				|

		52013PC0312

			Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI de instituire a programului Copernicus și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 911/2010 /* COM/2013/0312 final - 2013/0164 (COD) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
1.           CONTEXTUL PROPUNERII
Copernicus este noua denumire a programului
european de observare a Pământului, GMES (Monitorizare globală pentru
mediu și securitate). Copernicus sau, mai degrabă, predecesorul
său a fost stabilit ca un program al UE prin Regulamentul GMES (UE) nr.
911/2010. Acesta acoperă toate activitățile de asigurare a
furnizării continue de date precise și fiabile și informații
în materie de mediu și probleme de securitate către utilizatorii
responsabili de elaborarea politicilor, implementare și monitorizare, în
UE și statele sale membre. Copernicus are ca obiectiv furnizarea de acces
continuu, independent și fiabil pentru Europa la date și informații
de observare. Investițiile UE au ca scop acoperirea lacunelor în materie
de observare a Pământului, permițând accesul la structurile existente
și dezvoltând serviciile operaționale.
Copernicus este structurat în șase
servicii: Maritim, atmosferic, de monitorizare a teritoriului și a
schimbărilor climatice precum și de suport în cazuri de
urgență și în materie de securitate. Copernicus utilizează
date provenind de la sateliți și senzori in situ, cum ar fi
geamandurile, baloanele sau senzorii aerieni pentru a furniza rapid și
fiabil informații cu valoare adăugată și realizarea de
previziuni pentru a sprijini, de exemplu, agricultura și pescuitul,
amenajarea teritoriului și planificarea urbană, lupta împotriva
incendiilor de pădure, răspunsul în caz de dezastre, transportul
maritim sau monitorizarea poluării aerului.
Copernicus contribuie, de asemenea, la
stabilitatea și creșterea economică prin stimularea
aplicațiilor comerciale (așa-numitele servicii din aval) în multe
sectoare diferite, prin asigurarea unui acces total și deschis la datele
de observare și produsele de informare Copernicus. El este unul dintre
programele care trebui să fie pus în aplicare în cadrul strategiei Europa
2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și
favorabilă incluziunii și a fost inclus în cadrul inițiativei în
domeniul politicii industriale din strategia Europa 2020, având în vedere
beneficiile sale pentru o gamă largă de politici ale Uniunii.
Responsabilitățile legate de finanțarea
exploatării și a reînnoirii infrastructurii spațiale dezvoltate
utilizând fonduri UE și fonduri interguvernamentale nu pot fi asigurate în
mod optim de statele membre individual din cauza costurilor aferente. În
domeniul observării din spațiu pentru meteorologia
operațională, statele europene și-au centralizat resursele
pentru a dezvolta și a exploata sateliții meteorologici în cadrul
Organizației Europene pentru exploatarea sateliților meteorologici
(EUMETSAT). Statele europene au dezvoltat și sateliți de mediu
demonstrativi, fie în cadrul agenției Spațiale Europene (ESA), fie în
cadrul agențiilor spațiale naționale. Ele nu au putut, cu toate
acestea, să găsească o modalitate de a coopera în ceea ce
privește finanțarea programelor operaționale susținute în
domeniul monitorizării mediului. Necesitatea de a continua astfel de
observații devine critică, având în vedere creșterea presiunii
politice asupra autorităților publice pentru ca acestea să ia
decizii în cunoștință de cauză în domeniul mediului,
securității și schimbărilor climatice, precum și
necesitatea de a respecta acordurile internaționale.
În cazul serviciilor la nivel paneuropean
și cu o acoperire globală, statele membre nu pot realiza toate
obiectivele acțiunii propuse dat fiind faptul că inputurile date de
diferitele state membre trebuie agregate la nivel european. Furnizarea altor
servicii (de exemplu, hărțile de urgență sau
hărțile tematice de monitorizare a teritoriului pentru zone
geografice mai limitate) poate fi efectuată mai bine la nivel UE din
două motive. În primul rând, administrarea mai coerentă și mai
centralizată a datelor primite de la senzori spațiali sau in situ
vor permite realizarea unor economii de scară.
În al doilea rând, furnizarea coordonată
de servicii de monitorizare a Pământului la nivel de stat membru
contribuie la evitarea suprapunerilor și consolidează monitorizarea
implementării legislației de mediu a UE, pe baza unor criterii
transparente și obiective. Numai informațiile comparabile generate la
nivelul statelor membre vor face posibilă implementarea eficientă a
legislației de mediu care, în multe cazuri, abordează probleme cu
adevărat fără frontiere și, prin urmare,
internaționale.
În plus, acțiunea la nivel european va
crea economii de scară, conducând la o mai bună valoare pentru banii
publici. Acțiunea la nivelul UE, prin urmare, duce la o valoare
adăugată clară.
Încă de la început, valoarea
finanțării totale alocate dezvoltării programului de către
UE și ESA a atins un nivel de peste 3,2 miliarde EUR. O mare parte a
bugetului GMES a fost consacrat dezvoltării de sateliți de
observație: sateliții Sentinel. Acest lucru a fost realizat prin
intermediul unei contribuții de 738 milioane EUR a Comisiei în cadrul
componentei spațiale a programului GMES al ESA (SGC).
Până la sfârșitul anului 2013, Copernicus
este finanțat prin tema „Spațiu” din cadrul PC7 și Programul
GMES și programul său inițial de exploatare. Atunci când Copernicus
va fi pregătit să intre în faza sa operațională, va fi
necesar un nou regulament începând cu anul 2014. În conformitate cu obiectivele
din Comunicarea „O agendă de simplificare pentru CFM pentru perioada
2014-2020”[1],
acest nou regulament va defini mai bine guvernanța programului, în special
rolul Comisiei, obiectivele programului și indicatorii care vor permite o
monitorizare eficientă a aplicării acesteia și care vor asigura
o tranziție fără probleme de la activitățile curente.
Propunerea de regulament include, de asemenea, dispoziții pentru
stabilirea unor proceduri financiare proporționale în special pentru marea
parte a programului care va fi implementată în mod indirect. În cadrul procesului
de simplificare și „reglementare inteligentă”, trebuie remarcat
faptul că programul Copernicus urmărește
îmbunătățirea calității legislației prin
furnizarea de instrumente de monitorizare bazate pe date concrete.
În comunicarea sa intitulată „Un buget
pentru Europa 2020” [COM (2011) 500 final din 29.6.2011) Comisia a indicat
că, având în vedere limitele bugetului UE, s-a propus finanțarea GMES
în afara cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020. Această
propunere a fost respinsă de Parlament în rezoluția sa p7_ta(2012)0062 din 16 februarie 2012.
Concluziile Consiliului European din 7-8 februarie 2013 privind cadrul
financiar multianual (CFM) prevăd că programul ar trebui să fie
finanțat în cadrul subrubricii 1a din cadrul financiar, cu un nivel maxim
de credite de angajament în valoare de 3 786 de milioane EUR
(prețurile din 2011), care să fie prevăzute în Regulamentul CFM.

2.           REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU
PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRILOR IMPACTULUI
Un proces continuu de consultare a
părților interesate privind GMES este în vigoare de la crearea
biroului GMES al Comisiei Europene în 2006. Acest proces de consultare, lansat
odată cu comunicarea intitulată „GMES: de la concept la realitate”[2], a condus
în primul rând la adoptarea comunicării din 2008 intitulată „GMES:
pentru o planetă mai sigură”[3]
Au avut loc alte consultări pentru a pregăti propunerea Comisiei de
regulament privind programul european de monitorizare a Pământului (GMES)
și exploatarea sa inițială (2011-2013)[4] și
Comunicarea „Monitorizarea globală pentru mediu și securitate (GMES):
provocări și pașii următori pentru componenta
spațială”[5].
De la intrarea în vigoare a regulamentului
GMES în 2010, consultarea statelor membre și a utilizatorilor a fost
continuată prin noile organisme de guvernanță instituite
însăși prin regulament: Comitetul GMES și Forumul utilizatorilor
format din reprezentanții utilizatorilor publici.
Consultarea a confirmat interesul și
necesitatea programului Copernicus și — fiind în prezent pe cale de a
deveni un program UE — aceasta se concentrează în prezent asupra
diferitelor opțiuni conceptuale, în special pentru serviciile Copernicus.
Părțile interesate au indicat că disponibilitatea
neîntreruptă și garantată a informațiilor provenind de la
serviciile Copernicus este elementul fundamental pentru succesul programului
și pentru ca beneficiile acestuia să se materializeze.
O evaluare a impactului a fost realizată
în 2011 și principalele concluzii au fost publicate în documentul SEC
(2011) 867 final din 28.6.2011, care a însoțit propunerea Comisiei privind
cadrul financiar multianual, COM (2011) 500. Evaluarea impactului a fost
adaptată și recomandările Comitetului de evaluare a impactului
au fost luate în considerare. Ce s-a schimbat din 2011 este analiza politică
a utilității finanțării Copernicus în CFM. Prin urmare,
Comisia consideră că acum este momentul să se facă o
propunere oficială.
Ar trebui remarcat, cu toate acestea, că
această propunere a trebuit să fie reajustată la suma
convenită, sub plafonul din cadrul financiar multianual, care reduce
propunerea inițială a Comisiei de peste 2 miliarde EUR. În vederea
menținerii furnizării de servicii, Comisia a trebuit să
reducă noile evoluții în componenta spațială la reînnoirea
și modernizarea capacității de observare. ESA va prelua
responsabilitatea pentru dezvoltarea generației următoare a sateliților
Sentinel.
Problema proprietății activelor
componentei spațiale a programului Copernicus este importantă și
nu poate fi analizată separat de drepturile și
responsabilitățile pe care acest tip de proprietate le conferă
proprietarului. Proprietarul are cel mai ridicat nivel posibil de drepturi,
inclusiv dreptul de utilizare, transfer și eliminare.
Pentru a determina dacă să accepte
dreptul de proprietate asupra activelor componentei spațiale, trebuie
diferențiate două faze: În timpul primei faze, și anume
prezentul cadru financiar multianual, UE a fost doar un factor care contribuie
la un program ESA în proporție de aproximativ 30% și fondurile au
fost insuficiente pentru a-și asuma un rol de prim-plan în modelarea
componentei spațiale a programului Copernicus. În plus, fondurile UE au
constituit, în mare parte, credite din cadrul PC7 și nu au fost concepute
pentru a finanța un program operațional în mod permanent. UE a fost,
prin urmare, în măsură să își asume responsabilitatea în
această fază. Cea de a doua etapă va începe odată cu
următorul cadru financiar multianual. Acesta introduce o schimbare
fundamentală, în care UE va putea să finanțeze 100% din cea mai
mare parte a componentei spațiale a programului Copernicus, inclusiv
segmentul terestru și costul exploatării sateliților.
În acest nou context, astfel cum se prevede la
articolul 19, proprietatea sateliților va trebui să fie
revizuită. Regulamentul prevede opțiunea ca Uniunea Europeană
sau un organism desemnat în mod expres sau fondul să poată prelua
proprietate de la ESA. În vederea unui transfer de proprietate, opțiunile
vor trebui evaluate, ținând cont de factorii relevanți, inclusiv
exploatarea sateliților; dreptul de proprietate legal asupra datelor;
condiții de acces la date; și valoarea activelor. Aceste opțiuni
vor fi luate în considerare doar dacă dezavantajele deținerii în
proprietate de către UE par să compenseze avantajele. Transferul de
proprietate de la UE ar putea fi exercitat numai prin intermediul unui act
delegat.
Opțiunea unei scheme de
achiziționare de date ar putea fi, de asemenea, luată în considerare.
3.           ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII
Având în vedere articolul 189 din Tratatul
privind funcționarea Uniunii Europene, se propune un nou regulament al
Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului Copernicus.
Propunerea se concentrează pe următoarele aspecte principale
(1)
Schimbarea denumirii în Copernicus;
(2)
Guvernanța GMES în faza sa operațională,
cu scopul de a permite Comisiei să delege activitățile unui
număr de operatori;
(3)
Finanțare în perioada 2014-2020.
4.           IMPLICAȚII BUGETARE
Fișa financiară care
însoțește prezenta propunere de regulament stabilește credite
bugetare indicative care sunt compatibile cu cadrul financiar multianual
2014-2020, cu un nivel maxim de credite de angajament în valoare de 3 786
de milioane EUR, la prețurile din 2011, echivalent cu 4 291 milioane
EUR în prețuri actuale.
5.           ELEMENTE OPȚIONALE
Comisia poate adopta acte delegate, pentru a
atinge anumite obiective stabilite în propunere.
2013/0164 (COD)
Propunere de
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN
ŞI AL CONSILIULUI
de instituire a programului Copernicus
și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 911/2010
(Text cu relevanță pentru SEE)
PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 189 alineatul (2),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectului de act
legislativ către parlamentele naționale,
având în vedere avizul Comitetului Economic
și Social European[6],

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor[7],
hotărând în conformitate cu procedura
legislativă ordinară,
întrucât:
Monitorizarea globală pentru mediu
și securitate (GMES) reprezintă o inițiativă de
monitorizare condusă de Uniune și executată în parteneriat cu
statele membre și cu Agenția Spațială Europeană (ASE).
Originea GMES datează din mai 1998, când instituțiile implicate în
dezvoltarea activităților spațiale în Europa au adoptat o
declarație comună, cunoscută sub numele de „Manifestul de la
Baveno”. Manifestul a făcut apel la un angajament pe termen lung privind
dezvoltarea de servicii de monitorizare a mediului din spațiu, utilizarea
și dezvoltarea în continuare a competențelor și tehnologiilor
europene. În 2005, Uniunea a făcut alegerea strategică de a dezvolta
o capacitate europeană independentă de observare a Pământului
pentru a furniza servicii în domeniile mediului și securității[8], ceea ce
a condus, în cele din urmă, la adoptarea Regulamentului (UE) nr.
