				|

		52013PC0522

			Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului de instituire a Fondului de Solidaritate al Uniunii Europene /* COM/2013/0522 final - 2013/0248 (COD) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
1.           CONTEXTUL PROPUNERII
Fondul de solidaritate al UE (FSUE) a fost
creat în 2002[1]
pentru a permite UE să reacționeze în cazul unor catastrofe majore în
interiorul UE și în țările implicate în negocieri de aderare. În general,
instrumentul își îndeplinește bine obiectivele, dar nu este considerat
suficient de vizibil și de rapid ca reacție, iar în ceea ce privește anumite
criterii pentru activarea sa, este considerat prea complicat și insuficient de
clar.
În 2005, Comisia a prezentat o propunere de
nou regulament privind FSUE[2].
Deși a fost primită în mod favorabil de Parlamentul European[3], această propunere nu a fost
adoptată în cadrul Consiliului. Comisia a retras în mod oficial propunerea în
iunie 2012.
În octombrie 2011, Comisia a prezentat o
Comunicare privind viitorul Fondului de solidaritate[4], care conține o evaluare a
operațiunilor din cadrul instrumentului actual și propune opțiuni pentru
îmbunătățirea funcționării acestuia. Într-un capitol separat din raportul anual
privind FSUE pentru 2008[5]
a fost inclusă, de asemenea, o analiză referitoare la politica actuală.
Prezenta propunere vine în contextul noului
cadru financiar multianual pentru perioada 2014-2020.
În plus, prezenta propunere completează
recenta propunere comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant referitoare la
modalitățile de punere în aplicare a clauzei de solidaritate consacrate la
articolul 222 din TFUE[6],
care subliniază rolul Fondului de solidaritate ca unul dintre principalele
instrumente ale Uniunii pentru aplicarea respectivei dispoziții din tratat.
2.           REZULTATELE CONSULTĂRII CU
PĂRȚILE INTERESATE
Comunicarea din octombrie 2011 a constituit
baza discuțiilor cu statele membre, cu Parlamentul European și cu alte părți
interesate.
Comitetul Economic și Social European și
Parlamentul European au adoptat rapoarte prin care își exprimau, în cea mai
mare parte, acordul față de analiza prezentată în comunicare și sprijineau
ideile prezentate de Comisie în ceea ce privește îmbunătățirea fondului
printr-o serie de adaptări ale regulamentului[7][8].
Statele membre și-au exprimat punctele de
vedere în cadrul reuniunilor Comitetului de coordonare a fondurilor (COCOF) și
ale Grupului de lucru pentru măsuri structurale al Consiliului.
3.           Conținutul propunerii
Obiectivul principal al propunerii este
îmbunătățirea funcționării Fondului de solidaritate existent, astfel încât
acest instrument să reacționeze mai repede și să fie mai vizibil pentru
cetățeni, să devină mai ușor de utilizat, iar dispozițiile sale să fie mai
clare. Acest obiectiv urmează a fi atins printr-un număr limitat de modificări
tehnice ale regulamentului. Principiile instrumentului rămân neschimbate, la
fel ca și modalitatea de finanțare a acestuia în afara cadrului financiar
multianual (CFM) și nivelul probabil al cheltuielilor.
Propunerea conține modificările regulamentului
privind UESF care au fost abordate în comunicarea din 2011 privind viitorul
Fondului de solidaritate:
·
Stabilirea clară a domeniului de aplicare a FSUE,
limitat la catastrofe naturale, inclusiv catastrofele provocate de om care sunt
consecința directă a catastrofelor naturale (efecte în cascadă). Această
definire va înlătura incertitudinile juridice existente cu privire la domeniul
de aplicare și, prin urmare, va preveni depunerea unor cereri care nu
îndeplinesc condițiile.
·
Un criteriu unic, nou și simplu, pentru mobilizarea
excepțională a FSUE în cazul așa-numitelor catastrofe regionale extraordinare,
stabilite baza unui prag raportat la PIB. După cum s-a arătat în comunicarea
din 2011, lipsa de claritate a dispozițiilor actuale în ceea ce privește
condițiile pentru mobilizarea în mod excepțional a FSUE va fi eliminată prin
stabilirea pragului de prejudiciu pentru catastrofe regionale la 1,5 % din
PIB, la nivelul NUTS 2. Astfel, pregătirea cererilor de către statele eligibile
și evaluarea de către Comisie a respectivelor cereri vor fi simplificate și
accelerate semnificativ. În același timp, se va reduce considerabil numărul
cererilor respinse, deoarece solicitanții vor ști de la început dacă este îndeplinit
criteriul. Noul prag propus, și anume rata de 1,5 % din PIB-ul regional,
se datorează unei analize detaliate a cererilor din trecut, care a arătat că
acest prag va duce la rezultate aproape identice cu cele din trecut, permițând
în același timp o simplificare considerabilă a procedurii și contribuind
semnificativ la accelerarea luării deciziilor și a plății granturilor.
·
Introducerea posibilității de a efectua plăți
rapide în avans la cererea statului membru afectat, limitate la 10 % din
valoarea preconizată a asistenței financiare, cu un plafon de 30 de milioane
EUR. Recuperările de la statele membre din Fondul de solidaritate și din
instrumentele de coeziune (FEDER și Fondul de coeziune) până la un cuantum
maxim anual ar trebui să fie puse la dispoziția Fondului de solidaritate ca
venituri alocate, pentru a se putea pune la dispoziție în bugetul Uniunii
angajamente pentru plăți în avans. Pe lângă includerea unei dispoziții
specifice în Regulamentul privind Fondul de solidaritate, acest lucru va necesita,
de asemenea, includerea unei dispoziții în Regulamentul privind dispozițiile
comune[9]
referitoare la fondurile politicii de coeziune și în dispozițiile tranzitorii
pentru perioada de programare actuală. Se preconizează că Comisia va prezenta o
propunere de modificare ce ar urma a fi adoptată în același timp cu prezenta
propunere.
·
Includerea unei dispoziții specifice pentru
catastrofe cu evoluție lentă, precum seceta. Definirea începutului unor astfel
de catastrofe ca fiind data la care autoritățile publice au luat primele măsuri
va elimina dificultățile de ordin juridic generate de actuala obligație de a
prezenta cererile în termen de 10 săptămâni de la data înregistrării
primei pagube.
·
Introducerea anumitor dispoziții pentru stimularea
luării unor măsuri mai eficace de prevenire a catastrofelor, inclusiv
implementarea pe deplin a legislației relevante a Uniunii în materie de
prevenție, utilizarea finanțărilor din partea UE disponibile pentru investiții
în domeniul prevenției și mai buna raportare a acestor acțiuni. În cazul în
care are loc o catastrofă de aceeași natură cu cea a unei catastrofe pentru
care a fost mobilizat anterior fondul, iar legislația Uniunii nu a fost
respectată, Comisia va analiza cât se poate de serios opțiunea respingerii unei
noi cereri sau posibilitatea acordării ajutorului doar într-un cuantum redus.
·
Fuzionarea într-un singur act a deciziei de
acordare a ajutorului și a acordurilor de punere în aplicare. Această măsură
administrativă va contribui la accelerarea prelucrării cererilor în cadrul
Comisiei și, prin urmare, va permite plata mai rapidă a ajutoarelor.
Se ține seama de recomandările raportului de
audit al performanței elaborat de Curtea de Conturi Europeană privind ajutorul
financiar acordat Italiei pentru cutremurul din L’Aquila[10], prin includerea unei
definiții mai clare a termenilor „cazare temporară” și „operațiuni de urgență
imediate”, precum și a unei dispoziții privind generarea de venituri.
În plus, au fost incluse în propunere alte
câteva elemente, cum ar fi o dispoziție specifică privind eligibilitatea TVA și
excluderea asistenței tehnice, o dispoziție care prevede respectarea acquis-ului
Uniunii, o dispoziție revizuită pentru evitarea dublei finanțări, o raportare ex
post extinsă referitoare la măsurile de prevenție și o dispoziție privind
utilizarea monedei euro și conversia în monedele naționale.
În sfârșit, sunt introduse câteva modificări
cu scopul alinierii regulamentului la Regulamentul financiar, astfel cum a fost
modificat în 2012. Aceste modificări vizează nu doar terminologia, ci mai ales
de anumite norme și obligații în ceea ce privește implementarea fondului de
către statele membre în conformitate cu principiul gestiunii partajate și de
către țările candidate eligibile (țările aflate în negocieri de aderare la
Uniune) în conformitate cu principiul gestionării indirecte. Totuși, pentru a
nu fi periclitată îndeplinirea obiectivelor fondului, și anume punerea la
dispoziție a asistenței financiare cât mai repede posibil după ce a avut loc o
catastrofă majoră, este necesar să se prevadă o derogare de la anumite
dispoziții ale Regulamentului financiar, în special în ceea ce privește
procesul îndelungat, în mod normal, de desemnare a autorităților de punere în
aplicare, inclusiv a celor de audit și de control, precum și în ceea ce
privește calendarul raportării anuale.
