolul 218 alineatul (9) din TFUE prevede că, atunci când un act având efect juridic trebuie adoptat în cadrul unui organism creat printr-un acord internațional, Consiliul, pe baza unei propuneri din partea Comisiei sau a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, adoptă o decizie de stabilire a poziției care urmează să fie adoptată în numele Uniunii cu privire la adoptarea acestui act în cadrul organismului respectiv. Acceptarea preferințelor notificate de alți membri ai OMC intră sub incidența acestei dispoziții, întrucât decizia se adoptă în cadrul un organism creat printr-un acord internațional (Consiliul pentru comerțul cu servicii) care are impact asupra drepturilor și obligațiilor UE.

               Preferințele preconizate sunt legate de obligațiile care decurg din Acordul General privind Comerțul cu Servicii și se pot referi la toate sectoarele de servicii, inclusiv la serviciile de transport. Prin urmare, propunerea de decizie intră sub incidența articolului 91, articolului 100 și articolului 207 alineatul (4) primul paragraf din TFUE.

               3.IMPLICAȚIILE BUGETARE

                  Propunerea nu are implicații bugetare.

               4.ALTE ELEMENTE

               Planuri de punere în aplicare și măsuri de monitorizare, evaluare și raportare

                  Aprobarea tratamentului preferențial acordat țărilor cel mai puțin dezvoltate de către alți membri ai OMC nu determină niciun proces de punere în aplicare în UE.

               2015/0156 (NLE)

               Propunere de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               de stabilire a poziției care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul Consiliului pentru comerțul cu servicii al Organizației Mondiale a Comerțului cu privire la acceptarea preferințelor notificate de membrii OMC în ceea ce privește serviciile și prestatorii de servicii din țările cel mai puțin dezvoltate, altele decât cele descrise la articolul XVI din GATS

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 91, articolul 100 și articolul 207 alineatul (4) primul paragraf, coroborate cu articolul 218 alineatul (9),

               având în vedere propunerea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)Articolul IX din Acordul de la Marrakech de instituire a Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) stabilește procedurile pentru acordarea derogărilor referitoare la acordurile comerciale multilaterale cuprinse în anexele 1A, 1B sau 1C la acordul respectiv și în anexele acestora.

               (2)S-a solicitat o derogare prin care membrii OMC ar fi în măsură să acorde un tratament preferențial serviciilor și prestatorilor de servicii din țările cel mai puțin dezvoltate, fără a acorda același tratament serviciilor și prestatorilor de servicii similari din toate celelalte țări membre ale OMC, derogând, în mod excepțional, de la obligația care decurge din articolul II alineatul (1) din Acordul General privind Comerțul cu Servicii (GATS). Consiliul a adoptat poziția Uniunii în sprijinul derogării prin Decizia Consiliului din 14 decembrie 2011 (2012/8/UE).

               (3)Decizia ministerială a OMC din 17 decembrie 2011 de autorizare a membrilor OMC să acorde un astfel de tratament preferențial serviciilor și prestatorilor de servicii din țările membre cel mai puțin dezvoltate pentru o perioadă de 15 ani prevede la alineatele (1) și (2) că membrii care acordă un tratament preferențial în conformitate cu această derogare trebuie să prezinte o notificare Consiliului pentru comerțul cu servicii  și că acordarea unui tratament preferențial în raport cu aplicarea unor măsuri, altele decât cele descrise la articolul XVI din GATS, este supusă aprobării de către Consiliul pentru comerțul cu servicii în conformitate cu procedurile sale.

               (4)Cerința privind aprobarea de către Consiliul pentru comerțul cu servicii cu privire la respectivele măsuri a fost reluată la alineatul 1.3 din Decizia ministerială a OMC din 7 decembrie 2013.

               (5)Acceptarea preferințelor acordate de către alți membri ai OMC serviciilor și furnizorilor de servicii din țările membre cel mai puțin dezvoltate este în interesul obiectivelor de dezvoltare ale Uniunii Europene și contribuie la încheierea unei părți din negocierile privind serviciile din Agenda de dezvoltare de la Doha.