911/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie
2010 privind Programul european de monitorizare a Pământului (GMES)
și exploatarea sa inițială (2011-2013)[9].
(2)       Copernicus ar trebui să
fie considerat ca reprezentând o contribuție europeană la construirea
Sistemului Global al Sistemelor de Observare a Pământului (GEOSS),
dezvoltată în cadrul Grupului de Observare a Pământului (GEO).
(3)       Pe baza rezultatelor acestei
inițiative, Regulamentul (UE) nr. 911/2010 a instituit programul european
de monitorizare a Pământului (GMES), precum și regulile de punere în
aplicare a exploatării sale inițiale.
(4)       În timp ce programul
instituit prin Regulamentul (UE) nr. 911/2010 ar trebui să continue în
cadrul noului cadru financiar multianual, acronimul „GMES” ar trebui înlocuit
cu „Copernicus” pentru a facilita comunicarea cu publicul larg. Comisia a
înregistrat marca comercială, astfel încât să poată fi
utilizată de către instituțiile Uniunii și autorizată
pentru utilizare către alți utilizatori interesați, în special
furnizorii de servicii de bază.
(5)       Obiectivele programului Copernicus
sunt furnizarea de informații exacte și fiabile în domeniul mediului
și al securității, în funcție de necesitățile
utilizatorilor și sprijinirea altor politici ale Uniunii, în special cu
privire la piața internă, transporturile, mediul, energia,
protecția civilă, cooperarea cu țările terțe și
ajutorul umanitar. Acesta se bazează pe capacitățile existente
în Europa, completate cu noi active dezvoltate în comun.
(6)       Programul Copernicus ar
trebui implementat în mod coerent cu alte instrumente și acțiuni
relevante ale Uniunii, în special cu politicile de mediu și cele privind
schimbările climatice, precum și instrumentele în domeniul
securității, protecției datelor personale, competitivității
și inovării, coeziunii, cercetării, transportului,
concurenței și cooperării internaționale, cu programul
european Sisteme globale de navigație prin sateliți (GNSS). Datele Copernicus
ar trebui să asigure menținerea coerenței cu datele
spațiale de referință ale statelor membre și să
sprijine dezvoltarea infrastructurii de informații spațiale în Uniune
instituită prin Directiva 2007/2/CE a Parlamentului European și a Consiliului
din 14 martie 2007 de instituire a unei infrastructuri de informații
spațiale în Comunitatea Europeană (INSPIRE)[10]. De
asemenea, Copernicus ar trebui să completeze sistemul comun de
informații referitoare la mediu (SEIS) și activitățile
Uniunii privind răspunsul în situații de urgență.
(7)       Programul Copernicus este un
program care urmează a fi furnizat în cadrul strategiei Europa 2020 pentru
o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă
incluziunii. Obiectivul său este obținerea de beneficii pentru o
gamă largă de politici ale Uniunii și contribuirea la atingerea
obiectivelor strategiei Europa 2020, în special prin dezvoltarea unei politici
spațiale eficace care să pună la dispoziție instrumentele
necesare depășirii unor provocări-cheie la nivel mondial și
îndeplinirea obiectivelor privind schimbările climatice și
sustenabilității energetice.
(8)       Copernicus ar putea beneficia
de pe urma rezultatelor furnizate de „Orizont 2020”, programul-cadru al Uniunii
pentru cercetare și inovare 2014-2020, în special prin intermediul
activităților sale de cercetare și inovare în domeniul
viitoarelor tehnologii de observare a Pământului și al viitoarelor
aplicații care utilizează teledetecția, tehnologii și date
aeriene și in situ, pentru a răspunde marilor
provocări societale.
(9)       În vederea realizării
obiectivelor sale, programul Copernicus ar trebui să se bazeze pe
capacitatea autonomă a Uniunii pentru observațiile din spațiu
și să furnizeze serviciile operaționale din domeniul mediului,
protecției civile și securității. El ar trebui, de
asemenea, să utilizeze datele disponibile in situ, și anume,
cele furnizate de către statele membre. Furnizarea de servicii
operaționale depinde de funcționarea adecvată și
siguranța componentei spațiale a programului Copernicus. Riscul tot
mai mare de coliziune cu alți sateliți și deșeuri
spațiale este cea mai gravă amenințare la adresa componentei
spațiale a programului Copernicus. Prin urmare, programul Copernicus ar
trebui să sprijine acțiunile care au ca scop reducerea acestor
riscuri, în special prin contribuția la programul stabilit prin decizia
[XXX] a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a unui
program de sprijin pentru supravegherea și urmărirea
spațială[11].
(10)     Pachetul financiar maxim
necesar pentru acțiunile Copernicus (2014-2020) este de 3 786 de
milioane EUR la prețurile din 2011, alocat în cadrul unui capitol bugetar
separat în cadrul titlului 2 din rubrica 1a din bugetul general al Uniunii.
Personalul și cheltuielile administrative suportate de Comisie în
coordonarea programului Copernicus ar trebui finanțate din bugetul
Uniunii.
(11)     În vederea
îmbunătățirii implementării programului Copernicus și
a planificării pe termen lung, Comisia ar trebui să adopte programul
de lucru anual în conformitate cu prioritățile, obiectivele și
strategiile unui plan multianual.
(12)     Copernicus ar trebui să
fie axat pe utilizator, necesitând implicarea continuă și eficace a
utilizatorilor, în special în privința definirii și validării
cerințelor de servicii.
(13)     Dimensiunea
internațională a programului Copernicus este deosebit de
relevantă pentru schimbul de date și informații, precum și
pentru accesul la infrastructura de observare. Un astfel de sistem de schimb
este mai eficient din punct de vedere al costurilor decât sistemele „data-buy”
și consolidează dimensiunea globală a programului.
(14)     Acordul privind Spațiul
Economic European și acordurile-cadru cu țările candidate
și potențial candidate prevăd participarea acestor
țări la programele Uniunii. Ar trebui creată posibilitatea
participării altor țări terțe și organizații
internaționale prin încheierea unor acorduri internaționale în acest
scop.
(15)     Statele membre,
țările terțe și organizațiile internaționale ar
trebui să poată contribui la programe în baza unor acorduri
corespunzătoare.
(16)     Comisia ar trebui să
dețină responsabilitatea generală pentru programul Copernicus.
Ea ar trebui să își definească prioritățile și
obiectivele și să asigure coordonarea generală și
supravegherea programului.
(17)     Ținând seama de
dimensiunea de parteneriat a programului Copernicus și pentru a evita
suprapunerea de expertiză tehnică, implementarea programului ar
trebui să fie delegată entităților cu capacitatea
tehnică și profesională corespunzătoare.
(18)     În implementarea programului Copernicus,
Comisia se poate baza, după caz, pe agențiile competente ale Uniunii,
cum ar fi Agenția Europeană de Mediu (AEM), Agenția
Europeană pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele
Externe ale statelor membre ale Uniunii Europene (FRONTEX), Agenția
Europeană pentru Siguranță Maritimă (EMSA), Centrul
Satelitar al Uniunii Europene (CSUE) sau un organ potențial eligibil
pentru delegare în conformitate cu articolul 58 din Regulamentul (UE, Euratom)
nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie
2012 privind normele financiare aplicabile bugetului anual al Uniunii[12].
(19)     În conformitate cu articolul
61 alineatul (2) din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012,
selecția entităților („operatori”) cărora Comisia le poate
încredința sarcini de execuție, trebuie să urmeze o
procedură transparentă, justificată prin argumente obiective
și care nu generează niciun conflict de interese. Având în vedere
natura specială a sarcinilor implicate, a fost aleasă o
procedură ad-hoc, pe baza unei cereri de exprimare a interesului,
în vederea identificării operatorilor potențiali cei mai
potriviți pentru a fi însărcinați cu gestiunea indirectă a
programului Copernicus.
(20)     Operatorii programului Copernicus
ar trebui să facă obiectul unei supravegheri de către Comisie,
bucurându-se în același timp de autonomia necesară pentru a pune în
aplicare sarcinile care le au fost încredințate. Ei ar trebui să
prezinte un program de lucru anual Comisiei, împreună cu un raport anual
de implementare.
(21)     Este important ca, pentru
a-și îndeplini obligațiile în conformitate cu articolul 317 din TFUE,
Comisia să aibă mijloacele necesare pentru a supraveghea actele
entităților cărora le încredințează sarcini de execuție
în cadrul programului Copernicus. Aceasta include nu doar competențele
deja conferite acesteia prin Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012, ci
și posibilitatea de a da indicații operatorului și de a efectua
inspecții. În special, în caz de urgență sau de evenimente
neprevăzute, în orice situație în care operatorul nu este în
măsură să îndeplinească respectivele sarcini, Comisia
trebuie să poată retrage delegarea și să acționeze în
locul operatorului. Exercitarea acestei posibilități ar trebui
să fie proporțională cu obiectivele care trebuie îndeplinite
și, prin urmare, acordul de delegare ar trebui să fie suspendat, în
consecință, pentru timpul necesar pentru realizarea actelor necesare.
(22)     În scopul îndeplinirii
obiectivului Copernicus în mod sustenabil, este necesară coordonarea activităților
diferiților parteneri implicați în Copernicus, precum și
dezvoltarea, instituirea și exploatarea unei capacități de
servicii și de observare care să răspundă nevoilor
utilizatorilor. În acest context, un comitet ar trebui să acorde
asistență Comisiei pentru asigurarea coordonării
contribuțiilor la Copernicus din partea Uniunii, a statelor membre și
a agențiilor interguvernamentale, în scopul utilizării optime a
capacităților existente și al identificării lacunelor care
urmează să fie abordate la nivelul Uniunii. Acesta ar trebui, de
asemenea, să acorde asistență Comisiei pentru monitorizarea
aplicării coerente a Copernicus.
(23)     Activitatea operatorilor
cărora Comisia le-a delegat sarcini ar trebui, de asemenea, să fie
evaluată în funcție de indicatori de performanță. Acest
lucru ar oferi Parlamentului European și Consiliului o indicație
privind evoluția operațiunilor programului Copernicus și implementarea
sa.
(24)     Datele și
informațiile produse în cadrul programului Copernicus ar trebui să
fie puse la dispoziția utilizatorilor pe o bază integrală,
deschisă și gratuită, pentru a promova utilizarea și
partajarea acestora, precum și consolidarea piețelor de observare a
Pământului în Europa, în special a sectorului din aval, ceea ce va permite
creșterea economică și crearea de locuri de muncă.
(25)     Oriunde accesul sau utilizarea
programului Copernicus sau utilizarea de date și informații terțe
pot pune în pericol securitatea Uniunii și a statelor sale membre sau pot
amenința relațiile lor externe, Comisia ar trebui să limiteze
disponibilitatea acestora sau să restricționeze autorizațiile
acordate.
(26)     Problema
proprietății activelor componentei spațiale a programului Copernicus
este importantă și nu poate fi analizată separat de drepturile
și responsabilitățile pe care acest tip de proprietate le
conferă proprietarului. Pentru a avea dreptul de utilizare, transfer
și eliminare, Uniunea ar trebui să devină proprietar. În cazul
sateliților Sentinel, proprietate presupune, în special, dreptul de a
decide cu privire la politica în materie de date și de a gestiona punerea
sa în aplicare, de a alege modelul de exploatare și operatorul
sateliților Sentinel și de a încheia acorduri internaționale cu
țările terțe privind, printre altele, schimbul de date prin satelit.
(27)     Interesele financiare ale
Uniunii ar trebui să fie protejate prin măsuri proporționale, în
cadrul ciclului de cheltuieli, inclusiv prin prevenirea, identificarea și
investigarea neregulilor, recuperarea fondurilor pierdute, alocate în mod
necuvenit sau utilizate incorect și, dacă este necesar, prin
aplicarea de sancțiuni administrative și financiare în conformitate
cu Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012.
(28)     În vederea sporirii valorii
programului Copernicus pentru utilizatori, Comisia ar trebui să fie
asistată de reprezentanți ai utilizatorilor medii și finali,
experți din statele membre, inclusiv din agențiile naționale de
resort sau de către experți independenți.
(29)     În vederea asigurării
unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament
în ceea ce privește adoptarea programului de lucru anual, a planului
multianual pentru perioada 2014-2020 și a măsurilor pentru promovarea
convergenței dintre statele membre în utilizarea datelor și informațiilor
programului Copernicus și pentru promovarea accesului la tehnologie
și dezvoltare în domeniul observării Pământului, Comisiei ar
trebui să îi fie conferite competențe de executare. Respectivele
competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE)
nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16
februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind
mecanismele de control de către statele membre al exercitării
competențelor de executare de către Comisie[13].
(30)     Pentru a informa statele
membre și pentru a respecta imparțialitatea în procesul de adoptare a
deciziilor, procedura de consultare ar trebui să fie folosită pentru
adoptarea de măsuri pentru promovarea convergenței dintre statele
membre în utilizarea datelor și informațiilor programului și
pentru promovarea accesului la tehnologie și dezvoltare în domeniul
observării Pământului. Procedura de examinare ar trebui
utilizată pentru adoptarea programului de lucru anual și a planului
multianual pentru perioada 2014-2020, dat fiind faptul că această
lege se referă la un program cu implicații substanțiale.