4.           ELEMENTELE JURIDICE ALE
PROPUNERII
Temei juridic
Temeiul juridic al prezentei propuneri este
constituit din articolul 175 al treilea paragraf și articolul 212 alineatul (2)
din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și corespunde cu temeiul
juridic al actualului regulament. Recurgerea la articolul 212 este necesară în
vederea includerii țărilor terțe aflate în negocieri de aderare la UE.
Deși Fondul de solidaritate trebuie considerat
unul dintre instrumentele Uniunii pentru punerea în aplicare a clauzei de
solidaritate consacrate la articolul 222 din TFUE, acest articol nu este
adecvat ca temei juridic pentru fond. Articolul 222 este rezervat pentru cele
mai grave situații de criză, în vreme ce criteriile pentru activarea Fondului
de solidaritate sunt definite astfel încât să permită utilizarea fondului de
mai multe ori pe an. În temeiul procedurii legislative prevăzute la articolul
222, Parlamentul European este informat, dar nu implicat în mod activ; Acest
lucru nu este în conformitate cu dispozițiile fondului, care implică pe deplin
Parlamentul în obținerea creditelor pentru ajutoarele financiare acordate din
Fondul de solidaritate. În plus, Fondul de solidaritate include anumite țări
terțe, care nu sunt cuprinse în domeniul de aplicare al articolului 222.
Principiul subsidiarității
Propunerea respectă principiul subsidiarității
și nu depășește ceea ce este necesar pentru îndeplinirea obiectivelor Fondului
de solidaritate, astfel cum au fost stabilite în 2002. Actualul regulament
privind Fondul de solidaritate se bazează, de asemenea, pe principiul
subsidiarității. În consecință, fondul intervine doar în cazurile în care
capacitatea unei țări afectate de o catastrofă de a face față singură situației
este insuficientă. Obiectivul nu este de a aborda catastrofele la nivelul UE,
ci de a acorda țărilor afectate ajutoare financiare pentru a le ajuta să
suporte sarcina financiară generată de o catastrofă naturală. Prezenta
propunere nu abordează aceste principii esențiale și nu schimbă criteriile de
eligibilitate pe baza cărora sunt recunoscute catastrofele.
Principiul proporționalității
Propunerea respectă principiul
proporționalității. Propunerea nu depășește ceea ce este necesar pentru
îndeplinirea obiectivelor deja prevăzute în instrumentul actual.
5.           IMPLICAȚIILE BUGETARE
Propunerea ține cont de cadrul financiar
multianual 2014-2020, care prevede menținerea actualului mecanism, prin care
resursele bugetare necesare pentru acordarea de ajutoare financiare sunt
ridicate peste plafoanele prevăzute de CFM printr-o decizie a autorității
bugetare, în limita unei alocări anuale maxime de 500 milioane EUR
(la prețurile din 2011).
Decizia de a exprima alocarea anuală maximă a
fondului în prețurile din 2011 (în loc de prețurile curente) se reflectă în
propunere prin aplicarea aceleiași baze în cazul sumei de 3 miliarde EUR, care
este unul dintre cele două praguri de prejudiciu pentru definirea
„catastrofelor majore”. Celălalt prag, definit ca 0,6 % din venitul
național brut, nu este afectat.
În cazul în care s-a plătit un avans, se ține
cont de cuantumul acestuia atunci când se plătește contribuția finală din fond.
2013/0248 (COD)
Propunere de
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI
AL CONSILIULUI
de modificare a Regulamentului (CE) nr.
2012/2002 al Consiliului de instituire a Fondului de Solidaritate al Uniunii
Europene
PARLAMENTUL EUROPEAN ŞI CONSILIUL
UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea
Uniunii Europene, în special articolul 175 al treilea paragraf și
articolul 212 alineatul (2),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectului de act
legislativ către parlamentele naționale,
având în vedere avizul Comitetului Economic și
Social European([11]),
având în vedere avizul Comitetului Regiunilor([12]),
hotărând în conformitate cu procedura
legislativă ordinară,
întrucât:
(1)       Regulamentul (CE)
nr. 2012/2002 al Consiliului din 11 noiembrie 2002 de instituire a
Fondului de Solidaritate al Uniunii Europene („fondul”)[13].
(2)       Uniunea ar trebui să continue
să își demonstreze solidaritatea cu țările aflate în negocieri de aderare.
Includerea acestor țări în domeniul de aplicare al prezentului regulament
necesită recurgerea la articolul 212 din tratat ca temei juridic.
(3)       Comisia ar trebui să poată
lua decizii rapide în privința angajării de resurse financiare specifice și să
mobilizeze aceste resurse în cel mai scurt timp posibil. Procedurile
administrative ar trebui adaptate în consecință și limitate la strictul
necesar. În acest scop, Parlamentul European, Consiliul și Comisia au încheiat
la [zz/ll/aaaa] un acord interinstituțional privind finanțarea fondului,
disciplina bugetară și îmbunătățirea procedurii bugetare.
(4)       Terminologia și procedurile
în temeiul Regulamentului (CE) nr. 2012/2002 ar trebui aliniate la dispozițiile
Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al
Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare
aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE,
Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului[14].
(5)       Definiția unei catastrofe
naturale, care determină domeniul de aplicare al Regulamentului (CE) nr.
2012/2002, ar trebui să fie lipsită de ambiguități.
(6)       Daunele provocate de alte
tipuri de catastrofe care, printr-un efect de cascadă, sunt consecința directă
a unei catastrofe naturale, ar trebui, în sensul Regulamentului (CE) nr.
2012/2002, să fie considerate parte a daunelor directe cauzate de respectiva
catastrofă naturală.
(7)       Pentru a se codifica practica
stabilită și pentru a se asigura tratamentul egal al cererilor, ar trebui să se
precizeze că respectivele contribuții din fond trebuie atribuite doar pentru
daunele directe.
(8)       O „catastrofă naturală
majoră” în sensul Regulamentului (CE) nr. 2012/2002 ar trebui definită ca o
catastrofă care a provocat daune directe peste un prag exprimat în termeni
financiari și ar trebui să fie exprimată în prețurile unui an de referință sau
ca procentaj din venitul național brut (VNB) al statului în cauză.
(9)       Pentru a se ține seama mai
bine de caracterul specific al catastrofelor care, deși sunt importante, nu
ating nivelul minim necesar pentru a se justifica o contribuție din fond,
criteriile pentru catastrofele regionale ar trebui determinate pe baza daunelor
care pot fi calculate prin raportarea la produsul intern brut (PIB) regional.
Aceste criterii ar trebui stabilite în mod simplu și clar pentru a se reduce
posibilitatea depunerii unor cereri care nu îndeplinesc cerințele stabilite în
Regulamentul (CE) nr. 2012/2002.
(10)     În scopul stabilirii daunelor
directe, ar trebui utilizate date cu un format armonizat, furnizate de
Eurostat, pentru a se permite tratarea cererilor în mod echitabil.
(11)     Fondul ar trebui să contribuie
la repunerea imediată în funcțiune a infrastructurilor, la curățarea zonelor
afectate de catastrofe și la costurile aferente serviciilor de salvare și
cazării temporare a populației în cauză, pe întreaga perioadă de punere în
aplicare. De asemenea, ar trebui definită perioada în care poate fi considerată
temporară cazarea persoanelor rămase fără adăpost din cauza catastrofei.
(12)     Dispozițiile Regulamentului
(CE) nr. 2012/2002 ar trebui aliniate la politica generală a Uniunii în materie
de finanțare în ceea ce privește taxa pe valoarea adăugată.
(13)     De asemenea, ar trebui să se
precizeze că operațiunile eligibile nu ar trebui să includă cheltuielile
aferente asistenței tehnice.
(14)     Pentru a exclude posibilitatea
ca statele membre beneficiare să realizeze un profit net în urma intervenției
fondului, ar trebui specificate condițiile în care operațiunile finanțate de
fond pot genera venituri.
(15)     Anumite tipuri de catastrofe
naturale, cum ar fi seceta, evoluează pe parcursul unei perioade mai lungi
înainte de a se face simțite efectele lor dezastruoase. Ar trebui să se adopte
dispoziții prin care să se permită utilizarea fondului și în astfel de cazuri.
(16)     Este important să se garanteze
că statele eligibile depun eforturile necesare pentru a preveni catastrofele și
pentru a atenua efectele acestora, inclusiv prin punerea în aplicare pe deplin
a legislației relevante a Uniunii privind prevenirea și gestionarea riscului de
catastrofe și prin utilizarea finanțării disponibile din partea Uniunii pentru
investiții relevante. Prin urmare, este necesar să se prevadă că nerespectarea
de către statul membru a legislației relevante a Uniunii privind prevenirea și
gestionarea riscului de catastrofe după primirea unei contribuții din fond
pentru o catastrofă naturală anterioară poate duce la respingerea cererii sau
la o reducere a cuantumului contribuției în cazul unei cereri ulterioare pentru
o catastrofă de aceeași natură.