               (6)Este adecvat, prin urmare, să se stabilească poziția care urmează să fie adoptată de către Uniune în cadrul Consiliului pentru comerțul cu servicii privind aprobarea tratamentului preferențial acordat de către membrii OMC cu privire la alte măsuri decât cele descrise la articolul XVI din GATS,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Poziția Uniunii în cadrul Consiliului pentru comerțul cu servicii al OMC este de a sprijini aprobarea tratamentului preferențial acordat de către membrii OMC serviciilor și prestatorilor de servicii din țările cel mai puțin dezvoltate în ceea ce privește aplicarea unor măsuri, altele decât cele descrise la articolul XVI din GATS („accesul la piață”), în conformitate cu Decizia ministerială a OMC din 7 decembrie 2013 (WT/L/918).

               Această poziție va fi exprimată de Comisia Europeană.

               Articolul 2

               Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     […]

                     (1)
                  Derogările sunt autorizațiile acordate de Consiliul general al OMC/Conferința ministerială a OMC de a se sustrage temporar de la anumite obligații din cadrul OMC care sunt, în mod normal, aplicabile.

                     (2)
                  Articolele 205 și 206 din TFUE și articolul 21 din TUE.


Anunţ juridic important

|

52008PC0624

Propunere de decizie a Consiliului de stabilire a contribuţiilor financiare care trebuie plătite de către statele membre care contribuie la Fondul European de Dezvoltare (tranşa a 3-a din 2008)  /* COM/2008/0624 final */