(31)     Pentru a ține seama de
posibilele riscuri de securitate, precum și de limitările de
bandă largă și alte limitări tehnice, competența de a
adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene ar trebui să fie delegată Comisiei
în ceea ce privește cerințele în materie de date necesare pentru
serviciile operaționale, condițiile și procedurile privind
accesul, înregistrarea și utilizarea datelor și informațiilor
programului Copernicus, condițiile și procedurile pentru transmiterea
și utilizarea datelor obținute prin satelit transmise stațiilor
receptoare care nu sunt incluse în programul Copernicus și de arhivare a
datelor și informațiilor programului Copernicus, criteriile tehnice
specifice necesare pentru a preveni perturbarea sistemului de date și
informații Copernicus și criteriile pentru restricționarea
difuzării datelor și informațiilor programului Copernicus, în
urma conflictelor dintre diferitele drepturi sau interese de securitate, precum
și criteriile de realizare a evaluării de securitate. Este deosebit
de important ca, pe parcursul activităților sale pregătitoare,
Comisia să desfășoare consultări adecvate, inclusiv la
nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează
acte delegate, Comisia ar trebui să asigure o transmitere simultană,
în timp util și adecvată a documentelor relevante către
Parlamentul European și Consiliu.
(32)     Acțiunile finanțate
în temeiul prezentului regulament ar trebui monitorizate și evaluate
pentru a permite reajustări și noi evoluții.
(33)     Având în vedere că
obiectivul prezentului regulament, și anume punerea în aplicare a
programului Copernicus, nu poate fi realizat în mod suficient de statele
membre, deoarece va cuprinde, de asemenea, o capacitate paneuropeană
și va depinde de prestarea coordonată a serviciilor în cadrul
statelor membre, care trebuie coordonată la nivelul Uniunii, și, prin
urmare, poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, din motive legate de
amploarea acțiunii, Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu
principiul subsidiarității, astfel cum se prevede la articolul 5 din
Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul
proporționalității, menționat la respectivul articol,
prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar în
vederea atingerii obiectivului avut în vedere.
(34)     Prin urmare, este necesar
să se abroge Regulamentul (UE) nr. 911/2010 pentru a stabili un cadru
adecvat pentru guvernanță și finanțare și să se
asigure un program Copernicus pe deplin operațional începând cu 2014,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Obiect
Prezentul regulament stabilește Programul
Uniunii de observare a Pământului intitulat Copernicus și
stabilește normele pentru implementarea acestuia.
Articolul 2
Obiective generale
1.           Programul Copernicus
contribuie la următoarele obiective generale:
(a)
protecția mediului și furnizarea de
suport pentru eforturile de protecție civilă și de securitate;
(b)
sprijin pentru strategia de creștere Europa
2020 prin contribuția la îndeplinirea obiectivelor de creștere
inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii; în
special, va contribui la stabilitatea și creșterea economică
prin stimularea aplicațiilor comerciale.
2.           Datele și
informațiile originale provenite din observațiile din spațiu,
precum și de la date in situ („date și informații Copernicus”)
trebuie să fie precise și fiabile, furnizate în mod sustenabil
și pe termen lung și să răspundă cerințelor
comunităților de utilizatori ai programului Copernicus. Accesul la
aceste date trebuie să fie complet, deschis și gratuit, sub rezerva
condițiilor definite în, sau pe baza prezentului regulament.
3.           În sensul alineatului (2),
comunitățile de utilizatori ai programului Copernicus sunt definite
ca incluzând organisme europene naționale, regionale sau locale
însărcinate cu definirea, implementarea, aplicarea sau monitorizarea unui
serviciu sau a unei politici publice în domeniile menționate la punctul
(1) de la articolul 4.
4.           Realizarea obiectivelor
menționate la alineatul (1) se măsoară prin următorii
indicatori de rezultat:
(a)
datele și informațiile puse la
dispoziție în conformitate cu cerințele de livrare la nivel de
servicii pentru mediul înconjurător, protecția civilă și de
securitate;
(b)
pătrunderea pe piață și
competitivitatea operatorilor europeni din aval.
Articolul 3
Obiective specifice
1.           În vederea îndeplinirii
obiectivelor generale prevăzute la articolul 2, Copernicus abordează
nevoile utilizatorilor și oferă serviciile operaționale la care
se face referire la punctul (1) de la articolul 4. Acest obiectiv este
măsurat prin utilizarea de date și informații măsurate prin
evoluția numărului de utilizatori, prin volumul de date accesate
și de informații cu valoare adăugată, precum și prin
extinderea distribuției de la un stat membru la altul;
2.           Programul Copernicus
furnizează un acces sustenabil și fiabil la observații din spațiu
de la o instalație de observare terestră autonomă a Uniunii
și se bazează pe mijloacele și capacitățile existente,
venind în completarea acestora, ori de câte ori este necesar. Acest obiectiv
este măsurat prin realizarea infrastructurii spațiale din punctul de
vedere al sateliților desfășurați și a datelor pe care
le produc.
Articolul 4
Domeniul de aplicare al serviciilor Copernicus
Serviciile Copernicus, astfel cum sunt
menționate la articolul 3 punctul (1), cuprind:
1.           Servicii operaționale:
(a)
serviciile de monitorizare a mediului atmosferic
furnizează informații privind calitatea aerului la scară
europeană și privind compoziția chimică a atmosferei la
scară globală. Serviciile furnizează, în special,
informații pentru sistemele de monitorizare a calității aerului
de la scară locală până la scară națională
și ar trebui să contribuie la monitorizarea variabilelor climatice de
chimie a atmosferei;
(b)
serviciile de monitorizare a mediului marin
furnizează informații privind stadiul fizic și dinamica
oceanelor și ecosistemelor marine pentru oceanul global și zonele
regionale europene.
(c)
serviciul de monitorizare a teritoriului furnizează
informații în sprijinul monitorizării de mediu de la nivel global la
cel local a biodiversității, solului, apei, pădurilor și a
resurselor naturale, precum și în ceea ce privește implementarea
generală a politicilor de mediu, agricultură, dezvoltare, energie,
planificare urbană, de infrastructură și transport;
(d)
serviciul de monitorizare a schimbărilor
climatice furnizează informații pentru a consolida baza de
cunoștințe în vederea sprijinirii politicilor de atenuare și
adaptare. El contribuie, în special, la furnizarea variabilelor climatice
esențiale, a analizei climatice și a proiecțiilor la scări
spațiale și temporale relevante pentru adaptare și a
strategiilor de atenuare pentru diferitele domenii sectoriale și societale
din Uniune care au de beneficiat de pe urma sa;
(e)
serviciul de răspuns în caz de
urgență furnizează informații pentru intervenții în
caz de urgență în ceea ce privește diferite tipuri de dezastre,
inclusiv pericolele de natură meteorologică, geofizică,
dezastrele provocate deliberat sau accidental de către om și alte
catastrofe umanitare, precum și activitățile de prevenire,
îmbunătățire a gradului de pregătire, reacție și
redresare;
(f)
serviciul de securitate furnizează
informații pentru sprijinirea acțiunilor în cazul provocărilor
legate de securitate din Europa, pentru îmbunătățirea
prevenirii, pregătirii și capacității de reacție, în
special pentru securitatea frontierelor și supravegherea maritimă,
dar și sprijin pentru acțiunea externă a Uniunii, prin
detectarea și monitorizarea amenințărilor trans-regionale la
adresa securității, pentru sistemele de evaluare a riscurilor și
de avertizare timpurie, cartografiere și monitorizare a zonelor de
frontieră;
2.           Activitățile de
dezvoltare care constau în ameliorarea calității și a
performanțelor serviciilor operaționale, inclusiv evoluția
și adaptarea acestora, precum și pentru evitarea sau atenuarea
riscurilor de exploatare;
3.           Activități de
sprijin care constau în măsuri de promovare a utilizării serviciilor
de către utilizatori și aplicații în aval, precum și
activități de comunicare și diseminare.
Articolul 5
Componenta spațială
Componenta spațială a programului Copernicus
oferă observații din spațiu pentru îndeplinirea obiectivelor la
care se referă articolele 2 și 3, de care beneficiază în primul
rând serviciile operaționale menționate la articolul 4 punctul (1).
Componenta spațială a programului Copernicus include următoarele
activități:
(a)
Furnizarea de observații spațiale,
inclusiv:
–
exploatarea infrastructurii spațiale a
programului Copernicus, inclusiv atribuirea de sarcini sateliților,
monitorizarea și controlul sateliților, primirea și prelucrarea,
arhivarea și difuzarea datelor, precum și etalonarea și
validarea permanente;
–
furnizarea de date in situ pentru calibrarea
și validarea observațiilor din spațiu;
–
furnizarea, arhivarea și difuzarea de date de
misiune terțe din spațiu care vin în completarea infrastructurii
spațiale a programului Copernicus;
–
întreținerea infrastructurii spațiale a
programului Copernicus
(b)
Activități prin care se răspunde la
necesitățile în continuă evoluție ale utilizatorilor,
inclusiv:
–
identificarea lacunelor în materie de observare
și specificații ale noilor misiuni spațiale pe baza
cerințelor utilizatorilor.
–
evoluții care vizează modernizarea
și completarea componentei spațiale a programului Copernicus,
inclusiv proiectarea și achiziționarea de noi elemente de
infrastructură spațială;
(c)
Contribuția la protejarea sateliților
împotriva riscurilor de coliziune.
Articolul 6
Componenta in situ
Componenta in situ a programului Copernicus
include următoarele activități:
(a)
coordonarea și armonizarea colectării
și furnizării de date in situ, furnizarea de date in situ
serviciilor operaționale, inclusiv date terțe in situ la nivel
internațional;
(b)
asistență tehnică acordată Comisiei
cu privire la cerințele serviciului de date observare in situ;
(c)
cooperarea cu operatorii in situ pentru a
promova coerența activităților de dezvoltare legate de
infrastructuri și de rețele de observare in situ.
Articolul 7
Finanțarea
1.           Pachetul financiar alocat
programului Copernicus, pentru perioada 2014-2020, se limitează la maxim
3 786 de milioane EUR la prețurile din 2011.
2.           Creditele sunt autorizate
anual de autoritatea bugetară în limitele stabilite în cadrul financiar
multianual. Angajamentele bugetare privind activitățile care se
desfășoară pe parcursul a mai multe exerciții financiare se
pot repartiza pe mai multe exerciții financiare, în tranșe anuale.
3.           Pachetul financiar pentru
programul Copernicus poate include și cheltuielile legate de
activitățile de pregătire, monitorizare, control, audit și
evaluare care sunt necesare în mod nemijlocit pentru gestionarea programului Copernicus
și pentru atingerea obiectivelor acestuia, mai ales în ceea ce
privește studiile, reuniunile, acțiunile de informare și
comunicare, împreună cu cheltuielile privind rețelele TI axate pe
prelucrarea de informații și schimbul de date. Resursele alocate
activităților de comunicare în temeiul prezentului regulament pot, de
asemenea, să contribuie în mod proporțional la comunicarea
instituțională a priorităților politice ale Uniunii.
4.           Sarcinile încredințate
altor organisme vor face obiectul procedurii prevăzute la articolele 164
și 165 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012.
Articolul 8
Programul de lucru al Comisiei
Comisia adoptă, pentru fiecare an de
implementare a programului Copernicus, un program de lucru în conformitate cu
articolul 84 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012. Respectivele acte de
punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare
menționată la articolul 21 punctul (3) din prezentul regulament.
Articolul 9
Cooperarea cu statele membre
1.           Comisia cooperează cu
statele membre pentru a îmbunătăți schimbul de date și
informații între acestea și pentru a mări volumul de date
și informații puse la dispoziția programului Copernicus.
2.           Comisia poate adopta
măsuri pentru a promova convergența statelor membre în utilizarea
datelor și informațiilor programului Copernicus și a accesului
acestora la tehnologie și dezvoltare în domeniul observării
Pământului. Astfel de măsuri nu pot avea ca efect denaturarea liberei
concurențe. Actele respective de punere în aplicare se adoptă în
conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 21
punctul (2).
Articolul 10
Cooperare internațională
1.           Uniunea, reprezentată de
Comisie, poate încheia acorduri cu următoarele țări terțe:
(a)
țările din Asociația Europeană
a Liberului Schimb (AELS) care sunt părți contractante la Acordul
privind SEE, în conformitate cu condițiile prevăzute de Acordul
privind SEE;
(b)
țările candidate, precum și cele
potențial candidate în conformitate cu acordurile-cadru sau cu un protocol
la un acord de asociere, prin care se stabilesc principiile generale și
condițiile de participare a acestor țări la programele Uniunii;
(c)
Confederația Elvețiană, alte
țări terțe neprecizate la literele (a) și (b), precum
și organizații internaționale, în conformitate cu acordurile
încheiate de Uniune cu astfel de țări terțe sau organizații
internaționale, în temeiul articolului 218 din TFUE, care stabilește
condițiile și regulile detaliate ale participării lor.
2.           Țările terțe
sau organizațiile internaționale pot furniza sprijin financiar sau
contribuții în natură la program. Sprijinul financiar trebuie să
fie tratat ca venit alocat extern, în conformitate cu punctul 2 din articolul
21 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012. Sprijinul financiar și
contribuțiile în natură sunt admisibile, în conformitate cu termenii
și condițiile acordurilor încheiate cu respectiva țară
terță sau organizație internațională.
Articolul 11
Rolul Comisiei
1.           Comisia deține
responsabilitatea generală pentru program. Ea definește
prioritățile și obiectivele programului și
supraveghează implementarea sa, în special în ceea ce privește
cheltuielile, programul și performanța.
2.           Comisia gestionează, în
numele Uniunii și în domeniul său de competență,
relațiile cu țările terțe și organizațiile
internaționale, asigurând coordonarea programului Copernicus cu
activitățile la nivel național, la nivelul Uniunii și la
nivel internațional.
3.           Comisia coordonează
contribuțiile statelor membre care au ca obiectiv furnizarea de servicii
operaționale și disponibilitatea pe termen lung a datelor provenite
din infrastructuri de observare, necesare pentru exploatarea serviciilor.
4.           Comisia asigură
complementaritatea și coerența programului Copernicus cu alte
politici, instrumente, programe și acțiuni relevante ale Uniunii.
5.           Comisia menține
implicarea și consultarea transparentă și periodică a
utilizatorilor, permițând identificarea cerințelor utilizatorilor la
nivelul Uniunii și la nivel național.