(17)     În urma unei catastrofe,
statele membre ar putea avea nevoie de sprijin financiar mai repede decât este
posibil prin intermediul procedurii obișnuite. În acest scop, este oportun să
se prevadă posibilitatea efectuării unei plăți în avans la cererea statului
membru în cauză la scurt timp după transmiterea către Comisie a unei cereri de
contribuție din fond. Avansul nu ar trebui să depășească un anumit cuantum și
ar trebui luat în calcul atunci când se plătește suma finală a contribuției. În
plus, sumele din fond, precum și din Fondul european de dezvoltare regională și
din Fondul de coeziune recuperate de la statele membre ar trebui considerate,
până la un anumit cuantum maxim, venituri alocate interne destinate
angajamentelor pentru plăți în avans disponibile în bugetul Uniunii. Plata unui
avans nu ar trebui să constituie o antepronunțare a deciziei finale privind
mobilizarea fondului.
(18)     Procedurile administrative
premergătoare plății unei contribuții ar trebui să fie cât mai simple și cât
mai eficiente din punctul de vedere al timpului. Prin urmare, în cazul statelor
membre, dispozițiile detaliate privind punerea în aplicare a contribuției din
fond ar trebui incluse în deciziile de punere în aplicare prin care se acordă
contribuția respectivă. Totuși, în cazul statelor beneficiare care nu sunt încă
state membre ale Uniunii, ar trebui menținute, din motive juridice, acordurile
separate de punere în aplicare.
(19)     Regulamentul (UE, Euratom) nr.
966/2012 a introdus modificări în gestionarea partajată și indirectă, inclusiv
cerințe specifice de raportare care trebuie luate în considerare. Obligațiile
de raportare ar trebui să reflecte perioada scurtă de punere în aplicare a
operațiunilor fondului. Procedurile de desemnare a organismelor responsabile cu
gestionarea și controlul fondurilor Uniunii ar trebui să reflecte caracterul
instrumentului și să nu întârzie plata contribuției din fond. Prin urmare, este
necesar să se prevadă o derogare de la Regulamentul (UE, Euratom)
nr. 966/2012.
(20)     Ar trebui să se adopte
dispoziții pentru a se evita dubla finanțare a operațiunilor finanțate din fond
și prin alte instrumente financiare ale Uniunii sau prin instrumente juridice
internaționale legate de compensarea unor daune specifice.
(21)     Declararea cheltuielilor
efectuate de state dintr-o contribuție a fondului ar trebui să fie cât mai
simplă posibil. Prin urmare, în cazul țărilor din afara zonei euro, ar trebui
utilizat un singur curs de schimb pe parcursul punerii în aplicare a
contribuției.
(22)     În vederea asigurării unor
condiții uniforme pentru punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr.
2012/2002 în ceea ce privește acordarea contribuției din fond, ar trebui să se
confere Comisiei competențe de executare.
(23)     Dispozițiile care
reglementează protejarea intereselor financiare ale Uniunii ar trebui să fie
mai precise, astfel încât să identifice în mod clar măsurile de prevenire,
detectare și investigare a neregulilor și de recuperare a fondurilor pierdute,
plătite în mod necuvenit sau utilizate incorect.
(24)     Deoarece obiectivul
prezentului regulament, și anume acela de a asigura luarea de măsuri cu
caracter solidar la nivelul întregii Uniuni pentru sprijinirea unui stat
afectat de o catastrofă, nu poate fi îndeplinit în mod satisfăcător de către
statele membre pe o bază ad-hoc, dar poate fi îndeplinit mai bine la nivelul
Uniunii prin aplicarea unei metode sistematice, regulate și echitabile de
acordare a sprijinului financiar care implică toate statele membre în funcție
de posibilitățile lor, Uniunea poate adopta măsuri, în conformitate cu
principiul subsidiarității prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea
Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este
prevăzut la respectivul articol, prezentul regulament nu depășește ceea ce este
necesar pentru realizarea obiectivelor în cauză.
(25)     Prin urmare, Regulamentul (CE)
nr. 2012/2002 ar trebui modificat în consecință.
ADOPTĂ
PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 se
modifică după cum urmează:
(1)
Articolul 2 se înlocuiește cu următorul text:
„Articolul 2
(1)     La cererea unui stat membru sau a unei
țări aflate în negocieri de aderare cu Uniunea, ajutoarele din fond pot fi
mobilizate atunci când, în una sau mai multe regiuni ale statului membru
respectiv sau ale țării respective, apar repercusiuni grave asupra condițiilor
de viață, a mediului natural sau a economiei ca urmare a unei catastrofe
naturale majore sau regionale care a avut loc pe teritoriul statului respectiv
sau al țării respective, al un stat membru învecinat sau al unei țări vecine
aflate în negocieri de aderare cu Uniunea Europeană (denumit în continuare
„stat eligibil”). Daunele directe generate de o catastrofă provocată de om care
este consecința directă a unei catastrofe naturale sunt considerate parte a
daunelor directe generate de respectiva catastrofă naturală.
(2)     În sensul prezentului regulament, o
„catastrofă naturală majoră” înseamnă orice catastrofă naturală care provoacă,
într-un stat membru sau într-o țară aflată în negocieri de aderare cu Uniunea,
daune directe estimate fie la peste 3 000 000 000 EUR la
prețurile din 2011, fie la peste 0,6 % din venitul național brut (VNB) al
statului respectiv sau al țării respective.
(3)     În sensul prezentului regulament, o
„catastrofă naturală regională” înseamnă orice catastrofă naturală care
provoacă, într-o regiune a unui stat membru sau a unei țări aflate în negocieri
de aderare cu Uniunea la nivelul NUTS 2, daune directe care depășesc 1,5 %
din produsul intern brut (PIB) al regiunii. În cazul în care catastrofa
afectează mai multe regiuni de nivel NUTS 2, pragul se aplică la PIB-ul mediu
ponderat al regiunilor respective.
(4)     De asemenea, ajutoarele din fond pot fi
mobilizate pentru orice catastrofă naturală într-un stat eligibil care este o
catastrofă naturală majoră într-un stat membru învecinat sau într-o țară
învecinată aflată în negocieri de aderare cu Uniunea.
(5)     În scopul prezentului articol, se
utilizează date statistice armonizate furnizate de EUROSTAT.”
(2)
Articolul 3 se modifică după cum urmează:
(a)
alineatele (1), (2) și (3) se înlocuiesc cu
următorul text:
„(1)       Sprijinul ia forma unei contribuții din
fond. Pentru fiecare catastrofă naturală, unui stat eligibil i se acordă o
singură contribuție.
(2)        Obiectivul fondului este completarea
eforturilor statelor în cauză și acoperirea unei părți a cheltuielilor publice
ale acestora pentru a ajuta statul eligibil să desfășoare, în funcție de tipul
catastrofei, următoarele operațiuni de urgență și de recuperare esențiale:
(a)
repunerea în funcțiune a infrastructurilor și a
echipamentelor în domeniile energiei, apelor și apelor uzate,
telecomunicațiilor, transporturilor, sănătății și învățământului;
(b)
furnizarea de cazare temporară și finanțarea
serviciilor de salvare pentru satisfacerea nevoilor imediate ale populației
afectate;
(c)
securizarea infrastructurilor de prevenție și
măsurile de protejare a patrimoniului cultural;
(d)
curățarea zonelor afectate de catastrofă, inclusiv
a zonelor naturale.
În sensul literei (b), „cazare temporară” înseamnă
cazare care durează până când populația afectată se poate întoarce la
locuințele inițiale după repararea sau reconstruirea acestora.
(3)        Plățile din fond sunt limitate la
finanțarea măsurilor destinate reparării daunelor care nu pot fi asigurate,
sumele respective fiind recuperate în cazul în care costul reparării daunelor
este acoperit ulterior de un terț în conformitate cu articolul 8 alineatul (3).”;
(b)
se adaugă următoarele alineate (4)-(7):
„(4)       Taxa pe valoarea adăugată (TVA) nu
constituie cheltuieli eligibile aferente unei operațiuni, cu excepția cazului
în care TVA nu se poate recupera în temeiul legislației naționale referitoare
la TVA.
(5)        Asistența tehnică, inclusiv
gestionarea, monitorizarea, informarea și comunicarea, soluționarea
reclamațiilor, controlul și auditul, nu este eligibilă pentru o contribuție din
fond.
(6)        Contribuția totală din fond nu duce la
generarea de venituri care depășesc costul total al operațiunilor de urgență și
de recuperare suportate de un stat. Statul beneficiar include o declarație în
acest sens în raportul privind implementarea contribuției din fond, în
conformitate cu articolul 8 alineatul (3).