	[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |Bruxelles, 8.10.2008COM(2008) 624 finalPropunere deDECIZIE A CONSILIULUIde stabilire a contribuțiilor financiare care trebuie plătite de către statele membre care contribuie la Fondul European de Dezvoltare (tranșa a 3-a din 2008)(prezentată de Comisie)EXPUNERE DE MOTIVEDe la intrarea în vigoare a Regulamentului financiar al celui de-al 9-lea FED, Consiliul, pe baza propunerii Comisiei (articolul 38 din Regulamentul financiar), decide cu privire la fiecare din cele trei tranșe de contribuții care trebuie să fie plătite de către statele membre pentru finanțarea FED. Pentru instrumentele celui de-al 9-lea și al 10-lea FED a căror gestiune este asigurată de BEI (Banca Europeană de Investiții), contribuțiile sunt plătite de statele membre direct către BEI. Contribuțiile pentru celelalte instrumente sunt plătite Comisiei.Articolul 157 din Regulamentul financiar al celui de-al 10-lea FED prevede că procedura privind contribuțiile care trebuie să fie plătite de către statele membre pentru anul 2008 rămâne cea stabilită la articolul 38 din Regulamentul financiar al celui de-al 9-lea FED.În conformitate cu articolului 121 din Regulamentul financiar al celui de-al 9-lea FED, BEI a transmis Comisiei previziunile sale actualizate privind angajamentele și plățile pentru instrumentele a căror gestiune este asigurată de aceasta.Propunerea actuală se referă la cea de a treia tranșă de contribuții ale exercițiului 2008. În conformitate cu articolul 38 alineatul (2) din Regulamentul financiar al celui de-al 9-lea FED, calendarul stabilit pentru această tranșă este următorul: (1) Comisia prezintă propunerea la data de 10 octombrie; (2) Consiliul hotărăște cu privire la această tranșă în termen de cel mult 21 de zile calendaristice de la prezentarea propunerii de către Comisie; (3) statele membre plătesc contribuțiile exigibile în cadrul acestei tranșe în termen de cel mult 21 de zile calendaristice de la data la care le-a fost notificată decizia Consiliului.În final, se reamintește faptul că articolul 40 alineatul (4) din Regulamentul financiar al celui de-al 9-lea FED prevede că în cazul în care tranșele de contribuții exigibile nu sunt achitate la termenele fixate, statul membru respectiv va trebui să plătească o dobândă pentru suma neachitată, conform procedurilor stabilite în cadrul aceluiași articol.Propunere deDECIZIE A CONSILIULUIde stabilire a contribuțiilor financiare care trebuie plătite de către statele membre care contribuie la Fondul European de Dezvoltare (tranșa a 3-a din 2008)CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,având în vedere Acordul de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou, Benin la 23 iunie 2000[1] și revizuit la Luxemburg, Marele Ducat al Luxemburgului, la 25 iunie 2005[2],având în vedere acordul intern între reprezentanții guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind finanțarea și gestionarea ajutoarelor comunitare în cadrul Protocolului financiar la Acordul de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific pe de o parte și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou (Benin) la 23 iunie 2000 și privind alocarea de asistență financiară pentru țările și teritoriile de peste mări cărora li se aplică dispozițiile din partea a patra din Tratatul CE[3] și în special articolul 10 alineatul (1) din acesta,având în vedere acordul intern între reprezentanții guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind finanțarea ajutoarelor comunitare în baza cadrului financiar multianual pentru perioada 2008-2013 în conformitate cu Acordul de parteneriat ACP-CE și privind alocarea de asistență financiară pentru țările și teritoriile de peste mări cărora li se aplică dispozițiile din partea a patra din Tratatul CE[4] și în special articolul 7 din acesta,având în vedere regulamentul financiar din 27 martie 2003, aplicabil celui de-al nouălea Fond European de Dezvoltare[5], denumit în continuare Regulamentul financiar al celui de-al 9-lea FED și în special articolul 38, alineatele (1) și (2) paragraful al treilea,având în vedere regulamentul financiar din 18 februarie 2008, aplicabil celui de-al zecelea Fond European de Dezvoltare[6], denumit în continuare Regulamentul financiar al celui de-al 10-lea FED și în special articolul 157 din acesta,având în vedere propunerea Comisiei[7],întrucât:(1) Articolul 157 din Regulamentul financiar al celui de-al 10-lea FED prevede că, în practică, procedura privind contribuțiile care trebuie să fie plătite de către statele membre pentru anul 2008 rămâne cea stabilită prin Regulamentul financiar al celui de-al 9-lea FED.(2) La 14 octombrie 2007, Comisia i-a transmis Consiliului situația plăților prevăzute pentru exercițiul 2008, precum și calendarul solicitărilor de contribuții. La 20 decembrie, Consiliul a adoptat decizia de stabilire a calendarului pentru exercițiul 2008 al solicitărilor de contribuții adresate statelor membre în cadrul FED[8].(3) La 20 decembrie 2007, Consiliul a adoptat și decizia de stabilire a contribuțiilor financiare care trebuie plătite de statele membre care contribuie la FED, în cadrul primei tranșei din 2008[9]. La 8 iulie, Consiliul a adoptat decizia de stabilire a contribuțiilor financiare în cadrul tranșei a 2-a[10].(4) În conformitate cu articolul 121 primul paragraf din Regulamentul financiar al celui de-al 9-lea FED, Banca Europeană de Investiții i-a transmis Comisiei previziunile actualizate privind angajamentele și plățile care o privesc pe aceasta,ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:Articolul 1Contribu țiile pe care statele membre le plătesc Comisiei și Băncii Europene de Investiții în cadrul celei de a treia tranșe 2008 sunt prezentate în tabelul din anexă.Articolul 2Prezenta decizie se aplică de la data adoptării.Articolul 3Prezenta decizie se adresează statelor membre care contribuie la cel de-al 9-lea FED.Adoptată la Bruxelles, …Pentru ConsiliuPreședinteleANEXĂContribuții a treia tranșă 2008 (în euro)ȚARA | pentru Banca Europeană de Investiții | pentru Comisie |GERMANIA | 0 | 85 264 000 |BELGIA | 0 | 14 308 000 |DANEMARCA | 0 | 7 811 000 |SPANIA | 0 | 21 316 000 |FRANȚA | 0 | 88 695 000 |GRECIA | 0 | 4 562 500 |IRLANDA | 0 | 2 263 000 |ITALIA | 0 | 45 771 000 |LUXEMBURG | 0 | 1 058 500 |ȚĂRILE DE JOS | 0 | 19 053 000 |PORTUGALIA | 0 | 3 540 500 |REGATUL UNIT | 0 | 46 318 500 |AUSTRIA | 0 | 9 672 500 |FINLANDA | 0 | 5 402 000 |SUEDIA | 0 | 9 964 500 |TOTAL | 0 | 365 000 000 |[1] JO L 317, 15.12.2000, p. 3.[2] JO L 209, 11.8.2005, p. 27.[3] JO L 317, 15.12.2000, p. 355.[4] JO L 247, 9.9.2006, p. 32.[5] JO L 83, 1.4.2003, p. 1.[6] JO L 78, 19.3.2008, p. 1.[7] JO C …, …, p. ….[8] Document 15986/07.[9] Document 15990/07.[10] Document 11132/08.