6.           Comisia adoptă acte
delegate, în conformitate cu dispozițiile articolului 22, în ceea ce
privește stabilirea cerințelor în materie de date necesare pentru
serviciile operaționale, asigurând întreținerea evoluției
acestora.
7.           Comisia pune la dispoziție
resursele financiare pentru finanțarea programului Copernicus.
Articolul 12
Operatorii
1.           Comisia poate încredința
organismelor competente ale Uniunii sarcinile de implementare descrise în
articolul 4, în parte sau în totalitate, în cazul în care acest lucru este
justificat de natura specială a acțiunii și expertiza
specifică a organismului Uniunii. Printre aceste agenții se
numără:
(a)
Agenția Europeană de Mediu (AEM);
(b)
Agenția Europeană pentru Gestionarea
Cooperării Operative la Frontierele Externe ale statelor membre ale
Uniunii Europene (Frontex);
(c)
Agenția Europeană pentru
Siguranță Maritimă (AEMS);
(d)
Centrul European pentru Observații din Satelit
(EUSC).
2.           Alegerea organismului Uniunii
trebuie să țină seama de eficiența costurilor încredințării
acestor sarcini și de impactul asupra structurii de guvernanță
și asupra resurselor sale financiare și umane.
3.           În mod excepțional,
sarcinile de execuție bugetară încredințate organismelor
competente ale Uniunii în temeiul prezentului articol sunt incluse în programul
de lucru al respectivelor organisme ale Uniunii cu titlu informativ.
4.           Comisia poate
încredința, în parte sau în totalitate, Agenției Spațiale
Europene (ESA) sarcini de dezvoltare privind componenta spațială
descrisă la articolul 5 litera (b).
5.           Comisia poate încredința
ESA și Organizației europene pentru exploatarea sateliților
meteorologici (EUMETSAT), în parte sau în totalitate, sarcinile
operaționale ale componentei spațiale descrise la articolul 5 punctul
(a).
6.           Comisia poate
încredința, în parte sau în totalitate, activitățile componentei
in situ descrise la articolul 6, operatorilor serviciilor descrise la
articolul 4.
Articolul 13
Selectarea operatorilor
1.           Cu excepția
operatoriilor menționați la articolul 12, Comisia selectează
operatorii cărora le deleagă sarcinile care trebuie implementate în
conformitate cu procedura descrisă la alineatele (2), (3) și (4) din
prezentul articol.
2.           Comisia publică o cerere
de exprimare a interesului pentru potențialii operatori. Această
cerere include criteriile de excludere și de selecție, în
conformitate cu procedura descrisă mai jos.
3.           Comisia inițiază,
cu entitățile care îndeplinesc criteriile de selecție, un dialog
transparent și obiectiv, fără a genera un conflict de interese.
După desfășurarea dialogului, Comisia semnează acorduri de
delegare cu entitatea sau entitățile care au experiență
dovedită și capacitatea operațională și
financiară.
4.           Comisia poate intra în
negocieri directe înainte de a semna acorduri de delegare cu
entitățile enumerate la articolul 12, sau în situații
excepționale justificate și documentate în mod corespunzător, în
special în cazul în care:
(a)
nu au fost prezentate propuneri adecvate în urma
unei cereri de exprimare a interesului adresate potențialilor operatori;
(b)
sarcinile care trebuie implementate au
caracteristici specifice care necesită un anumit operator pentru
competența sa tehnică, gradul ridicat de specializare sau puterea
administrativă;
(c)
atunci când, din motive de extremă
urgență determinate de evenimente neprevăzute care nu pot fi
imputate Uniunii, respectarea procedurii prevăzute la alineatele (2)
și (3) ar compromite în mod nejustificat executarea sarcinilor care
urmează să fie implementate.
Articolul 14
Supravegherea operatorilor
1.           Sarcini suplimentare care nu
sunt prevăzute în Acordul de delegare se efectuează de către
operatori numai în urma autorizării de către Comisie. Operatorul nu
poate pretinde niciun fel de despăgubire sau compensare suplimentară
pentru sarcini suplimentare, în afară de rambursarea costurilor.
2.           Comisia se asigură
că operatorii permit divulgarea integrală a situației conturilor
lor și a tuturor documentelor și informațiilor pertinente.
Comisia poate efectua orice inspecție, inclusiv la fața locului,
necesară pentru verificarea conformității cu prezentul
regulament, precum și cu acordurile de delegare.
3.           Ori de câte ori o
situație de urgență sau evenimente neprevăzute
justifică acest lucru, sau la cererea justificată a operatorului,
Comisia poate acționa în locul operatorului și suspenda acordul de
delegare pentru timpul și acele acțiuni necesare îndeplinirii acțiunilor
necesare.
4.           Operatorii pot prezenta
Comisiei reclamații privind atribuirea contractelor și a granturilor
în derularea acordului de delegare sau a programului de lucru. Cu toate
acestea, aceste reclamații pot viza doar abaterile deliberate,
neglijența manifestă sau frauda și pot fi prezentate numai
după ce toate căile reparatorii față de operator au fost
epuizate.
Articolul 15
Politica programului Copernicus în materie de date și informații
1.           Datele și
informațiile programului Copernicus trebuie puse la dispoziție pe o
bază integrală, deschisă și gratuită, sub rezerva
următoarelor limitări specifice:
(a)
condițiile de autorizare anexate datelor
și informațiilor terțe;
(b)
formatele de difuzare, caracteristicile și
mijloacele de distribuție;
(c)
interesele de securitate și relațiile
externe al Uniunii sau ale statelor sale membre;
(d)
riscul de perturbare, din motive de siguranță
sau tehnice, a sistemului care produce datele și informațiile
programului Copernicus.
Articolul 16
Limitări și condiții de acces și de utilizare
1.           Comisia poate adopta acte
delegate, în conformitate cu dispozițiile articolului 22, în ceea ce privește:

(a)
condițiile și procedurile privind
înregistrarea, utilizarea și accesul la datele și informațiile
programului Copernicus, inclusiv cele legate de formate, caracteristici și
mijloace de distribuție;
(b)
condițiile și procedurile pentru
transmiterea și utilizarea datelor obținute prin satelit transmise
stațiilor receptoare care nu sunt incluse în programul Copernicus;
(c)
condițiile și procedurile de arhivare a
datelor și informațiilor programului Copernicus;
(d)
criteriile tehnice specifice necesare pentru a preveni
perturbarea sistemului de date și informații Copernicus, inclusiv
prioritatea de acces;
(e)
criterii pentru restricționarea difuzării
datelor și informațiilor programului Copernicus datorată
conflictelor dintre diferitele drepturi sau interese de securitate;
(f)
criteriile de realizare a evaluării de
securitate.
2.           Comisia stabilește
autorizațiile relevante pentru Copernicus și datele și
informațiile terțe, precum și descărcarea datelor
obținute de la sateliți de către stațiile receptoare care
nu sunt incluse în programul Copernicus în conformitate cu prezentul regulament
și actele delegate menționate la alineatul (1).
Articolul 17
Protejarea intereselor de securitate
1.           Comisia efectuează o
evaluare prealabilă de securitate privind datele și informațiile
programului Copernicus pentru identificarea datelor și informațiilor
care sunt vitale pentru protejarea intereselor Uniunii sau a securității
naționale.
2.           Statele membre și
țările terțe care participă la programul Copernicus în
temeiul articolului 10 pot solicita Comisiei să efectueze o nouă
evaluare de securitate în cazul în care evoluțiile din domeniul
securității justifică o astfel de nouă evaluare.
3.           În cazul în care evaluarea
prealabilă de securitate nu este posibilă în cadrul temporal al
culegerii și producerii de date și informații în cadrul
programului Copernicus, Comisia poate desfășura o evaluare de
securitate la fața locului.
4.           Comisia emite
instrucțiuni privind restricțiile de difuzare a datelor și
informațiilor programului Copernicus în cazuri individuale pe baza
criteriilor adoptate în temeiul articolului 16 litera (f) punctul (1). În caz
de urgență, instrucțiunile Comisiei se adoptă într-un
interval de timp cât mai scurt necesar pentru a fi eficace. Comisia ia
măsurile cel mai puțin perturbatoare, având în vedere obiectivele
programului Copernicus și politica acestuia în materie de date și
informații. Instrucțiunile Comisiei trebuie să fie
proporționale, inclusiv în ceea ce privește promptitudinea și
domeniul de aplicare teritorială, comparând protejarea intereselor de
securitate cu disponibilitatea datelor și informațiilor din alte
surse.
Articolul 18
Protejarea intereselor financiare ale Uniunii
1.           Comisia ia măsurile
adecvate pentru a se asigura că, atunci când acțiunile finanțate
în temeiul prezentului program sunt puse în aplicare, interesele financiare ale
Uniunii Europene sunt protejate prin aplicarea de măsuri preventive
împotriva fraudei, corupției și oricăror altor
activități ilegale, prin verificări eficace și, dacă
se descoperă nereguli, prin recuperarea sumelor plătite în mod
necuvenit și, dacă este cazul, prin aplicarea de sancțiuni
administrative și financiare eficace, proporționale și
disuasive.
2.           Comisia sau
reprezentanții acesteia și Curtea de Conturi au competența de a
efectua audituri, pe baza documentelor și la fața locului, în cazul
tuturor beneficiarilor, contractanților și subcontractanților
care au primit fonduri ale Uniunii în cadrul programului.
3.           Oficiul European de
Luptă Antifraudă (OLAF) poate efectua investigații, inclusiv
controale și inspecții la fața locului, în conformitate cu
dispozițiile și procedurile prevăzute de Regulamentul (CE) nr.
1073/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 mai 1999
privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă
Antifraudă (OLAF) și de Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al
Consiliului din 11 noiembrie 1996 privind controalele și inspecțiile
la fața locului efectuate de Comisie în scopul protejării intereselor
financiare ale Comunităților Europene împotriva fraudei și a
altor abateri pentru a se stabili dacă au fost acte de fraudă,
corupție sau orice altă activitate ilegală care afectează
interesele financiare ale Uniunii în legătură cu un acord sau decizie
de grant sau un contract finanțat în temeiul programului.
4.           Fără a aduce
atingere alineatelor (1), (2) și (3), acordurile de cooperare cu
țări terțe și cu organizații internaționale,
contractele, acordurile de grant și deciziile privind granturile care
rezultă din implementarea prezentului program conțin dispoziții
care împuternicesc în mod expres Comisia, Curtea de Conturi și OLAF
să efectueze astfel de audituri și investigații, în conformitate
cu competențele lor respective.
Articolul 19
Proprietatea
1.           Uniunea sau un organism sau
fond desemnat în mod expres este proprietarul tuturor activelor corporale
și necorporale constituite sau dezvoltate în cadrul programului Copernicus
sub rezerva acordurilor încheiate cu părți terțe, dacă este
cazul, cu privire la drepturile de proprietate existente.
2.           Termenii și
condițiile referitoare la transferul de proprietate către Uniune sunt
stabilite de acordurile menționate la alineatul (1).
3.           Comisia adoptă acte
delegate, în conformitate cu articolul 22 pentru a stabili termenii și
condițiile oricărui transfer ulterior al drepturilor de proprietate
de la Uniune. Actul delegat desemnează organismul sau fondul pe baza unor
motive transparente și obiective, care nu generează niciun conflict
de interese.
Articolul 20
Asistența acordată Comisiei
1.           Comisia poate fi asistată
de reprezentanți ai utilizatorilor finali, experți independenți,
în special în materie de securitate, precum și de reprezentanți ai
agențiilor naționale de resort, în special agențiile
spațiale naționale, care furnizează expertiza
științifică și tehnică necesară și
comentarii din partea utilizatorilor.
Articolul 21
Procedura comitetului
1.           Comisia este sprijinită
de un comitet („comitetul Copernicus”). Acesta este un comitet instituit în
sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.
2.           În cazul în care se face
trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 4 din
Regulamentul (UE) nr. 182/2011.
3.           În cazul în care se face
trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din
Regulamentul (UE) nr. 182/2011.
Articolul 22
Exercitarea delegării
4.           Competența de a adopta
acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute în
prezentul articol.
5.           Competența de adoptare a
actelor delegate menționate la articolul 16 alineatul (1) și
articolul 19 alineatul (3) îi este conferită Comisiei pentru o perioadă
de timp nedeterminată, începând cu 1 ianuarie 2014.
6.           Delegarea de competențe
poate fi revocată în orice moment de către Parlamentul European sau
de către Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării
competenței specificate în decizia respectivă. Aceasta produce efecte
începând cu ziua următoare publicării deciziei în Jurnalul Oficial
al Uniunii Europene sau cu o dată ulterioară, specificată în
decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității niciunuia dintre
actele delegate aflate deja în vigoare.
7.           De îndată ce adoptă
un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European
și Consiliului.
8.           Actele delegate adoptate în
temeiul articolului 16 alineatul (1) și articolului 19 alineatul (3)
intră în vigoare doar dacă Parlamentul European sau Consiliul nu au
formulat nicio obiecție în termen de două luni de la comunicarea
actului Parlamentului European și Consiliului sau dacă, înainte de
expirarea acestui termen, atât Parlamentul European cât și Consiliul au
informat Comisia că nu au obiecții. Această perioadă se
prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European
sau a Consiliului.
Articolul 23
Evaluare
1.           Până cel mai târziu la
30 iunie 2018, Comisia va întocmi un raport de evaluare privind îndeplinirea
obiectivelor tuturor sarcinilor finanțate de programul Copernicus la
nivelul rezultatelor și efectelor, al valorii europene adăugate a
acestora și la nivelul eficienței utilizării resurselor. În
special, evaluarea abordează relevanța continuă a tuturor
obiectivelor, precum și contribuția măsurilor la obiectivele
prevăzute la articolele 2 și 3.