(7)        La data de 1 octombrie a fiecărui an,
cel puțin un sfert din suma anuală ar trebui să rămână disponibilă pentru
acoperirea nevoilor care apar până la sfârșitul anului.”
(3)
Articolul 4 se modifică după cum urmează:
(a)
alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
„(1)       Cât mai curând posibil și cel târziu la
zece săptămâni de la prima apariție a daunelor generate de o catastrofă
naturală, un stat poate transmite Comisiei o cerere pentru o contribuție din
fond, furnizând toate informațiile disponibile privind, cel puțin:
(a)
totalitatea daunelor directe provocate de
catastrofă și impactul acestora asupra populației, a economiei și a mediului în
cauză;
(b)
costul estimat al operațiunilor menționate la
articolul 3 alineatul (2);
(c)
orice alte surse de finanțare din partea Uniunii;
(d)
orice alte surse de finanțare naționale sau
internaționale, inclusiv asigurările publice și private care ar putea contribui
la costurile aferente reparării daunelor;
(e)
punerea în aplicare a legislației Uniunii privind
prevenirea și gestionarea riscurilor de catastrofe legate de natura
catastrofei;
(f)
orice alte informații relevante privind măsurile de
prevenire și atenuare întreprinse, legate de natura catastrofei.”;
(b)
se introduce următorul alineat (1a):
„(1a)     În cazul unei catastrofe naturale cu
evoluție progresivă, perioada limită de zece săptămâni pentru depunerea
cererilor menționată la alineatul (1) începe la data la care autoritățile
publice ale statului eligibil iau prima măsură oficială împotriva efectelor
catastrofei.”;
(c)
alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
„(2)       Pe baza informațiilor menționate la
alineatul (1), precum și pe baza oricăror clarificări furnizate de statul
eligibil, Comisia evaluează dacă sunt îndeplinite condițiile pentru mobilizarea
fondului și determină în cel mai scurt timp posibil cuantumul oricărei
eventuale contribuții din partea fondului, în limitele resurselor financiare
disponibile.
În cazul în care a acordat o contribuție din fond
pe baza unei cereri primite după [zz/ll/aaaa] pentru o catastrofă de o
anumită natură, Comisia poate respinge o nouă cerere pentru o contribuție
referitoare la o catastrofă de aceeași natură sau reduce cuantumul care urmează
a fi acordat dacă statul membru eligibil face obiectul unor proceduri de
încălcare a dreptului Uniunii și a primit un aviz motivat pentru că nu a pus în
aplicare legislația Uniunii referitoare la prevenirea și gestionarea riscurilor
de catastrofe al cărei subiect corespunde cu natura catastrofei suferite.
Comisia tratează în mod echitabil toate cererile
pentru o contribuție din fond.”;
(d)
alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:
„(4)       De îndată ce creditele sunt puse la
dispoziție de autoritatea bugetară, Comisia adoptă o decizie de punere în
aplicare prin care se acordă contribuția din fond și plătește contribuția
respectivă imediat și într-o singură tranșă statului beneficiar. În cazul în
care s-a plătit un avans în temeiul articolului 4a, se plătește numai soldul.”;
(e)
alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:
„(5)       Eligibilitatea cheltuielilor începe la
data primei daune menționate la alineatul (1). În cazul unei catastrofe
naturale cu evoluție progresivă, eligibilitatea cheltuielilor începe la data
menționată la alineatul (1a).”
(4)
Se inserează următorul articol 4a:
„Articolul 4a
(1)     Atunci când transmite Comisiei o cerere
pentru o contribuție din fond, statul membru poate solicita plata unui avans.
Comisia efectuează o evaluare preliminară pentru a
constata dacă cererea îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 4
alineatul (1) și pentru a verifica disponibilitatea resurselor bugetare. În
cazul în care condițiile respective sunt îndeplinite și sunt disponibile
resurse suficiente, Comisia poate adopta o decizie de acordare a avansului și
poate plăti avansul fără întârziere, înaintea luării deciziei menționate la
articolul 4 alineatul (4). Plata unui avans se efectuează fără a se aduce
atingere deciziei finale privind mobilizarea fondului.
(2)     Cuantumul avansului nu depășește 10 %
din cuantumul contribuției preconizate și nu depășește în niciun caz
30 000 000 EUR După stabilirea cuantumului definitiv al
contribuției, Comisia ține cont de suma avansului înainte de a plăti soldul
contribuției. Comisia recuperează avansurile plătite în mod necuvenit.
(3)     Pentru a se asigura disponibilitatea la
timp a resurselor bugetare, sumele din fond, precum și din Fondul european de
dezvoltare regională și din Fondul de coeziune recuperate de la statele membre,
până la o sumă maximă de 50 000 000 EUR, sunt puse la dispoziția
fondului ca venituri alocate interne. Sumele cheltuite pentru plăți în avans sau
care au fost deblocate în buget se înlocuiesc de îndată ce sunt recuperate noi
sume de la statele membre.”
(5)
Articolul 5 se înlocuiește cu următorul text:
„Articolul 5
(1)     Decizia menționată la articolul 4
alineatul (4) trebuie să conțină în anexă dispoziții detaliate privind
implementarea contribuției din fond.
Dispozițiile respective descriu, în special, tipul
operațiunilor care urmează a fi finanțate din fond în urma unei propuneri a
statului membru eligibil și locul în care se desfășoară aceste operațiuni.
(2)     Înainte de a plăti o contribuție din fond
unui stat eligibil care nu este un stat membru, Comisia încheie cu statul
respectiv un acord de delegare prin care stabilește dispoziții detaliate pentru
implementarea contribuției din fond menționate la alineatul (1), în
conformitate cu Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului
European și al Consiliului* și cu Regulamentul delegat (UE) nr. 1268/2012 al
Comisiei**, precum și cu respectarea obligațiilor legate de prevenirea și
gestionarea riscului de catastrofe.
(3)     Răspunderea pentru selectarea
operațiunilor individuale și pentru implementarea contribuției din partea
fondului revine statului beneficiar, în conformitate cu prezentul regulament,
în special cu articolul 3 alineatele (2) și (3), cu decizia menționată la
articolul 4 alineatul (4), de acordare a contribuției din fond, și, dacă este
cazul, cu acordul de delegare menționat la alineatul (2).
(4)     Contribuția din fond către un stat membru
se implementează în cadrul gestiunii partajate, în conformitate cu Regulamentul
(UE, Euratom) nr. 966/2012. Contribuția din fond acordată unei țări aflate în
negocieri de aderare cu Uniunea este implementată în cadrul gestiunii
indirecte, în conformitate cu regulamentul menționat.
(5)     Fără a se aduce atingere responsabilității
Comisiei în ceea ce privește execuția bugetului general al Uniunii, statele
beneficiare își asumă răspunderea pentru gestionarea operațiunilor suportate
din fond și pentru controlul financiar al acestor operațiuni. Măsurile pe care
le iau includ:
(a)
verificarea instituirii unor modalități de
gestionare și de control și a aplicării acestora astfel încât să se asigure o
utilizare eficientă și corectă a fondurilor Uniunii, în conformitate cu
principiile bunei gestiuni financiare;
(b)
verificarea desfășurării în mod adecvat a
acțiunilor finanțate;
(c)
garantarea faptului că cheltuielile finanțate se
bazează pe documente justificative verificabile și sunt corecte și precise;
(d)
prevenirea, depistarea și corectarea neregulilor și
recuperarea plăților necuvenite, împreună cu dobânzile de întârziere, după caz.
Statele beneficiare notifică orice astfel de nereguli Comisiei și informează
permanent Comisia cu privire la evoluția procedurilor administrative și
juridice.
(6)     Statele beneficiare desemnează organisme
responsabile cu gestiunea și controlul operațiunilor sprijinite din fond, în
conformitate cu articolele 59 și 60 din Regulamentul (UE, Euratom)
nr. 966/2012. În acest sens, statele beneficiare țin cont de criteriile
referitoare la mediul intern, la activitățile de control, la informare și
comunicare, precum și la monitorizare. Statele membre pot desemna organismele
desemnate deja în temeiul [Regulamentului privind dispozițiile comune][15].
Atunci când transmit raportul și declarația
menționate la articolul 8 alineatul (3) din prezentul regulament, aceste
organisme desemnate furnizează Comisiei informațiile prevăzute la
articolul 59 alineatul (5) sau la articolul 60 alineatul (5) din
Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012, referitoare la întreaga perioadă de
implementare.
(7)     În cazul în care se constată o neregulă,
statul beneficiar efectuează corecțiile financiare necesare. Corecțiile
efectuate de statul beneficiar constau în anularea totală sau parțială a
contribuției din fond. Statul beneficiar recuperează orice sumă pierdută ca
urmare a unei nereguli depistate.
(8)     Fără a se aduce atingere competențelor
Curții de Conturi sau controalelor efectuate de statul beneficiar în
conformitate cu legislația, reglementările și dispozițiile administrative
naționale, funcționarii sau alți angajați ai Comisiei pot efectua controale la
fața locului cu privire la operațiunile finanțate din fond. Comisia informează
statul beneficiar în cauză, în vederea obținerii întregii asistențe necesare.