				|

		52014PC0626

			Propunere de DECIZIE DE PUNERE ÎN APLICARE A CONSILIULUI de autorizare a Republicii Letonia de a aplica o măsură de derogare de la articolul 287 din Directiva 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată /* COM/2014/0626 final - 2014/0290 (NLE) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
1.           CONTEXTUL PROPUNERII
În conformitate cu articolul 395 alineatul (1)
din Directiva 2006/112/CE din 28 noiembrie 2006 privind sistemul comun al taxei
pe valoarea adăugată (denumită în continuare „directiva TVA”),
Consiliul, hotărând în unanimitate la propunerea Comisiei, poate autoriza
orice stat membru să aplice măsuri speciale de derogare de la
dispozițiile directivei respective, pentru a simplifica procedura de
colectare a TVA sau pentru a preveni anumite forme de evaziune fiscală sau
de fraudă.
Prin scrisoarea înregistrată de Comisie
la data de 1 iulie 2014, Letonia a solicitat o autorizație de scutire
pentru persoanele impozabile a căror cifră de afaceri anuală nu
depășește 50 000 EUR. În conformitate cu articolul 395
alineatul (2) din directiva TVA, Comisia a informat celelalte state membre,
prin scrisoarea din 7 august 2014, cu privire la cererea înaintată de
Letonia. Prin scrisoarea din 11 august 2014, Comisia a comunicat Letoniei
faptul că deține toate informațiile necesare pentru a analiza
cererea.
Contextul general
Titlul XII capitolul 1 din directiva TVA
prevede posibilitatea ca statele membre să aplice regimuri speciale pentru
întreprinderile mici, printre care și scutirea persoanelor impozabile a
căror cifră de afaceri anuală se situează sub un anumit
prag. Această scutire implică faptul că o persoană
impozabilă nu este obligată să perceapă TVA pentru
livrările sale și, în consecință, nu poate deduce TVA
aferentă achizițiilor sale.
Aceeași scutire a fost acordată
inițial Letoniei prin Decizia de punere în aplicare 2010/584/UE a
Consiliului[1],
care a expirat la 31 decembrie 2013. Măsura a derogat de la titlul XII din
directiva TVA doar în măsura în care plafonul cifrei de afaceri anuale a
persoanei impozabile în cadrul regimului special era mai ridicat decât cel
permis în prezent pentru Letonia în temeiul articolului 287 alineatul (10) din
directiva TVA, care este de 17 200 EUR.
Pe baza acestei experiențe, Letonia
solicită în prezent reînnoirea autorizării de a aplica măsura,
care oricum ar fi opțională pentru persoanele impozabile.
Din informațiile furnizate de Letonia
reiese că impactul măsurii asupra veniturilor fiscale colectate în
etapa consumului final este neglijabil.
Prin urmare, se propune acordarea
derogării pentru o perioadă limitată, până la 31 decembrie
2017.
Dispoziții în vigoare în domeniul
propunerii
Derogări similare au fost acordate
și altor state membre.
Coerența cu celelalte politici și
obiective ale Uniunii
Măsura este conformă cu obiectivele
Uniunii pentru întreprinderile mici, prezentate în Comunicarea Comisiei
intitulată „«Gândiți mai întâi la scară mică»: Prioritate
pentru IMM-uri – Un «Small Business Act» pentru Europa” [COM(2008) 394 din 25
iunie 2008].
2.           REZULTATELE
CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII
IMPACTULUI
Consultarea părților interesate
Nu se aplică.
Obținerea și utilizarea
expertizei
Nu a fost necesar să se recurgă la
expertiză externă.
Evaluarea impactului
Decizia urmărește să
permită aplicarea unei măsuri de simplificare care înlătură
multe dintre obligațiile privind TVA ale întreprinderilor cu o cifră
de afaceri anuală situată sub un anumit prag.
Având în vedere domeniul restrâns de aplicare
al derogării și perioada sa de aplicare redusă, amploarea
impactului va fi, în orice caz, limitată.
3.           ELEMENTELE JURIDICE ALE
PROPUNERII
Rezumatul acțiunii propuse
Autorizarea Letoniei de a aplica o
măsură de derogare de la directiva TVA privind aplicarea unei
măsuri de simplificare pentru întreprinderile cu o cifră de afaceri
anuală care nu depășește 50 000 EUR.
Temei juridic
Articolul 395 din directiva TVA.
Principiul subsidiarității
Având în vedere dispoziția din directiva
TVA pe care se bazează propunerea, aceasta din urmă intră în
sfera competenței exclusive a Uniunii. În consecință, principiul
subsidiarității nu se aplică.
Principiul
proporționalității