2.           Comisia realizează
evaluarea menționată la alineatul (1) în strânsă cooperare cu
operatorii și comunitățile de utilizatori ai programului Copernicus
și examinează eficacitatea și eficiența programului Copernicus
și contribuția sa la obiectivele menționate la articolele 2
și 3. Comisia transmite rezultatele acestor evaluări Parlamentului
European, Consiliului, Comitetului Economic și Social European și
Comitetului Regiunilor.
3.           Comisia poate, ori de câte
ori este necesar, să fie asistată de către entități
independente, să întreprindă evaluarea metodelor de realizare a
proiectelor, precum și a impactului implementării acestora, pentru a
aprecia dacă obiectivele, inclusiv cele privind protecția mediului,
au fost atinse.
4.           Comisia poate solicita unui
stat membru să furnizeze o evaluare specifică a acțiunilor
și proiectelor conexe finanțate în conformitate cu prezentul
regulament sau, acolo unde este cazul, să pună la dispoziție
informațiile și asistența necesare pentru realizarea unei
evaluări a acestor proiecte.
Articolul 24
Abrogare
Regulamentul (UE) nr.
911/2010 se abrogă.
Trimiterile la
regulamentul abrogat se interpretează ca trimiteri la prezentul
regulament.
Articolul 25
Intrare în vigoare
Prezentul regulament intră în vigoare în
a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al
Uniunii Europene.
Se aplică de la 1 ianuarie 2014.
Prezentul regulament este obligatoriu
în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles,
Pentru Parlamentul European,                     Pentru
Consiliu
Președintele                                                  Președintele
FIȘĂ FINANCIARĂ
LEGISLATIVĂ
1.           Cadrul propunerii
              1.1.    Denumirea propunerii
              1.2.    Domeniul
de politică în cauză în structura ABM/ABB
              1.3.    Tipul
propunerii
              1.4.    Obiective

              1.5.    Motivele
propunerii
              1.6.    Durata
acțiunii și impactul financiar al acesteia
              1.7.    Modurile
de gestionare preconizate
2.           MĂSURI DE GESTIONARE
              2.1.    Dispoziții
în materie de monitorizare și raportare
              2.2.    Sistemul
de gestiune și control
              2.3.    Măsurile
de prevenire a fraudelor și a neregulilor
3.           IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL
PROPUNERII/INIȚIATIVEI
              3.1.    Rubrica
(rubricile) din cadrul financiar multianual și linia (liniile)
bugetară (bugetare) de cheltuieli afectată (afectate)
              3.2.    Impactul
estimat asupra cheltuielilor
              3.2.1. Sinteza impactului estimat asupra
cheltuielilor
              3.2.2. Impactul
estimat asupra creditelor operaționale
              3.2.3. Impactul
estimat asupra creditelor cu caracter administrativ
              3.2.4. Compatibilitatea
cu cadrul financiar multianual actual
              3.2.5. Participarea
terților la finanțare
              3.3.    Impactul estimat asupra
veniturilor
FIȘĂ
FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ PENTRU PROPUNERI
1.           Cadrul propunerii
1.1.        Denumirea propunerii
Propunere
de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a
programului european de observare a Pământului (Copernicus)
1.2.        Domeniul de politică în
cauză în structura ABM/ABB[14]
Titlul
02: Întreprindere
Capitolul
02 06: Copernicus
1.3.        Tipul propunerii
¨ (Propunerea/inițiativa
se referă la o acțiune nouă
¨ Propunerea/inițiativa
se referă la o acțiune nouă în urma unui proiect-pilot/a unei
acțiuni pregătitoare[15]

þ (Propunerea/inițiativa
se referă la prelungirea unei acțiuni existente
¨ (Propunerea/inițiativa
se referă la o acțiune reorientată către o acțiune
nouă
1.4.        Obiective
Copernicus este noua denumire a programului
european de observare a Pământului, GMES (Monitorizare globală pentru
mediu și securitate). Acesta acoperă toate activitățile de
asigurare a furnizării continue de date precise și fiabile și
informații în materie de mediu și probleme de securitate către
utilizatorii responsabili de elaborarea politicilor, implementare și
monitorizare, în UE și statele sale membre. Copernicus are ca obiectiv furnizarea
de acces continuu, independent și fiabil pentru Europa la date și
informații de observare.
Programul Copernicus este un program care
urmează a fi furnizat în cadrul strategiei Europa 2020 pentru o
creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii.
Contribuția sa la creșterea și stabilitatea economică, care
va fi obținută prin stimularea aplicațiilor comerciale cu
valoare adăugată, este o componentă a inițiativei
emblematice privind politica industrială în cadrul strategiei Europa 2020[16].
Programul contribuie la următoarele
obiective generale:
(a)
protecția mediului și furnizarea de
suport pentru eforturile de protecție civilă și de securitate;
(b)
sprijin pentru strategia de creștere Europa
2020 prin contribuția la îndeplinirea obiectivelor de creștere
inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii; în
special, va contribui la stabilitatea și creșterea economică
prin stimularea aplicațiilor comerciale.
Comunitățile de utilizatori ai
programului Copernicus sunt definite ca incluzând organisme europene
naționale, regionale sau locale însărcinate cu definirea,
implementarea, aplicarea sau monitorizarea unui serviciu sau a unei politici
publice în domeniile menționate la articolul 4 alineatul (1) din
regulament. Grupurile cele mai afectate vor include:
–
autoritățile publice de la nivel
european, național, regional și local (în calitate de utilizatori
și contribuabili), inclusiv în țările terțe (cum ar fi
țările participante și cele beneficiare de exemplu, ale
inițiativei GMES și Africa);
–
industria din aval, în special IMM-urile; precum
și
–
utilizatorii finali (autoritățile
regionale și locale, instituțiile publice, printre care
universități, centre de cercetare, chiar cetățeni care
utilizează serviciile publice facilitate prin Copernicus), clienții
din sectorul din aval.
1.4.1.     Obiectivul strategic
multianual al Comisiei vizat de propunere
Programul Copernicus își propune să
contribuie la obiectivele strategiei Europa 2020 în următoarele moduri:
–
„o economie mai eficientă din punctul de vedere
al resurselor, mai ecologică”, adică în special conservarea
și gestionarea resurselor de mediu, a ecosistemelor și a
biodiversității; îmbunătățirea eficienței ca
urmare a condițiilor mai bune de aplicare a politicilor UE, cum ar fi transporturile,
de exemplu, monitorizarea gheții, care să permită o
îmbunătățire a rutelor navelor; agricultură, de exemplu,
prin sprijinirea agriculturii inteligente și reducerea nevoii de
noi participanți pe piață; energie, prin măsurarea
radiațiilor solare necesare pentru producția de energie prin mijloace
fotovoltaice;
–
„o economie mai competitivă”, ca o
inițiativă emblematică privind politicile industriale și
spațiale, programul Copernicus are drept scop să stimuleze
competitivitatea industriei UE și avantajul său tehnologic în
spațiu și dincolo de acesta; Copernicus are drept scop, în special,
să creeze potențialul de afaceri pentru IMM-uri prin stimularea
inovării în sectorul din aval, dezvoltarea de noi servicii care se
bazează pe informații provenind de la programul Copernicus;
–
„o economie bazată pe cunoaștere”,
programul Copernicus își propune să contribuie la o mai bună
înțelegere a provocărilor globale, el sprijină dezvoltarea
cercetării/științei, prin furnizarea de date critice;
–
„o economie bazată pe inovare”, Copernicus
permite crearea serviciilor foarte inovatoare în aval. Acesta
urmărește să creeze parteneriate între institutele de cercetare
și de afaceri și poate stabili criterii de referință pentru
transferul de cercetare și dezvoltare în întreprinderi;
–
„o economie cu o rată ridicată a
ocupării forței de muncă”, Copernicus creează un
potențial suplimentar pentru noi locuri de muncă prin stimularea
cererii suplimentare de forță de muncă de înaltă
calificare;
–
„coeziunea economică, socială și
teritorială”, de exemplu, necesitatea de noi infrastructuri terestre
în special în UE-12; prin crearea de noi oportunități de afaceri
pentru IMM-uri din toate statele membre UE, Copernicus va oferi un impuls
acestor țări rămase în urmă în domeniul serviciilor
teritoriale sau de urgență și, prin urmare, va contribui la
obiectivul de realizare a unei mai mari coeziuni între statele membre.
Serviciile Copernicus sunt prin definiție paneuropene și răspund
cerințelor europene.
1.4.2.     Obiectiv(e) specific(e)
și activitatea (activitățile) ABM/ABB în cauză
Programul Copernicus cuprinde următoarele
obiective specifice:
Obiectivul specific nr. 1: Serviciile Copernicus

Serviciul de monitorizare a teritoriului al
programului Copernicus se va concentra pe un serviciu periodic de cartografiere
a scoarței terestre la nivel european, național și regional,
precum și pe activități de monitorizare dinamică a
teritoriului.
Serviciile Copernicus de monitorizare a mediului
marin furnizează informații privind stadiul fizic și dinamica
oceanelor și ecosistemelor marine pentru oceanul global și zonele
regionale europene. Domeniile de aplicare ale serviciilor marine din cadrul programului
Copernicus includ siguranța maritimă, mediul marin și regiunile
de coastă, resursele marine, precum și previziunile meteorologice
sezoniere și monitorizarea climatică.
Serviciul de supraveghere a mediului atmosferic
al programului Copernicus asigură monitorizarea calității
aerului la scară europeană și a compoziției chimice a
atmosferei la scară globală. Serviciile furnizează, în special,
informații pentru sistemele de monitorizare a calității aerului
de la scară locală până la scară națională
și ar trebui să contribuie la monitorizarea variabilelor climatice de
chimie a atmosferei.
Serviciul de monitorizare a schimbărilor
climatice al programului Copernicus va permite adaptarea la aceste
schimbări și atenuarea efectelor acestora. El ar trebui să
contribuie, în special, la furnizarea variabilelor climatice esențiale, a
analizei climatice și a proiecțiilor la o scară relevantă
pentru adaptare și atenuare, precum și la furnizarea serviciilor
relevante.
Serviciul de răspuns în situații de
urgență al programului Copernicus va oferi o combinație de
hărți și/sau diferite niveluri ale datelor preprocesate produse
pentru a sprijini actorii și serviciile de răspuns în situații
de urgență la nivel internațional, european, național sau
regional, în caz de catastrofe precum furtuni, incendii inundații, seisme,
erupții vulcanice, dezastre provocate deliberat sau de om sau alte
dezastre umanitare. Serviciul poate aborda întreg ciclul de gestionare a situațiilor
de criză: prevenirea, pregătirea, răspunsul sau
activitățile de redresare.
Serviciile de securitate ale programului Copernicus
furnizează informații în sprijinul provocărilor cu care se
confruntă Europa în domeniul securității, în special al
controlului frontierelor, al supravegherii maritime și al sprijinului
pentru acțiunile externe ale UE.
Componenta in situ a programului Copernicus
va asigura observațiile prin intermediul instalațiilor aeriene,
marine și terestre pentru servicii. Accesul la datele de
referință este necesar pentru funcționarea serviciilor. În timp
ce aceasta este în principal o responsabilitate a statelor membre, programul
poate contribui la armonizarea datelor transfrontaliere in situ în
cadrul UE și la colectarea suplimentară a datelor in situ în
afara UE. Activitățile vor fi încredințate entităților
responsabile de servicii.
De asemenea, sunt incluse și
activități orizontale, pentru sprijinirea gestionării generale a
fondurilor alocate în temeiul prezentului regulament, supravegherea
implementării tuturor activităților programului, în special în
ceea ce privește costurile, programul și performanța,
instituirea unor instrumente adecvate și măsurile structurale necesare
pentru identificarea, controlul, atenuarea și monitorizarea riscurilor
asociate programului; relațiile cu țări terțe și
organizații internaționale; activități de raportare
către statele membre; coordonarea cu activitățile de la nivel
național, la nivelul Uniunii și la nivel internațional, în
special GEOSS; coordonarea contribuțiilor voluntare ale statelor membre;
asigurând, în același timp, complementaritatea și coerența
programului cu alte politici, instrumente și acțiuni relevante ale
Uniunii; stabilirea nevoilor utilizatorilor și monitorizarea satisfacerii
acestora.
Obiectivul specific nr. 2: Observarea din
spațiu
Componenta spațială a programului Copernicus
va asigura sustenabilitatea observațiilor din spațiu pentru
serviciile Copernicus.
Aceasta include exploatarea infrastructurii
spațiale prevăzute în mod special în acest sens (de exemplu,
sateliții Sentinel); accesul la misiunile părților terțe;
distribuția de date; asistența tehnică pentru Comisie în scopul
concentrării necesităților în materie de date destinate
componentei servicii, identificarea lacunelor în materie de observare și
contribuția la specificarea noilor misiuni spațiale.
Activitățile de dezvoltare includ
proiectarea și achiziționarea de noi elemente ale infrastructurii
spațiale; furnizarea de asistență tehnică pentru Comisie în
ceea ce privește integrarea nevoilor de servicii în specificațiile
noilor misiuni spațiale, cu sprijinul operatorilor infrastructurilor
spațiale; coordonarea dezvoltării activităților
spațiale, inclusiv evoluții care vizează modernizarea și
completarea componentei spațiale a programului Copernicus.
1.4.3.     Rezultatele preconizate
și impactul
Se prevăd dezvoltarea serviciilor pentru
asigurarea sustenabilității pe termen lung a sistemului și
pentru acoperirea nevoilor utilizatorilor care nu au fost exprimate până
în prezent. Avantajul este că programul Copernicus este capabil în mod
sustenabil să răspundă consecvent necesităților
utilizatorilor, sporind astfel gradul de absorbție a utilizatorilor
și dezvoltarea pieței din aval.