La aceste controale pot participa funcționari sau alți angajați ai statului
membru în cauză.
(9)     Statul beneficiar se asigură că toate
documentele justificative privind cheltuielile efectuate se află la dispoziția
Comisiei și a Curții de Conturi timp de trei ani de la încheierea asistenței
financiare din fond.”
______________
* JO L 298, 26.10.2012, p. 1.
** JO L 362, 31.12.2012, p. 1.”
(6)
La articolul 6, alineatele (2) și (3) se înlocuiesc
cu următorul text:
„(2)    Statul beneficiar se asigură că
cheltuielile rambursate în conformitate cu prezentul regulament nu sunt
rambursate prin alte instrumente de finanțare ale Uniunii, în special prin
instrumente aferente politicii de coeziune, politicii agricole și politicii de
pescuit.
(3)     Daunele reparate în cadrul instrumentelor
internaționale sau ale Uniunii referitoare la despăgubirea pentru daune
specifice nu sunt eligibile pentru asistență din fond în același scop.”
(7)
Articolul 7 se înlocuiește cu următorul text:
„Articolul 7
Operațiunile finanțate din fond sunt compatibile
cu dispozițiile tratatului și ale instrumentelor adoptate în temeiul acestuia,
cu politicile și măsurile Uniunii, în special în domeniul gestiunii financiare
și în cel al achizițiilor publice, precum și cu dispozițiile instrumentelor de
asistență pentru preaderare. Operațiunile în cauză contribuie, în măsura
posibilului, la îndeplinirea obiectivelor politicilor Uniunii privind protecția
mediului, prevenirea și gestionarea riscurilor de catastrofe și adaptarea la
schimbările climatice.”
(8)
Articolele 8 și 9 se înlocuiesc cu următorul text:
„Articolul 8
(1)     Contribuția din fond se utilizează în
termen de un an de la data la care Comisia a plătit suma totală a asistenței.
Orice parte a contribuției care rămâne neutilizată la data respectivă sau
despre care s-a constatat că este utilizată pentru operațiuni neeligibile se
recuperează de către Comisie de la statul beneficiar.
(2)     Statele beneficiare depun toate eforturile
pentru a obține o compensație din partea terților.
(3)     Nu mai târziu de șase luni de la expirarea
perioadei de un an menționate la alineatul (1), statul beneficiar prezintă
un raport privind implementarea contribuției din fond, împreună cu o declarație
care justifică cheltuielile, indicând orice altă sursă de finanțare primită
pentru operațiunile în cauză, inclusiv rambursările din asigurări și
despăgubirile obținute de la terți.
Raportul privind implementarea prezintă în detaliu
atât măsurile de prevenție introduse sau propuse de statul beneficiar pentru
limitarea daunelor viitoare și pentru evitarea, pe cât posibil, a repetării
unor catastrofe similare, inclusiv utilizarea fondurilor structurale și de
investiții ale Uniunii în acest scop, cât și stadiul implementării legislației
relevante a Uniunii privind prevenirea și gestionarea riscului de catastrofe.
De asemenea, raportul prezintă experiența dobândită în urma catastrofei și
măsurile luate sau propuse pentru asigurarea rezilienței în ceea ce privește
schimbările climatice și catastrofele.
Raportul privind implementarea este însoțit de un
aviz al unui organism de audit independent, elaborat în conformitate cu
standarde de audit acceptate la nivel internațional, prin care se stabilește că
declarația care justifică cheltuielile oferă o imagine adevărată și corectă,
iar contribuția din fond este legală și regulamentară, în conformitate cu
articolul 59 alineatul (5) și cu articolul 60 alineatul (5) din Regulamentul
(UE, Euratom) nr. 966/2012.
La sfârșitul procedurii prevăzute la primul
paragraf, Comisia decide încheierea asistenței din fond.
(4) În cazul în care costul reparării daunelor
este acoperit ulterior de un terț, Comisia solicită statului beneficiar
rambursarea cuantumului corespunzător din contribuția acordată din fond.
Articolul 9
Cererile pentru o contribuție din fond și
deciziile menționate la articolul 4 alineatul (4), precum și acordul
de delegare, rapoartele și orice alte documente aferente indică toate sumele în
euro.
Cuantumurile cheltuielilor suportate în moneda
națională sunt convertite în euro la media cursurilor zilnice de schimb
publicate în seria C din Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,
determinată pe parcursul perioadei de implementare a operațiunilor acoperite de
contribuția din fond. În cazul în care cursul de schimb zilnic pentru euro nu
este publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene pentru moneda în
cauză, conversia se efectuează la media cursurilor de schimb contabile lunare
stabilite de Comisie, determinată pentru perioada respectivă. Acest curs de
schimb unic se utilizează pentru întreaga implementare a contribuției din fond
și ca bază pentru raportul final privind implementarea și pentru declarația
privind implementarea contribuției, precum și pentru elementele necesare în
temeiul articolul 59 alineatul (5) sau al articolului 60 alineatul (5) din
Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012.”
(9)
La articolul 10, alineatul (2) se înlocuiește cu
următorul text:
„(2)    În cazul unei estimări net inferioare a
daunelor suferite, situație demonstrată de elemente noi, statul beneficiar
rambursează Comisiei suma corespunzătoare din contribuția acordată din fond.”
(10)
Articolul 11 se înlocuiește cu următorul text:
„Articolul 11
(1)     Comisia ia măsurile adecvate pentru a se
asigura că, atunci când sunt puse în aplicare acțiunile finanțate în temeiul
prezentului regulament, interesele financiare ale Uniunii Europene sunt
protejate prin aplicarea de măsuri preventive împotriva fraudei, corupției și
oricăror alte activități ilegale, prin verificări eficace și, dacă se descoperă
nereguli, prin recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit și, dacă este
cazul, prin aplicarea de sancțiuni administrative și financiare eficace,
proporționale și disuasive.
(2)     Comisia sau reprezentanții acesteia și
Curtea de Conturi au competența de a desfășura audituri, pe baza documentelor
și la fața locului, cu privire la toți beneficiarii de finanțare, contractanții
și subcontractanții care au primit fonduri din partea Uniunii în temeiul
prezentului regulament.
(3)     Oficiul European de Luptă Antifraudă
(OLAF) poate efectua investigații, inclusiv controale la fața locului și
inspecții, în conformitate cu dispozițiile și procedurile prevăzute de
Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 al Parlamentului European și al
Consiliului[16]
și de Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului[17], pentru a stabili dacă au avut
loc fraude, cazuri de corupție sau orice activitate ilegală care afectează
interesele financiare ale Uniunii în legătură cu un contract care implică
finanțare din partea Uniunii.
(4)     Fără a se aduce atingere alineatelor (1),
(2) și (3), acordurile de delegare cu țări terțe, contractele și deciziile de
acordare a unei contribuții din fond care rezultă din punerea în aplicare a
prezentului regulament conțin dispoziții care abilitează în mod expres Comisia,
Curtea de Conturi și OLAF să efectueze astfel de audituri și investigații, în conformitate
cu competențele lor respective.”
(11)
Articolele 13 și 14 se elimină.
Articolul 2
Intrare în vigoare
Prezentul regulament intră în vigoare în a
douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al
Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se
aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles,
Pentru Parlamentul European,                     Pentru
Consiliu
Președintele                                                  Președintele
FIȘĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ
1.           CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI
1.1.        Denumirea propunerii/inițiativei

Propunere de regulament al Parlamentului European
și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2012/2002 al
Consiliului de instituire a Fondului de Solidaritate al Uniunii Europene.
1.2.        Domeniul (domeniile) de
politică în cauză în structura ABM/ABB[18]

Fondul de solidaritate al UE; activitatea ABB
13.06
1.3.        Tipul propunerii/inițiativei
¨ Propunere/inițiativă care se referă la o acțiune
nouă
¨ Propunere/inițiativă care se referă la o acțiune nouă ca urmare a
unui proiect-pilot/a unei acțiuni pregătitoare[19]

¨ Propunere/inițiativă care se referă la prelungirea
unei acțiuni existente
¨ Propunere/inițiativă care se referă la o acțiune reorientată către o
acțiune nouă
1.4.        Obiectiv(e)
1.4.1.     Obiectiv(e) strategic(e)
multianual(e) al(e) Comisiei vizat(e) de propunere/inițiativă
1.4.2.     Obiectiv(e) specific(e) și
activitatea (activitățile) ABM/ABB în cauză
Obiectivul specific nr. n/a
Activitatea (activitățile) ABM/ABB în cauză 13.06
1.4.3.     Rezultatul (rezultatele) și
impactul preconizate
Obiectivul principal al propunerii este
îmbunătățirea funcționării Fondului de solidaritate existent, astfel încât
acest instrument să reacționeze mai repede și să fie mai vizibil pentru
cetățeni, să devină mai ușor de utilizat, iar dispozițiile sale să fie mai
clare, obiectiv care se dorește a fi îndeplinit cu ajutorul unui număr limitat
de modificări tehnice ale regulamentului. Principiile instrumentului rămân
neschimbate, la fel ca și modalitatea de finanțare a acestuia în afara
bugetului UE, bazată pe un acord interinstituțional și pe nivelul probabil al
cheltuielilor.