Propunerea respectă principiul
proporționalității din următoarele motive:
Prezenta decizie vizează o
autorizație acordată unui stat membru la solicitarea acestuia și
nu constituie nicio obligație.
Având în vedere domeniul de aplicare limitat
al derogării, măsura specială este proporțională cu
obiectivul urmărit.
Alegerea instrumentelor
Instrument propus: decizie de punere în
aplicare a Consiliului.
Alte instrumente nu ar fi adecvate din
următoarele motive:
În temeiul articolului 395 din directiva TVA,
o derogare de la dispozițiile comune privind TVA nu se poate acorda decât
cu autorizația Consiliului hotărând în unanimitate la propunerea
Comisiei. O decizie de punere în aplicare a Consiliului reprezintă
singurul instrument adecvat, dat fiind că aceasta poate fi adresată
unui singur stat membru.
4.           IMPLICAȚIILE BUGETARE
Propunerea nu are implicații asupra
bugetului Uniunii, deoarece Letonia va efectua un calcul de compensare în
conformitate cu articolul 6 din Regulamentul (CEE, Euratom) nr. 1553/89 al
Consiliului.
5.           ELEMENTE OPȚIONALE
Propunerea este limitată în timp.
2014/0290 (NLE)
Propunere de
DECIZIE DE PUNERE ÎN APLICARE A
CONSILIULUI
de autorizare a Republicii Letonia de a
aplica o măsură de derogare de la articolul 287 din Directiva
2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Directiva 2006/112/CE a
Consiliului din 28 noiembrie 2006 privind sistemul comun al taxei pe valoarea
adăugată ([2])
(„directiva TVA”), în special articolul 395 alineatul (1),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
întrucât:
(1)       Printr-o scrisoare
înregistrată de Comisie la data de 1 iulie 2014, Republica Letonia a
solicitat autorizarea unei măsuri de derogare de la articolul 287
alineatul (10) din directiva TVA, în scopul scutirii anumitor persoane
impozabile a căror cifră de afaceri anuală nu
depășește 50 000 EUR. Prin această
măsură, persoanele impozabile respective ar fi scutite parțial
sau total de obligațiile privind taxa pe valoarea adăugată (TVA)
menționate în titlul XI capitolele 2-6 din directiva TVA. O astfel de
măsură fusese deja acordată Republicii Letonia prin Decizia de
punere în aplicare 2010/584/UE a Consiliului[3],
care a expirat la 31 decembrie 2013.
(2)       Prin scrisoarea din
7 august 2014, Comisia a informat celelalte state membre cu privire la
cererea depusă de Letonia. Prin scrisoarea din 11 august 2014, Comisia a
comunicat Letoniei faptul că deține toate informațiile necesare
pentru a analiza cererea.
(3)       În temeiul titlului XII din
directiva TVA, statele membre dispun deja de un regim special pentru
întreprinderile mici. Măsura derogă de la titlul XII din directiva
TVA doar în măsura în care plafonul cifrei de afaceri anuale a persoanei
impozabile în cadrul regimului special este mai ridicat decât cel permis pentru
Letonia în temeiul articolului 287 alineatul (10) din directiva TVA, care este
de 17 200 EUR.
(4)       Un plafon mai ridicat pentru
regimul special constituie o măsură de simplificare, deoarece ar
putea reduce semnificativ obligațiile celor mai mici întreprinderi în ceea
ce privește TVA, regimul special respectiv fiind opțional pentru
persoanele impozabile și permițând întreprinderilor să
aleagă aplicarea regimului TVA normal.
(5)       Conform informațiilor
furnizate de Letonia, derogarea va avea doar un efect neglijabil asupra valorii
totale a veniturilor fiscale colectate în etapa consumului final.
(6)       Derogarea nu are niciun
impact asupra resurselor proprii ale Uniunii provenind din taxa pe valoarea
adăugată,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Prin derogare de la articolul 287 alineatul (10) din
Directiva 2006/112/CE, Republica Letonia este autorizată să
scutească de la plata TVA persoanele impozabile a căror cifră de
afaceri anuală nu depășește 50 000 EUR.
Articolul 2
Prezenta decizie se aplică până la
31 decembrie 2017.
Articolul 3
Prezenta decizie se adresează Republicii
Letonia.
Adoptată la Bruxelles,
                                                                       Pentru
Consiliu
                                                                       Președintele
[1]               JO L 256, 30.9.2010, p. 29.
[2]               JO L 347, 11.12.2006, p. 1.
[3]               JO L 256, 30.9.2010, p. 29.