Impactul economic:
dezvoltarea de noi produse și de servicii noi care vor stimula inovarea de
produse și procese și, prin urmare, au un impact pe termen lung
asupra industriei europene. Continuitatea integrală a serviciilor
programului Copernicus ar îmbunătăți în mod semnificativ
competitivitatea industriei și apariția unor întreprinderi viabile
din punct de vedere comercial.
Impactul asupra mediului: Disponibilitatea serviciilor Copernicus pe termen lung sprijină
obiectivul conform căruia Europa ar trebui să fie un actor
esențial în schimbările climatice. Aceasta va asigura, de asemenea,
un parteneriat real în cadrul GEOSS.
Impactul social:
Vor fi create noi locuri de muncă, nu numai în industria de sateliți
și în C&D, dar, de asemenea, în activități comerciale legate
de dezvoltarea de noi tehnici pentru observarea Pământului și
industriilor și serviciilor conexe. Mai important, angajamentul durabil va
facilita dezvoltarea serviciilor din aval în care impactul în ceea ce
privește ocuparea forței de muncă ar fi semnificativ.
1.4.4.     Indicatori de rezultat și
de impact
Realizarea obiectivelor va fi
măsurată prin următorii indicatori:
(a)
date și informații puse la
dispoziție în conformitate cu cerințele de livrare la nivelul
serviciilor;
(b)
utilizarea datelor și informațiilor este
măsurată prin evoluția numărului de utilizatori, prin
volumul de date și de informații cu valoare adăugată
accesate, precum și prin extinderea distribuției în statele membre;
(c)
pătrunderea pe piață și
competitivitatea operatorilor europeni din aval.
Vor fi instituite instrumente specifice pentru
măsurarea acestor parametri în mod regulat, în special prin includerea
unor cerințe specifice în acordurile de delegare și/sau contractele
care urmează să fie stabilite cu operatorii. Vor fi comandate studii ad
hoc în mai multe etape ale programului pentru a măsura gradul de
satisfacție a utilizatorilor (potențiali), pătrunderea pe
piață, și efectul programului Copernicus în competitivitatea
sectorului din aval.
În plus, se preconizează că o mare
parte a implementării programului va fi delegată unor terțe
părți. Acordurile de delegare vor include obiective și
indicatori pentru a permite monitorizarea performanței operatorilor.
Acești indicatori vor servi la monitorizarea generală a programului.
Aceștia includ:
–
instituirea celor 6 servicii la nivel
operațional, toate cele șase servicii fiind operaționale
până în 2017;
–
încadrarea în buget și planificarea
serviciului de informare, astfel cum se stabilește în acordurile de
delegare și/sau contractele cu operatorii;
–
numărul utilizatorilor de servicii și
gradul lor de satisfacție;
–
dezvoltarea sectorului din aval utilizând date
și informații ale programului Copernicus.
–
lansarea și exploatarea sateliților sau
instrumentelor planificate, inclusiv livrarea la timp a datelor de observare în
formatul adecvat către utilizatori identificați, în conformitate cu
planificarea care urmează a fi stabilită în Documentul privind
scenariul de pe termen lung pentru componenta spațială;
–
definirea și elaborarea în limitele bugetului
și planificarea de noi sateliți și a segmentului terestru
respectiv, astfel cum sunt definite în scenariul pe termen lung și în
acordul de delegare care urmează să fie încheiate cu ESA;
1.5.        Motivele
propunerii/inițiativei
1.5.1.     Cerințe de îndeplinit pe
termen scurt sau lung
Informații insuficient de fiabile
asupra stării Pământului pentru utilizatorii publici
În ultimii treizeci de ani, UE, Agenția
Spațială Europeană (ESA) și statele lor membre respective
au depus eforturi importante de C&D în materie de observare a
Pământului, în scopul dezvoltării unei infrastructuri și a unor
servicii preoperaționale de observare a Pământului. Cu toate acestea,
majoritatea serviciilor de observare a Pământului din Europa sunt
insuficiente din cauza lacunelor infrastructurilor și a lipsei
garanțiilor privind disponibilitatea lor pe termen lung. Datele furnizate
de serviciile existente în prezent, fie nu acoperă toți parametrii
necesari pentru factorii de decizie[17]
sau nu sunt furnizate pe o bază continuă și sustenabilă, în
special deoarece durata de viață a serviciului sau a infrastructurii
de observare subiacente este limitată ca urmare a constrângerilor bugetare
și/sau tehnice. Incapacitatea de a rezolva această problemă va
avea importante consecințe pe termen scurt și lung. De exemplu, pe
termen scurt, nu vor fi disponibile hărți pentru protecție
civilă în cazul unor catastrofe naturale și pe termen lung, date
vitale privind schimbările climatice nu vor fi disponibile pentru factorii
de decizie.
Investiții economice riscante în aval
Pe baza regulamentului inițial de
exploatare, programul Copernicus finanțează, în perioada 2011‑2013,
un set de activități operaționale. Având în vedere programul
existent, care acoperă operațiunile inițiale, a fost făcut
un prim pas către un sistem european de observare a Pământului. Cu
toate acestea, el este încă limitat în timp (și anume 2011-2013).
Acest risc de perturbare reprezintă o
preocupare majoră pentru utilizatorii finali cum ar fi
autoritățile publice, dar și pentru prestatorii de servicii din
aval care nu vor putea, probabil, să investească semnificativ pe
piețe riscante încă nedezvoltate și vor avea
dificultăți suplimentare în mobilizarea de capital.
Riscul pentru potențialul de inovare
Perturbarea ar implica, de asemenea,
netraducerea investițiilor în C&D în inovare. Prin urmare,
potențialul de a mobiliza capacitatea de inovare legată de programul Copernicus,
care reprezintă în principal o inovare legată de servicii, nu va fi
exploatat. Acest lucru ar fi regretabil în special luând în considerare faptul
că politica UE în domeniul inovării ar trebui să fie
orientată mai mult spre sectorul serviciilor, după cum arată
diferitele studii[18].
Impactul asupra ocupării forței
de muncă
În cele din urmă, sistemele de aplicații
prin satelit sunt principala sursă de venit pentru industria
spațială europeană (3,1 miliarde de euro), constituind
principalul domeniu de exporturi (cu 1,13 miliarde de euro)[19]. Unul
din cele mai importante două sectoare în ceea ce privește veniturile este
sectorul de observare a Pământului (de exemplu, sateliții Sentinel ai
programului Copernicus). În prezent, sistemele de observare a Pământului
reprezintă aproximativ 30% din veniturile totale pentru industria
spațială europeană. Pe lângă acest impact direct asupra
vânzărilor industriei, Copernicus are un impact semnificativ asupra
competitivității și profitabilității industriei
spațiale europene. Exportul și comerțul depind foarte mult de
poziția concurențială relativă a sectorului. Din aceste
motive, impactul programului Copernicus asupra ocupării forței de
muncă în acest sector ar fi semnificativ, cu aproximativ 35 000 de
locuri de muncă în perioada 2015-2030.
1.5.2.     Valoarea adăugată a
implicării UE
Temeiul juridic al unui program european de
observare a Pământului (Copernicus) îl constituie articolul 189 din TFUE,
care permite UE să elaboreze propriul program spațial. Articolul 2
din Regulamentul 911/2010 privind Programul european de monitorizare a
Pământului (GMES) și exploatarea sa inițială enumeră
deja activitățile incluse în program. În plus, instituirea
programului Copernicus este un obiectiv strategic al inițiativei Europa
2020.
Responsabilitățile legate de
exploatarea și posibilitatea de reînnoire a infrastructurii spațiale
dezvoltate utilizând fonduri UE și fonduri interguvernamentale nu pot fi
asigurate suficient de statele membre din cauza costurilor aferente. În
domeniul observării din spațiu pentru meteorologia
operațională, statele europene și-au centralizat resursele
pentru a dezvolta și a exploata sateliții meteorologici în cadrul
Organizației Europene pentru exploatarea sateliților meteorologici
(EUMETSAT). Statele europene au dezvoltat și sateliți de mediu
demonstrativi, fie în cadrul ESA, fie în cadrul agențiilor spațiale
naționale. Ele nu au putut, cu toate acestea, să găsească o
modalitate de a coopera în ceea ce privește finanțarea programelor
operaționale susținute în domeniul monitorizării mediului în mod
similar cu cele din domeniul meteorologiei. Necesitatea de a continua astfel de
observații devine critică, având în vedere creșterea presiunii
politice asupra autorităților publice pentru ca acestea să ia
decizii în cunoștință de cauză în domeniul mediului,
securității și schimbărilor climatice, precum și
necesitatea de a respecta acordurile internaționale.
Pentru serviciile la nivel paneuropean sau cu
o acoperire globală, statele membre nu pot realiza toate obiectivele
acțiunii propuse dat fiind faptul că inputurile furnizate de
diferitele state membre trebuie agregate la nivel european. Comunitatea poate
asigura mai bine alte servicii (de exemplu, hărțile de
urgență sau hărțile tematice de monitorizare a teritoriului
pentru zone geografice mai limitate) din două motive. În primul rând,
administrarea mai coerentă și mai centralizată a datelor primite
de la senzori spațiali sau in situ vor permite realizarea unor
economii de scară. În al doilea rând, furnizarea necoordonată a
serviciilor la nivelul statelor membre ar duce la o repetare a acelorași
activități și ar crea dificultăți sau chiar blocaje în
monitorizarea punerii în aplicare a legislației comunitare privind mediul
pe baza unor criterii transparente și obiective. Dacă
informațiile generate la nivelul statelor membre nu vor putea fi
comparate, Comisia nu va avea posibilitatea să evalueze dacă
legislația privind mediul a fost pusă în aplicare în mod corect în
toate statele membre. În plus, acțiunea la nivel european va crea economii
de scară, conducând la o mai bună valoare pentru banii publici.
Acțiunea la nivelul UE, prin urmare, duce la o valoare adăugată
clară.
1.5.3.     Învățăminte
desprinse din experiențele anterioare similare
Prezenta propunere se bazează pe
experiența acumulată în timpul dezvoltării Copernicus ca
inițiativă de cercetare pe parcursul ultimilor doisprezece ani
și pe parcursul fazei de exploatare inițială în 2011-2013.
Această experiență demonstrează că, în timp ce
finanțarea pentru cercetare este încă necesară pentru
continuarea dezvoltării programului Copernicus, a devenit necesară
susținerea furnizării serviciilor de observare a Pământului
și a funcționării sateliților, pentru a se profita din plin
de beneficiile investițiilor realizate până în prezent și pentru
satisfacerea necesităților identificate anterior.
1.5.4.     Coerența și posibila
sinergie cu alte instrumente relevante
În faza operațională Copernicus va
fi în măsură să furnizeze informații pentru factorii de
decizie politică, autorități publice, întreprinderi și
cetățeni europeni. Aceasta înseamnă că programul Copernicus,
ca o sursă autonomă de informații a UE, urmărește
să sprijine toate politicile, instrumentele și acțiunile
relevante ale Uniunii, pentru care înțelegerea modului în care planeta
noastră se schimbă este de o importanță capitală.
Exemple de contribuții ale programului Copernicus
la alte politici ale UE:
·
Politicile de cooperare internațională:
extinderea serviciilor Copernicus către Africa reprezintă o
contribuție concretă la politicile de dezvoltare ale UE. Observarea
Pământului prin satelit, de exemplu, permite monitorizarea stării
culturilor în timpul sezonului agricol, precum și dezvoltarea unui sistem
de avertizare timpurie privind securitatea alimentară pentru regiunile în
pericol din întreaga lume. În plus, unele aplicații ale Copernicus ar
putea oferi factorilor de decizie informații asupra resurselor naturale
din Africa.
·
Politica în domeniul transportului: prin
optimizarea rutelor navelor, serviciul maritim al Copernicus poate contribui la
reducerea consumului de combustibil și a emisiilor.
·
Politica de mediu: serviciile Copernicus
furnizează sistematic informații periodice la diferite scări
care sunt necesare pentru monitorizarea în permanență a stării
mediului marin, atmosferic și terestru. În acest context imaginile de
mediu colectate prin intermediul Copernicus ar putea constitui baza pentru a
monitoriza obiectivele noii strategii europene în domeniul
biodiversității, sau ca un instrument de monitorizare a
utilizării eficiente a resurselor, cum ar fi lemnul, apa, mineralele,
solul, aerul (calitate) și multe altele la nivel european și global.
·
Ajutor umanitar: serviciile Copernicus joacă,
de asemenea, un rol important în activitățile de răspuns în
situații de urgență în interiorul și în afara UE, oferind
informații actualizate care sunt esențiale pentru factorii de
decizie, planificatori și echipele operative.
·
Energie: Copernicus poate oferi Europei o
sursă fiabilă de informații privind energia solară și
poate contribui la monitorizarea proliferării nucleare sau a
dezafectării siturilor nucleare.
·
Politica regională: la nivel paneuropean,
serviciul terestru al programului Copernicus oferă produse de monitorizare
a acoperirii terenurilor și a schimbărilor acesteia. Aceste
informații sunt esențiale pentru utilizarea terenurilor și
pentru politicile urbane.
·
Politica privind schimbările climatice:
există mai multe servicii Copernicus care vizează probleme legate de
climă, cum ar fi monitorizarea pădurilor și informații
privind carbonul din sol, monitorizarea nivelului mării și al
gheții, analiza gazelor cu efect de seră și a fluxurilor.
·
Securitate: Copernicus poate contribui la
supravegherea frontierelor și supravegherea maritimă. În acest cadru,
din anul 2008, DG ENTR și DG HOME au stabilit o cooperare strânsă.
·
Agricultură: Copernicus ar putea contribui la
îmbunătățirea monitorizării prompte și precise a
utilizării terenurilor agricole, precum și a evoluției acestora
la nivel european, național și regional, oferind metodologii comune
și indicatori care să acopere diferite scări spațiale, temporale
și tematice. Politica agricolă comună ar putea utiliza Copernicus
în vederea monitorizării „retragerii terenurilor din circuitul agricol”.