1.4.4.     Indicatori de rezultat și de
impact
Fondul intervine numai în cazurile în care
capacitatea unei țări afectate de o catastrofă de a face față singură situației
este insuficientă (principiul subsidiarității). Obiectivul nu este de a aborda
catastrofele la nivelul UE, ci de a acorda țărilor afectate asistență
financiară pentru a le ajuta să suporte sarcina financiară generată de o
catastrofă naturală.
1.5.        Motivele propunerii/inițiativei

1.5.1.     Cerință (cerințe) de
îndeplinit pe termen scurt sau lung
A răspunde solicitărilor de asistență financiară
ale țărilor eligibile (state membre și țări a căror aderare la UE este în curs
de negociere) în urma unor catastrofe naturale.
1.5.2.     Valoarea adăugată a implicării
UE
Prezenta propunere vine în contextul noului cadru
financiar multianual pentru perioada 2014-2020.
În plus, propunerea completează recenta propunere
comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant referitoare la modalitățile de
punere în aplicare a clauzei de solidaritate consacrate la articolul 222 din
TFUE[20],
care subliniază rolul Fondului de solidaritate ca unul dintre principalele
instrumente ale Uniunii pentru aplicarea respectivei dispoziții din tratat.
1.5.3.     Învățăminte desprinse din
experiențe anterioare similare
Introducerea unor criterii mai clare și a unor
proceduri mai simple, precum și a posibilității unei plăți în avans, pentru a
oferi o reacție mai rapidă.
1.5.4.     Compatibilitatea și posibila
sinergie cu alte instrumente corespunzătoare
Fondul completează alte instrumente ale UE din
domeniul prevenirii riscurilor, atenuării și reacției rapide (în special
instrumentele politicii de coeziune și mecanismul de protecție civilă)
1.6.        Durata și impactul financiar
¨ Propunere/inițiativă pe durată
determinată
–
¨  Propunere/inițiativă în vigoare din [ZZ/LL] AAAA până la [ZZ/LL] AAAA

–
¨  Impact financiar din AAAA până în AAAA
¨ Propunere/inițiativă pe durată
nedeterminată
–
punere în aplicare cu o perioadă de creștere în intensitate
din AAAA până în AAAA,
–
urmată de o perioadă de funcționare în regim de
croazieră.
1.7.        Modul (modurile) de gestiune
preconizat(e)[21]
Pentru Bugetul 2013: nu este cazul.
¨ Gestiune centralizată directă asigurată de către Comisie
¨ Gestiune centralizată indirectă, cu delegarea sarcinilor de execuție:
–
¨  agențiilor executive
–
¨  organismelor instituite de Comunități[22]
–
¨  organismelor publice /organismelor cu misiune de serviciu public
existente la nivel național
–
¨  persoanelor cărora li se încredințează executarea unor acțiuni
specifice în temeiul titlului V din Tratatul privind Uniunea Europeană,
identificate în actul de bază relevant în sensul articolului 49 din
Regulamentul financiar
¨ Gestiune partajată
cu state membre
¨ Gestiune descentralizată împreună cu țări terțe
¨ Gestiune în comun cu
organizații internaționale (a se preciza)
–       Dacă se indică mai multe moduri de gestiune, a
se furniza detalii suplimentare în secțiunea „Observații“.
Începând cu bugetul 2014
¨ Gestiune directă
asigurată de către Comisie
–
¨ prin intermediul serviciilor sale, inclusiv al personalului Uniunii;
–
¨  prin intermediul agențiilor executive;
¨ Gestiune partajată
cu statele membre
¨ Gestiune indirectă, cu delegarea sarcinilor de execuție:
–
¨ țărilor terțe sau organismelor pe care le-au delegat acestea;
–
¨ organizațiilor internaționale și agențiilor acestora (a se preciza);
–
¨ BEI și Fondului european de investiții;
–
¨ organismelor menționate la articolele 208 și 209 din Regulamentul
financiar;
–
¨ organismelor de drept public;
–
¨ organismelor de drept privat cu misiune de serviciu public, cu
condiția să prezinte garanții financiare adecvate;
–
¨ organismelor de drept privat dintr-un stat membru care sunt
responsabile cu punerea în aplicare a unui parteneriat public-privat și care
prezintă garanții financiare adecvate;
–
¨ persoanelor cărora li se încredințează executarea unor acțiuni
speciale în cadrul PESC în temeiul titlului V din TUE, identificate în actul de
bază relevant.
–       Dacă se indică mai multe moduri de gestiune, a
se furniza detalii suplimentare în secțiunea „Observații“.
Observații
Țările eligibile pentru fond sunt:
1.           Statele membre cărora li se
aplică principiile gestionării partajate. Detaliile privind desemnarea
autorităților implicate în implementare, audit și control, inclusiv privind
obligațiile de raportare, sunt prevăzute în regulament.
2.           Țări a căror aderare la
Uniune este în curs de negociere și în cazul cărora se aplică principiile
gestiunii indirecte. Înainte de a plăti o contribuție din fond unui stat
eligibil care nu este un stat membru, Comisia încheie cu statul respectiv un
acord de delegare prin care stabilește dispoziții detaliate pentru
implementarea contribuției din fond în conformitate cu Regulamentul financiar
și comparabile cu cele aplicabile statelor membre.
2.           MĂSURI DE GESTIONARE
2.1.        Dispoziții în materie de
monitorizare și de raportare
Sistemul de monitorizare instituit nu este
modificat prin prezenta propunere și se bazează pe un sistem de gestiune
partajată în cazul statelor membre și pe un sistem de gestiune indirectă în
cazul țărilor candidate eligibile, cu obligații comparabile. Sistemul de
monitorizare este adaptat la perioada scurtă de punere în aplicare (1 an) și la
caracterul specific al acestui instrument care trebuie să răspundă unor situații
de urgență. În termen de șase luni de la expirarea perioadei de un an, trebuie
prezentat un raport final privind implementarea contribuției din fond. Acest
raport trebuie să furnizeze detalii privind sistemul de implementare adoptat,
inclusiv privind activitățile de audit și de control, precum și o prezentare
completă a operațiunilor. În plus, organismul desemnat va trebui să respecte
obligațiile de raportare prevăzute la articolul 59 alineatul (5) sau la
articolul 60 alineatul (5), după caz, pentru întreaga perioadă a implementării
operațiunii.
2.2.        Sistemul de gestiune și de
control
2.2.1.     Riscul (riscurile)
identificat(e)
Statul beneficiar trimite o cerere care este
evaluată de Comisie. Dacă cererea îndeplinește condițiile, va fi plătit un
avans de 10 %. Încheierea se face pe baza raportului final, moment în care
va fi lichidat și avansul de 10 %. Avansurile vor fi plătite pe baza unei
anumite tehnici introduse în Regulamentul privind fondurile structurale, prin
utilizarea de recuperări din FEDER și din Fondul de coeziune. Structura propusă
este o evoluție față de situația actuală.
Se ține seama de recomandările raportului de audit
al performanței elaborat de Curtea de Conturi Europeană privind ajutorul
financiar acordat Italiei pentru cutremurul din L’Aquila[23], prin includerea unei
definiții mai clare a termenilor „cazare temporară” și „operațiuni de urgență
imediate”, precum și a unei dispoziții privind generarea de venituri.
În plus, au fost incluse în propunere alte câteva
elemente, cum ar fi o dispoziție specifică privind eligibilitatea TVA și
excluderea asistenței tehnice, o dispoziție care prevede respectarea acquis-ului
Uniunii, o dispoziție revizuită pentru evitarea dublei finanțări, o raportare ex
post extinsă referitoare la măsurile de prevenție și o dispoziție privind
utilizarea monedei euro și conversia în monedele naționale.
2.2.2.     Informații privind sistemul de
control intern instituit
Anexa la fiecare decizie prevede dispoziții
detaliate pentru implementarea contribuției din fond. În cazul țărilor care nu
sunt state membre, aceste dispoziții vor fi stabilite în acordul de delegare.
Nu există nicio schimbare față de regulamentul actual. Organismul va fi
desemnat de statul beneficiar. Contribuția din fond către un stat membru se
implementează în cadrul gestiunii partajate între statele membre și Comisie, în
conformitate cu Regulamentul financiar. O contribuție din fond pentru state
care nu sunt încă membre ale Uniunii se implementează în cadrul gestiunii
indirecte.
Fără a se aduce atingere responsabilității
Comisiei în ceea ce privește execuția bugetului general al Uniunii Europene,
statele beneficiare își asumă răspunderea pentru gestionarea acțiunilor
sprijinite din fond și pentru controlul financiar al acestor acțiuni. În acest
scop, statele beneficiare verifică dacă au fost instituite modalitățile de
gestionare și de control și dacă acestea sunt implementate astfel încât să se
asigure o utilizare eficientă și corectă a fondurilor Uniunii, în conformitate
cu principiile bunei gestiuni financiare; verifică dacă acțiunile finanțate
s-au desfășurat în mod adecvat; se asigură că respectivele cheltuieli finanțate
se bazează pe documente justificative verificabile și sunt corecte și precise.
Comisia ia orice măsură necesară pentru a verifica
dacă acțiunile finanțate se desfășoară în conformitate cu principiile bunei
gestiuni financiare. Statului beneficiar îi revine responsabilitatea de a se
asigura că dispune de sisteme de gestionare și control care funcționează în mod
eficace. Comisia se asigură că aceste sisteme se aplică efectiv. Fără a se
aduce atingere competențelor Curții de Conturi sau controalelor efectuate de
statul beneficiar în conformitate cu legislația, reglementările și dispozițiile
administrative naționale, funcționarii sau alți angajați ai Comisiei pot
efectua controale la fața locului cu privire la operațiunile finanțate din
fond. Comisia informează statul beneficiar solicitant în cauză, în vederea
obținerii întregii asistențe necesare. La aceste controale pot participa
funcționari sau alți angajați ai statului membru în cauză.
2.2.3.     Estimarea costurilor și a
beneficiilor controalelor și evaluarea nivelului prevăzut de risc de eroare
Un criteriu unic, nou și simplu, pentru
mobilizarea excepțională a FSUE în cazul așa-numitelor catastrofe regionale
extraordinare, pe baza unui prag raportat la PIB. După cum s-a arătat în
comunicarea din 2011, lipsa de claritate a dispozițiilor actuale în ceea ce
privește condițiile pentru mobilizarea în mod excepțional a FSUE va fi
eliminată prin stabilirea pragului de prejudiciu pentru catastrofe regionale la
1,5 % din PIB, la nivelul NUTS 2. Astfel, pregătirea cererilor de către
statele eligibile și evaluarea de către Comisie a respectivelor cereri vor fi
simplificate și accelerate semnificativ. În același timp, se va reduce
considerabil numărul cererilor respinse, deoarece solicitanții vor ști de la
început dacă este îndeplinit criteriul. Astfel, costul controalelor ar trebui
să scadă.
Auditurile efectuate de Comisie și de Curtea de
Conturi Europeană nu au scos la iveală probleme care ar împiedica existența
unei asigurări rezonabile cu privire la utilizarea fondului în trecut. Rata de
eroare estimată totală este sub pragul de semnificație de 2 %.
2.3.        Măsuri de prevenire a
fraudelor și a neregulilor
Responsabilitatea primară pentru luarea măsurilor
corespunzătoare împotriva fraudei și a neregulilor revine statului beneficiar,
care trebuie să desemneze un organism de audit și care, dacă este necesar,
poate cere recuperarea cheltuielilor necorespunzătoare. În conformitate cu
Regulamentul financiar, ar trebui prezentat Comisiei un rezumat al auditurilor
și controalelor efectuate în perioada de implementare. Auditorii Comisiei,
Curtea de Conturi sau OLAF pot efectua audituri în orice moment.
3.           IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL
PROPUNERII/INIȚIATIVEI
3.1.        Rubrica (rubricile) din
cadrul financiar multianual și linia (liniile) bugetară (bugetare) de
cheltuieli afectată (afectate)
·      Linii bugetare existente
În ordinea rubricilor
din cadrul financiar multianual și a liniilor bugetare.
 Rubrica din cadrul financiar multianual || Linia bugetară || Tipul cheltuielilor || Contribuție
 Număr […]Rubrica…………………………………………………] || Dif./ Nedif. ([24]) || Țări AELS[25] || Țări candidate[26] || Țări terțe || În sensul articolului 21 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul financiar
 3 || 13.060100 || Dif. || NU || NU || NU || NU
 4 || 13.060200 || Dif. || NU || NU || NU || NU
·      Noile linii bugetare solicitate
În ordinea rubricilor din cadrul financiar multianual și
a liniilor bugetare.
 Rubrica din cadrul financiar multianual || Linia bugetară || Tipul cheltuielilor || Contribuție
 Număr […]Rubrica…………………………………………………] || Dif./ Nedif. || Țări AELS || Țări candidate || Țări terțe || În sensul articolului 21 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul financiar
   || […][XX.YY.YY.YY]   ||   || DA/ NU || DA/ NU || DA/ NU || DA/NU
3.2.        Impactul estimat asupra
cheltuielilor
Această secțiune
ar trebui completată folosind foaia de calcul privind datele bugetare de
natură administrativă (al doilea document din anexa
la prezenta fișă financiară) și încărcată în CISNET pentru consultarea
interservicii.]
3.2.1.     Sinteza impactului estimat
asupra cheltuielilor
FSUE nu este înscris în buget. Cheltuielile
efective vor depinde de cererile de ajutor depuse de statele eligibile ca
urmare a producerii (imprevizibile a) unor catastrofe naturale și de cuantumul
maxim al alocării anuale disponibile pentru fond, în conformitate cu decizia
din acordul internațional de investiții (AII).
milioane EUR (cu trei zecimale)
 Rubrica din cadrul financiar multianual || Număr || […]Rubrica………………………………………………………………………………]
 DG: <…….> ||   ||   || Anul N[27]   || Anul N+1 || Anul N+2 || Anul N+3 || A se introduce atâția ani câți sunt considerați necesari pentru a reflecta durata impactului (cf. punctul 1.6) || TOTAL
  Credite operaționale ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Numărul liniei bugetare || Angajamente || (1) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Plăți || (2) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Numărul liniei bugetare || Angajamente || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Plăți || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Credite cu caracter administrativ finanțate din bugetul anumitor programe[28]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Numărul liniei bugetare ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL credite pentru DG <….> || Angajamente || =1+1a +3 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Plăți || =2+2a +3 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  TOTAL credite operaționale || Angajamente || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Plăți || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  TOTAL credite cu caracter administrativ finanțate din bugetul anumitor programe || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL credite în cadrul RUBRICII <….> din cadrul financiar multianual || Angajamente || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Plăți || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
În cazul în care propunerea/inițiativa afectează mai
multe rubrici:
  TOTAL credite operaționale || Angajamente || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Plăți || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  TOTAL credite cu caracter administrativ finanțate din bugetul anumitor programe || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL credite în cadrul RUBRICILOR 1-4 din cadrul financiar multianual (Suma de referință) || Angajamente || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Plăți || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rubrica din cadrul financiar multianual || 5 || „Cheltuieli administrative”
milioane EUR (cu trei zecimale)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL
 DG: REGIO ||
  Resurse umane || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 1,834
  Alte cheltuieli administrative ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL DG <…….> || Credite ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL credite pentru RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual || (Total angajamente = Total plăți) || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 1,834
milioane EUR (cu trei zecimale)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL
 TOTAL credite în cadrul RUBRICILOR 1-5 din cadrul financiar multianual || Angajamente || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 1,834
 Plăți || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 1,834
3.2.2.     Impactul estimat asupra
creditelor operaționale
–      ¨  Propunerea/inițiativa
nu implică utilizarea de credite operaționale
–      ¨  Propunerea/inițiativa
implică utilizarea de credite operaționale, conform explicațiilor de mai jos:
Credite de angajament în milioane EUR (cu trei zecimale)
 Obiective și realizări   ò ||   ||   || Anul N || Anul N+1 || Anul N+2 || Anul N+3 || A se introduce atâția ani câți sunt considerați necesari pentru a reflecta durata impactului (cf. punctul 1.6) || TOTAL
 REALIZĂRI
 Tip[29]   || Costuri medii || Număr || Costuri || Număr || Costuri || Număr || Costuri || Număr || Costuri || Număr || Costuri || Număr || Costuri || Număr || Costuri || Număr total || Costuri totale
 OBIECTIVUL SPECIFIC nr. 1[30] …   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Realizare ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Realizare ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Realizare ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Subtotal pentru obiectivul specific nr. 1 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 OBIECTIVUL SPECIFIC NR.°2 … ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Realizare ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Subtotal pentru obiectivul specific nr. 2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 COSTURI TOTALE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.3.     Impactul estimat asupra
creditelor cu caracter administrativ
3.2.3.1.  Rezumat
–
¨  Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de credite cu caracter
administrativ
–
¨  Propunerea/inițiativa implică utilizarea de credite cu caracter
administrativ, conform explicațiilor de mai jos:
milioane EUR (cu trei
zecimale)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL
 RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Resurse umane || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 1,834
 Alte cheltuieli administrative ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Subtotal RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 În afara RUBRICII 5[31] din cadrul financiar multianual   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Resurse umane ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Alte cheltuieli cu caracter administrativ ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Subtotal în afara RUBRICII 5 din cadrul financiar multianual ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Necesarul de credite
în materie de resurse umane va fi acoperit de creditele DG-ului care sunt deja
alocate pentru gestionarea acțiunii și/sau realocate intern în cadrul DG-ului,
completate, după caz, prin resurse suplimentare ce ar putea fi alocate DG-ului
care gestionează acțiunea în cadrul procedurii de alocare anuală și în lumina
constrângerilor bugetare.