·
Politicile conexe domeniului maritim: Copernicus
permite înțelegerea oceanului, a dinamicii sale și a impactului
acestuia asupra schimbărilor climatice. Aplicațiile în acest domeniu
includ: Securitatea maritimă, deversările de produse petroliere,
gestionarea resurselor marine, schimbările climatice, previziunile
meteorologice, activitățile litorale, supravegherea gheții și
calitatea apei.
1.6.        Durata acțiunii și
impactul financiar al acesteia
þ Propunere/inițiativă cu durată
limitată
–
þ  Propunere/inițiativă în vigoare din 2014 până în 2020
–
þ  Impact financiar din 2014 până în 2020.
¨ Propunere/inițiativă cu durată
nelimitată
–
Implementare cu o perioadă de creștere în
intensitate din AAAA până în AAAA,
–
urmată de o perioadă de funcționare
în regim de croazieră.
1.7.        Modul (modurile) de
gestionare preconizate[20]
þ Gestiune directă de către Comisie
þ Gestiune indirectă, prin delegarea sarcinilor de execuție
–
¨  agențiilor executive
–
þ  organismelor instituite de Comunități[21]
–
þ  organismelor publice naționale/organisme cu misiune de serviciu
public
–
¨  persoanelor cărora li se încredințează executarea unor
acțiuni specifice în temeiul titlului V din Tratatul privind Uniunea
Europeană, identificate în actul de bază relevant în sensul
articolului 49 din Regulamentul financiar
¨ Gestiune partajată cu statele membre
¨ Gestiune descentralizată împreună cu țări terțe
þ      Organizații internaționale
Dacă se
indică mai multe moduri de gestionare, se furnizează detalii
suplimentare în secțiunea „Observații“.
Observații:
Copernicus se bazează pe
capacitățile existente în Europa, evitând repetările inutile
și, în schimb, căutând sinergii între capacitățile
naționale sau internaționale existente. În plus, după cum se
consideră, Comisia nu are nici forța de muncă internă, nici
expertiza de a gestiona singură acest sistem operațional extrem de
complex de sisteme. Acesta este motivul pentru care, în conformitate cu
obiectivele de simplificare și de îmbunătățire a
performanțelor programelor de cheltuieli ale UE, se propune punerea în
aplicare a unor părți semnificative din programul indirect, în
înțelesul articolul 58 din Regulamentul financiar, de delegare a
competențelor de execuție către o serie de organisme relevante
în domeniul lor de expertiză. Grație acordurilor de delegare, Comisia
va fi în continuare responsabilă pentru program, dar va transfera
responsabilitățile de implementare către un număr de
operatori. Comisia, sprijinită de Comitet și experți
independenți, se va concentra pe definirea deciziilor programatice de
înalt nivel și pe monitorizarea implementării acestora. Operatorii
vor fi invitați să prezinte programe de lucru anuale și rapoarte
anuale de activitate împreună cu certificatele de audit.
Până în 2013, dezvoltarea componentei
spațiale a fost cofinanțată de către UE și ESA, prin
intermediul unei contribuții a temei „Spațiu” din cadrul PC7 și
GMES și a regulamentului său inițial de exploatare la componenta
spațială a programului GMES al ESA. Comisia, în numele UE, a
contribuit cu o treime la bugetul total al programului SGC, și anume circa
780 de milioane EUR din totalul de 2,4 miliarde de euro. În acest scop, un
acord de delegare a fost încheiat în 2008 între UE, reprezentată de
Comisie, și Agenția Spațială Europeană (ESA). Acest
acord a fost instituit în conformitate cu Acordul-cadru dintre UE și ESA.
Recunoscând că ESA are o expertiză unică și este singura
agenție pentru activități de cercetare și dezvoltare legate
de programe spațiale la nivel european, se propune continuarea învestirii
acesteia în activități de dezvoltare și anume proiectarea,
construcția și achiziționarea de sateliți și a
segmentului terestru aferent din cadrul programului Copernicus. Se
consideră că ESA poate continua să cofinanțeze
activitățile de dezvoltare, și în special dezvoltarea unei noi
generații de sateliți, în locul achiziționării de
unități recurente care reiau designul unităților deja
existente.
Se propune, de asemenea, să se
încredințeze exploatarea infrastructurii dezvoltate atât ESA, cât și
EUMETSAT. ESA va fi responsabilă pentru exploatarea sateliților
Sentinel 1, 2 și de prelucrarea componentei terestre a Sentinel 3. ESA
este în măsură să gestioneze aceste sarcini, deoarece a
proiectat și coordonat proiectarea și achiziționarea componentei
terestre și se recunoaște expertiza sa dobândită cu privire la
operațiunile din multe misiuni științifice. EUMETSAT va fi
responsabilă cu exploatarea sateliților și a instrumentelor
deosebit de relevante pentru comunitățile din domeniul marin și
atmosferic care sunt foarte apropiate, adesea identice, cu domeniul său de
competență. Trebuie reamintit că instrumentele Sentinel 4
și 5 operează sateliți proprii ai EUMETSAT. În plus, primirea,
tratarea și distribuția de date vor fi, în mare parte, efectuate pe
baza capacităților EUMETSAT de executare a mai multor misiuni. Ambele
organizații vor fi responsabile de accesul și furnizarea de
observații provenite de la misiuni contributive în domeniile lor
respective de competență.
Unul dintre produsele-cheie ale serviciului
terestru este o evaluare cuprinzătoare și în timp util a acoperirii
terenurilor și a schimbărilor acesteia. Seturile de date Corine Land
Cover (CLC) au furnizat o serie cronologică de informații privind
acoperirea și utilizarea terenurilor pe continentul european începând cu
1990. Acestea permit monitorizarea schimbărilor la suprafața solului
ca rezultat al interacțiunii dintre procesele naturale și
activitățile umane. Începând din 1994, Corine este pusă în
aplicare de Agenția Europeană de Mediu. AEM este o agenție a
Uniunii Europene a cărei sarcină este să furnizeze celor
implicați în dezvoltarea, adoptarea, implementarea și evaluarea
politicii de mediu și publicului larg informații independente solide
privind mediul. AEM este, de asemenea, responsabilă cu coordonarea
rețelei europene de informare și observare pentru mediu (Eionet) în
care experții naționali contribuie la colectarea și validarea
datelor de mediu. În timpul exploatării inițiale a GMES (2011-2013),
coordonarea componentelor paneuropene și locale ale serviciului terestru
au fost încredințate AEM și implementate prin gestiune
centralizată, cu achiziții prin intermediul contractelor-cadru
și de servicii cu furnizorii de servicii și prin implementare
descentralizată, folosind acordurile de grant cu agențiile
naționale care sunt părțile interesate directe în AEM. În plus,
ar trebui notat faptul că serviciule terestru se bazează puternic pe
măsurări in situ și date geografice de
referință. AEM este în măsură să își organizeze
activitatea prin agențiile de mediu naționale și/sau de
cartografiere. De aceea, luând act de posibilele sinergii evidente între Copernicus
și principalele responsabilități ale AEM, precum și de
poziția unică a AEM, în calitate de coordonator al Eionet,
față de părțile interesate ale programului Copernicus care
sunt agențiile naționale de mediu, se propune continuarea
delegării implementării acestor două componente ale serviciului
terestru către AEM.
Începând cu 2008, s-a lucrat pentru stabilirea
unui sistem european de supraveghere a frontierelor (EUROSUR) pentru a
întări controlul la frontierele externe Schengen, în special la frontiera
sudică maritimă și la frontiera estică terestră. EUROSUR
va oferi statelor membre un cadru tehnic comun (în materie de
infrastructură) și un cadru operațional comun (fluxul de lucru)
pentru a spori conștientizarea situației existente la frontierele lor
externe și îmbunătățirea capacităților de
reacție ale autorităților lor naționale de supraveghere a
granițelor UE. Unul dintre obiectivele convenite este crearea unei
aplicații comune a instrumentelor de supraveghere [sateliți, VAP-uri
(vehicule aeriene fără pilot), aerostate etc.], Frontex având rolul
de facilitare a acestui proces. Frontex este Agenția Europeană pentru
Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale statelor
membre ale Uniunii Europene. El promovează, coordonează și
dezvoltă gestionarea frontierelor europene. Pentru componenta privind
controlul la frontieră al serviciului de securitate, cooperarea
activă a Frontex este esențială. Frontex a fost implicat în
toate proiectele din cadrul PC7 de pregătire a componentei, precum și
în alte proiecte conexe ale temei securitate din cadrul PC7. Se poate observa
că necesitatea ca Frontex să se bazeze pe GMES/Copernicus pentru
aceste activități este recunoscută în propunerea de regulament
privind EUROSUR a Comisiei[22].
Se propune astfel delegarea implementării acestei componente către
Frontex.
În ceea ce privește componenta de securitate
cu privire la supravegherea maritimă, se propune delegarea
implementării către EMSA, Agenția Europeană pentru
Siguranță Maritimă. Într-adevăr, mandatul EMSA include
unele responsabilități în domeniul securității maritime
și obligația de a sprijini Comisia în activitățile conexe.
EMSA are o expertiză recunoscută pe scară largă în
implementarea rețelei CLEANSeaNET, un program operațional de
siguranță maritimă care se bazează pe observarea Pământului.
Este, de asemenea, implicată în mod activ în mai multe proiecte C&D de
pregătire a serviciului de securitate al programului Copernicus.
2.           MĂSURI DE GESTIONARE
2.1.        Dispoziții în materie de
monitorizare și raportare
Se va stabili un sistem de monitorizare pentru
asigurarea unor rezultate de cea mai înaltă calitate și a celei mai
eficiente utilizări a resurselor. Monitorizarea va acționa pe întreg
parcursul programului. Acesta se va baza pe rapoartele periodice de la
partenerii de implementare.
2.2.        Sistemul de gestiune și
control
2.2.1.     Riscul (riscurile)
identificat(e)
Toate riscurile legate de program vor fi
centralizate într-un registru. Fiecărui risc îi este atribuită o
probabilitate de realizare și un grad de impact. Registrul riscurilor
cuprinde, de asemenea, o listă de acțiuni care urmăresc reducerea
acestei probabilități. Riscurile sunt clasificate după cum
urmează:
·
Riscuri tehnologice: de exemplu,
radionavigația prin satelit apelează, într-adevăr, la tehnologii
de vârf care trebuie însă validate și ale căror
specificații evoluează în permanență.
·
Riscuri industriale: punerea în practică a
infrastructurii implică participarea a numeroase părți
interesate din mai multe țări; lucrările trebuie coordonate
într-un mod eficace pentru a se ajunge la sisteme fiabile și perfect
integrate, îndeosebi în ceea ce privește securitatea.
·
Riscuri de piață: este necesar să se
evite situația în care obținerea unor performanțe tehnice
inferioare celor anunțate ar avea un impact negativ asupra utilizatorilor
și în care infrastructura ar fi, în consecință,
neutilizată.
·
Riscuri asociate calendarului: orice întârziere a
implementării ar pune în pericol oportunitatea.
·
Riscuri legate de guvernanță:
guvernanța programelor implică conlucrarea diverselor
entități; este important, prin urmare, să se garanteze o
stabilitate și o organizare adecvate. În plus, diferențele de opinii
între diferiți actori trebuie să fie luate în considerare cu privire
la mai multe subiecte importante. În acest context, trebuie să se ia în
considerare împărțirea anumitor riscuri, în special riscurile financiare
și cele legate de securitate, între actorii care au cea mai mare
capacitate de a le suporta.
În plus, bugetul programului va fi pus în
aplicare, în mare parte, în cadrul gestiunii indirecte, prin intermediul
acordurilor de delegare, și, marginal, în mod centralizat, în cazul în
care Comisia va face uz de granturi și achiziții publice. Riscurile
sunt diferite pentru fiecare dintre aceste tipuri diverse de cheltuieli.
Auditurile efectuate de către Curtea Europeană de Conturi și
auditurile ex-post ale Comisiei au identificat următoarele riscuri
principale care rămân valabile în mare măsură pentru acest
program:
Pentru acordurile de delegare: Principalele
riscuri identificate se referă la eligibilitatea operatorilor (entitatea
cu care Comisia încheie un acord de delegare), respectarea condițiilor
contractuale (transpunerea cerințelor Comisiei în documentele
contractuale), respectarea procedurilor (nerespectarea procedurilor stabilite
de Comisie) și performanța (nerealizarea obiectivelor predefinite).
Aceste tipuri de riscuri vor fi abordate
ținând cont de următorii factori:
·
Aspecte semnificative ale procesului de gestionare
și control sunt efectuate de către operatori.
·
Comisia trebuie să se bazeze într-o mare
măsură pe sistemele de gestionare și control ale operatorilor.
·
Este important să se asigure un nivel adecvat
de control de-a lungul lanțului de punere în aplicare, cu
responsabilități clare pentru toți partenerii implicați.
Pentru subvenții: normele complexe de
eligibilitate a costurilor și expertiza relativ limitată în gestiunea
financiară a anumitor beneficiari ar putea duce la un risc ridicat de
costuri declarate incorect (de exemplu, costuri indirecte și costuri
pentru echipamente).
Lipsa unei baze de date complete cu
informații despre beneficiari, proiecte și costurile declarate ar
putea face dificilă identificarea beneficiarilor care ar ridica probleme
și a posibilelor duplicări ale costurilor percepute sau a altor
nereguli, rezultând astfel o activitate antifraudă ineficientă.
Pentru achizițiile publice: erorile
nedetectate sau impreciziile necorectate în oferte sau în caietul de sarcini ar
putea conduce la executarea ineficientă a contractului.