3.2.3.2.  Necesarul de resurse umane
estimat
–
¨  Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de resurse umane.
–
¨  Propunerea/inițiativa implică utilizarea de resurse umane, conform
explicațiilor de mai jos:
Estimări în echivalent normă întreagă
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
  Posturi din schema de personal (funcționari și personal temporar) ||   ||
 XX 01 01 01 (la sediu și în birourile de reprezentare ale Comisiei) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
 XX 01 01 02 (în delegații) || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (cercetare indirectă) || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (cercetare directă) || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Personal extern (în echivalent normă întreagă: ENI)[32]
 XX 01 02 01 (AC, END, INT din „pachetul global”) || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT și JED în delegații) || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy[33]   || -la sediu   || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 -în delegații || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (AC, INT, END în cadrul cercetării indirecte) || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (AC, INT, END în cadrul cercetării directe) || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Alte linii bugetare (a se preciza) || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
XX este domeniul de
politică sau titlul din buget în cauză.
Necesarul de resurse umane
va fi asigurat din efectivele de personal ale DG-ului în cauză alocate deja
pentru gestionarea acțiunii și/sau realocate intern în cadrul DG-ului,
completate, după caz, prin resurse suplimentare ce ar putea fi alocate DG-ului
care gestionează acțiunea în cadrul procedurii de alocare anuală și în lumina
constrângerilor bugetare. Activitatea este desfășurată în prezent de 1 funcționar
AD și de 1 funcționar AST.
Descrierea sarcinilor
care trebuie efectuate:
 Funcționari și personal temporar || Analizarea cererilor pentru contribuții din fond, pregătirea deciziilor de acordare a granturilor, urmărirea plăților, evaluarea rapoartelor etc.
 Personal extern || n/a
3.2.4.     Compatibilitatea cu cadrul
financiar multianual actual
–
¨  Propunerea/inițiativa este compatibilă cu cadrul financiar multianual
existent.
–
¨  Propunerea/inițiativa necesită o reprogramare a rubricii
corespunzătoare din cadrul financiar multianual.
A se explica reprogramarea necesară, precizându-se
liniile bugetare în cauză și sumele aferente.
–
¨  Propunerea/inițiativa necesită recurgerea la instrumentul de
flexibilitate sau la revizuirea cadrului financiar multianual[34].
A se explica necesitatea efectuării acestei acțiuni,
precizând rubricile și liniile bugetare în cauză, precum și sumele aferente.
3.2.5.     Contribuția terților
–
Propunerea/inițiativa nu prevede cofinanțare din
partea terților
–
Propunerea/inițiativa prevede cofinanțare, estimată
în cele ce urmează:
Credite de angajament în milioane EUR (cu trei
zecimale)
   || Anul N || Anul N+1 || Anul N+2 || Anul N+3 || A se introduce atâția ani câți sunt considerați necesari pentru a reflecta durata impactului (cf. punctul 1.6) || Total
 A se preciza organismul care asigură cofinanțarea ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL credite cofinanțate ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Impactul estimat asupra
veniturilor
Nu poate fi estimat în avans
–
¨  Propunerea/inițiativa nu are impact financiar asupra veniturilor.
–
¨  Propunerea/inițiativa are următorul impact financiar:
–
¨  asupra resurselor proprii
–
¨  asupra diverselor venituri
milioane EUR (cu trei zecimale)
 Linia bugetară pentru venituri: || Credite disponibile pentru exercițiul financiar în curs || Impactul propunerii/inițiativei[35]
 Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020
 Articolele 6150 și 6500 ||   || 50 || 50 || 50 || 50 || 50 || 50 || 50
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Pentru diversele venituri
alocate, a se preciza linia bugetară (liniile bugetare) de cheltuieli afectată
(afectate).
A se preciza metoda de
calcul a impactului asupra veniturilor.
Avansurile ar
trebui finanțate din recuperări din FEDER și din Fondul de coeziune, până la o
limită de 50 de milioane EUR. Comisia va propune o modificare a propunerii de
regulament al Comisiei COM (2011) 615 final.
[1]               Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului.
[2]               COM (2005) 108.
[3]               Raport privind propunerea de regulament al Parlamentului
European și al Consiliului de instituire a Fondului de Solidaritate al Uniunii
Europene, A6-0123/2006 din 31.3.2006.
[4]               COM (2011) 613.
[5]               COM (2009) 193.
[6]                      Versiunea consolidată a Tratatului privind funcționarea Uniunii
Europene, JO C83/47, 30.3.2010.
[7]               Avizul Comitetului Economic și Social European privind
Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic
și Social European și Comitetul Regiunilor – Viitorul Fondului de Solidaritate
al Uniunii Europene, ECO/319 din 28 martie 2012.
[8]               Raport privind Fondul de solidaritate al Uniunii
Europene, implementare și aplicare, A7-0398/2012, din 20.12.2012.
[9]               Propunere modificată de Regulament al Parlamentului
European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul
european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune,
Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru
pescuit și afaceri maritime, care fac obiectul cadrului strategic comun, precum
și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de
dezvoltare regională, Fondul social european și Fondul de coeziune și de
abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului, COM(2013) 246
final.
[10]             Curtea de Conturi Europeană, Raportul special
nr. 24/2012 „Răspunsul Fondului de solidaritate al Uniunii Europene la
cutremurul produs în 2009 în regiunea Abruzzo: Pertinența și costul acțiunilor”
[11]             JO C […]
[12]             JO C […]
[13]             JO L 311, 14.11.2002, p. 3.
[14]             JO L 298, 26.10.2012, p. 1.
[15]             …..
[16]             JO L 136, 31.5.1999, p. 1.
[17]             JO L 292, 15.11.1996, p. 2.
[18]             ABM (Activity Based Management): gestionarea pe activități
– ABB (Activity Based Budgeting): stabilirea bugetului pe activități.
[19]             Astfel cum sunt menționate la articolul 54 alineatul (2)
litera (a) sau (b) din Regulamentul financiar.
[20]                    Versiunea consolidată a Tratatului privind funcționarea Uniunii
Europene, JO C83/47, 30.3.2010.
[21]             Explicațiile privind modurile de gestiune, precum și
trimiterile la Regulamentul financiar sunt disponibile pe site-ul BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[22]             Astfel cum sunt menționate la articolul 185 din
Regulamentul financiar.
[23]                    Curtea de Conturi Europeană, Raportul special nr. 24/2012
„Răspunsul Fondului de solidaritate al Uniunii Europene la cutremurul produs în
2009 în regiunea Abruzzo: Pertinența și costul acțiunilor”
[24]             Dif. = credite diferențiate / Nedif. = credite
nediferențiate.
[25]             AELS: Asociația Europeană a Liberului Schimb.
[26]             Țările candidate și, după caz, țările potențial candidate
din Balcanii de Vest.
[27]             Anul N este anul în care începe punerea în aplicare a
propunerii/inițiativei.
[28]             Asistență tehnică și/sau administrativă și cheltuieli de
sprijin pentru punerea în aplicare a programelor și/sau a acțiunilor UE
(fostele linii „BA”), cercetare indirectă și cercetare directă.
[29]             Realizările se referă la produsele și serviciile care vor
fi furnizate (de ex.: numărul de schimburi de studenți finanțate, numărul de km
de străzi construiți etc.).
[30]             Conform descrierii de la punctul 1.4.2. „Obiectiv(e)
specific(e)…”
[31]             Asistență tehnică și/sau administrativă și cheltuieli de
sprijin pentru punerea în aplicare a programelor și/sau a acțiunilor UE
(fostele linii „BA”), cercetare indirectă și cercetare directă.
[32]             AC = personal contractual; AL= personal local; END =
expert național detașat; INT = personal pus la dispoziție de agenți de muncă
temporară; JED= expert tânăr în delegații.
[33]             Subplafonul pentru personal extern acoperit din creditele
operaționale (fostele linii „BA”).
[34]             A se vedea punctele 19 și 24 din Acordul
interinstituțional (pentru perioada 2007-2013).
[35]             În ceea ce privește resursele proprii tradiționale (taxe
vamale, cotizații pentru zahăr), sumele indicate trebuie să fie sume nete, și
anume sume brute după deducerea unei cote de 25 % pentru costuri de
colectare.