2.2.2.     Metoda (metodele) de control
preconizată (preconizate)
Diferite metode de control sunt preconizate
pentru a aborda diferitele riscuri identificate mai sus.
2.2.2.1.  Acorduri de delegare
Informații privind crearea unui sistem
de control intern
Ar trebui să fie stabilit un sistem de
gestiune și control pe baza următoarelor măsuri:
·
evaluarea ex-ante a operatorului
·
monitorizarea bazată pe risc, inclusă pe
baza raportării standardizate;
·
acțiuni de prevenire, prin proiectarea de
cerințe adecvate de eligibilitate, de performanță, de respectare
a condițiilor contractuale și a procedurilor;
·
căi de atac contractuale care să
permită măsuri corective în cazul unei erori de punere în aplicare în
ceea ce privește cerințele de eligibilitate, de
performanță, de respectare a condițiilor contractuale și a
procedurilor;
·
controale ex-ante privind plățile
efectuate de DG în contul fiduciar al operatorului;
·
alinierea măsurilor de interes;
·
participarea la guvernare;
·
drepturi de acces la audit cu privire la operatori,
entități afiliate și beneficiari finali;
·
o evidență de audit completă care
să acopere lanțul de punere în aplicare;
·
audituri cu privire la respectare și la
performanță efectuate de către agenți ai Comisiei;
·
construirea unei asigurări integrate
ținând cont de sistemul de control intern și de auditul intern
menținute de operatori și entități afiliate care abordează
cerințele de eligibilitate, de performanță, de respectare a
condițiilor contractuale și a procedurilor;
·
situații financiare auditate de auditori
externi;
·
declarații de asigurare oferite de operatori
pe o bază anuală.
Verificarea faptului că procedurile
funcționează așa cum au fost concepute va fi asigurată prin
mai multe canale de informare:
cunoștințele conducerii despre
situația sistemelor de control intern ale DG, obținute prin munca
și experiențele de zi cu zi;
supravegherea formală de către DG,
urmărirea și monitorizarea măsurilor;
·
rezultatele revizuirii anuale a sistemului de
control intern (respectarea pe deplin a cerințelor de
referință);
·
rezultatele efectuării evaluării
riscurilor;
·
controalele ex-ante și ex-post,
inclusiv rapoarte de excepții și/sau vulnerabilități ale
controlului intern;
·
rezultatele auditurilor financiare externe ale DG;
·
activitatea de audit și de consiliere
desfășurată de structurile de audit intern ale DG;
evaluările programelor efectuate de
evaluatori externi.
Auditurile efectuate de IAC, IAS sau de CCE
vor oferi un feedback suplimentar cu privire la caracterul adecvat al
sistemului de control.
Estimarea costurilor și a beneficiilor
controalelor implicate de sistemul de control
Controalele preconizate au fost luate în considerare
într-un sens larg, în conformitate cu definiția modelului COSO de control
intern definit ca „un proces conceput pentru a oferi o asigurare
rezonabilă în ceea ce privește realizarea obiectivelor în cadrul unor
operațiuni eficace și eficiente, fiabilitatea raportării
financiare și conformitatea cu legislația și reglementările
aplicabile”. Costurile controalelor sunt estimate pe o bază
cuprinzătoare care să acopere orice activități care sunt
direct sau indirect legate de verificarea drepturilor operatorilor și
regularitatea cheltuielilor. Acolo unde a fost posibil, acestea sunt detaliate
de-a lungul diferitelor etape de gestionare și în conformitate cu
descrierea sistemului de control preconizat.
Ajustări pentru a ține seama de
schimbările preconizate de noua propunere includ date pentru alinierea
măsurilor de interes și a căilor de reparație contractuale
care să permită măsuri corective în cazul unei erori de
implementare în ceea ce privește cerințele.
Evaluarea nivelului riscului preconizat în
cazul nerespectării normelor aplicabile
În cadrul sistemului de control preconizat,
nivelul riscului estimat în cazul nerespectării (definit ca riscul
preconizat de producere a erorilor în ceea ce privește legalitatea și
regularitatea la nivel de tranzacții) va fi menținut sub 2 % pe
o bază multianuală, însă cu costuri mai reduse datorită
diminuării frecvenței riscurilor și a impactului riscurilor,
care rezultă din măsurile suplimentare introduse.
Rata de producere a erorilor este
estimată să scadă datorită clarificării normelor
aplicabile, inclusiv a cerințelor SMART, grație consolidării în
continuare a căilor de atac contractuale și ca urmare a sporirii
alinierii de interes.
Se preconizează că o mică parte
din bugetul acestui program ar putea fi implementată în cadrul gestiunii
partajate (a se vedea mai jos) prin acordarea de granturi și prin
achiziții publice.
2.2.2.2.  Granturi
Informații privind crearea unui sistem
de control intern
Actualul cadru de control intern este
construit pe punerea în aplicare a standardelor de control intern ale Comisiei,
pe procedurile de selectare a celor mai bune proiecte și de transpunere a
acestora în instrumente juridice, pe gestionarea proiectelor și a
contractelor pe parcursul ciclului de viață al proiectului, pe
controale ex-ante efectuate asupra declarațiilor, inclusiv primirea de
certificate de audit, pe certificarea ex-ante a metodologiilor de costuri, pe
audituri și corecții ex-post, precum și pe evaluare.
Documentația cererilor de propuneri
conține instrucțiuni detaliate despre normele de eligibilitate
și, în special, despre cele mai frecvente erori în ceea ce privește
costurile cu personalul. Beneficiarii sunt invitați să ofere deja,
atunci când se face o propunere, detalii suficiente cu privire la costurile
preconizate pentru a permite verificarea și identificarea ex-ante a
erorilor sau a neînțelegerilor posibile și, dacă este cazul,
modificarea punerii în aplicare sau adaptarea acordului de grant. Acest lucru
va spori în mod semnificativ securitatea juridică a beneficiarilor și
va reduce riscul de producere a erorilor.
Controalele ex-post vor fi efectuate pentru a
determina rata medie de eroare reprezentativă care va rămâne în ciuda
formării, a controalelor ex-ante și a corecțiilor. Strategia de
audit ex-post pentru cheltuielile din cadrul programului se va baza pe auditul
financiar al tranzacțiilor definite prin eșantionarea
unității monetare, completat de un eșantion bazat pe risc.
Strategia de audit ex-post cu privire la legalitate și regularitate va fi
completată de o evaluare operațională consolidată și
de strategia antifraudă.
Estimarea costurilor și a beneficiilor
controalelor implicate de sistemul de control
Trebuie să se găsească un
echilibru între creșterea atractivității programului prin
reducerea sarcinii de control pentru beneficiari (creșterea încrederii
și asumarea riscurilor folosind sume forfetare și baremurile de
costuri unitare), pe de o parte și garantarea faptului că rata
erorilor necorectate rămâne cât mai mică posibil, pe de altă
parte.
Direcția Generală Întreprinderi
și Industrie va institui un sistem de control intern rentabil, care
să ofere o asigurare rezonabilă că riscul de producere a
erorilor este cuprins, pe o bază anuală și pe parcursul
perioadei de cheltuieli multianuale, în intervalul de 2-5%, cu scopul final de
a ajunge la un nivel rezidual de erori cât mai apropiat de 2 % la încheierea
programelor multianuale, după ce s-a ținut cont de impactul financiar
al tuturor auditurilor și de măsurile de corecție și de
redresare.
Strategia de audit are drept scop de a oferi o
imagine justă și fiabilă asupra riscului de producere a erorilor
și de a examina în mod eficient și eficace indicațiile de
fraudă. Controalele ex-ante ale propunerilor înainte de semnarea acordului
de grant și clarificarea normelor de eligibilitate nu ar trebui să
mărească în mod semnificativ perioada de încheiere a unui contract.
Ordonatorii delegați prezintă anual un raport cu privire la costurile
și beneficiile controalelor și Comisia raportează
autorității legislative în cadrul revizuirii la jumătatea
perioadei cu privire la nivelul de neconformitate care ar putea fi realizat.
Evaluarea nivelului riscului preconizat în
cazul nerespectării normelor aplicabile
A. Sursele actuale de eroare
Pe baza rezultatelor de până acum, erorile
recurente au fost identificate în legătură cu următoarele:
·
costuri de personal:
imputarea de costuri medii sau de buget (mai degrabă decât costurile
reale), incapacitatea de a ține o evidență adecvată a
timpului petrecut la lucru, imputarea unor costuri neeligibile (costurile
proprietarului-manager al IMM-ului).
·
alte costuri directe:
erorile identificate în mod regulat sunt subcontractate, fără
autorizație prealabilă sau fără respectarea normelor
privind rentabilitatea etc.
·
costuri indirecte: în
mai multe cazuri, costurile indirecte reprezintă un procent forfetar al
costurilor directe și, prin urmare, eroarea în costurile indirecte este
proporțională cu eroarea în costurile directe.
B. Posibilitățile de simplificare
propuse
Programul va beneficia de măsurile de
simplificare incluse în revizuirea trienală a Regulamentului financiar. În
acest cadru, Comisia va folosi posibilitatea de a adopta măsuri de
simplificare, ca de exemplu, baremuri de costuri unitare pentru
proprietari-manageri ai IMM-urilor sau utilizarea ratelor forfetare pentru
cheltuielile de personal, în conformitate cu principiile de contabilitate
obișnuite ale beneficiarilor.
C. Contribuția modificării în
materie de control la reducerea nivelului preconizat al
neconformității
Punctul de plecare este status quo-ul,
bazat pe auditurile PC7 efectuate asupra subvențiilor până în
prezent. Pe baza presupunerilor că:
·
beneficiarii de granturi în cadrul programului Copernicus
sunt similari cu cei care au participat la PC7 și că
·
o treime din sursele de erori sunt estimate a fi
cele enumerate la punctul B de mai sus,
măsurile de simplificare incluse în
Regulamentul financiar sunt preconizate să ducă la o reducere a ratei
erorilor. O altă reducere a erorilor este preconizată de
clarificarea ex-ante a normelor de eligibilitate.
Concluzie: măsurile
menționate anterior, luate împreună, au scopul final de a ajunge la
un nivel rezidual de erori cât mai apropiat de 2% până la sfârșitul
ciclului de viață.
Acest scenariu se bazează pe ipoteza
că măsurile de simplificare nu sunt supuse unor modificări
substanțiale în procesul decizional.
2.2.2.3.  Achiziții publice
Cadrul de control intern construit pe punerea
în aplicare a standardelor de control intern ale Comisiei, pe procedurile de
achiziții publice pentru selectarea celor mai bune propuneri, pe
gestionarea contractelor pe parcursul proiectului/contractului și pe
controalele ex-ante ale facturilor și ale plăților
împiedică erorile reziduale să crească peste 2 %.
2.3.      Măsurile
de prevenire a fraudelor și a neregulilor
A se preciza măsurile de prevenire
și de protecție existente sau preconizate.
În cadrul Strategiei Antifraudă a
Comisiei (CAFS)[23]
și cu asistența OLAF, prin consultarea și participarea la
Rețeaua OLAF de prevenire și de identificare a fraudei (FPDNet), Direcția
Generală Întreprinderi și Industrie a dezvoltat propriul proiect de
Strategie Antifraudă (AFS) care acoperă măsurile pentru
prevenirea și detectarea fraudei și a neregulilor atât la nivel
intern, cât și la nivelul beneficiarilor și contractanților. AFS
va fi actualizată anual.
În special în cazul granturilor, planul de
acțiune privind AFS al Direcției Generale Întreprinderi și
Industrie prevede crearea unui registru central al tuturor beneficiarilor
săi (coordonatori, parteneri, subcontractanți și alți
actori) și al proiectelor (rapoarte și declarații privind
costurile). Această bază de date, în combinație cu
achiziția planificată de instrumente puternice de analiză a
datelor pentru detectarea indicatorilor de fraudă sau a semnalelor de
alertă („red flags”), vor îmbunătăți în mod semnificativ
funcțiile sale de control și capacitățile de audit.
În scopul de a spori cunoștințele
și capacitatea de a efectua controale preventive și eficace, planul
de acțiune privind AFS al Direcției Generale Întreprinderi și
Industrie prevede oferirea de cursuri specifice de instruire și de
materiale de îndrumare. În plus, o strategie de control pentru evaluarea
capacității financiare și tehnice a beneficiarilor va fi
dezvoltată și pusă în aplicare, precum și o clasificare în
funcție de riscuri a beneficiarilor pe baza indicatorilor de fraudă,
înregistrarea în instrumentele IT și marcarea pentru audituri
ex-ante/ex-post.
În plus, procedurile de audit și
îndrumarea pentru audituri ex-post bazate pe risc vor fi dezvoltate punându-se
accent pe cazurile posibile de fraudă și de nereguli. AFS va fi, de
asemenea, mai bine aliniată la standardele de control intern, în special
exercițiul de evaluare a riscurilor, precum și la strategiile
antifraudă ale altor DG și entități subdelegate.
3.           IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL
PROPUNERII/INIȚIATIVEI
3.1.        Rubrica (rubricile) din cadrul
financiar multianual și linia (liniile) bugetară (bugetare) de
cheltuieli afectată (afectate)
Linii bugetare de cheltuieli solicitate
În ordinea rubricilor din cadrul financiar multianual
și a liniilor bugetare.
 Rubrica din cadrul financiar multianual || Linia bugetară || Tipul cheltuielilor || Contribuție
 Număr [la poziția............................................] || Dif./ Nedif. || din partea țărilor AELS || din partea țărilor candidate || din partea țărilor terțe || În sensul articolului 21 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul financiar
 [1] || 02010404 — Cheltuieli de suport pentru programul european pentru observarea Pământului (Copernicus) || Nedif. || DA || NU || DA || NU
 [1] || 020601 — Servicii operaționale (Copernicus) || Dif. || DA || NU || DA || NU
 [1] || 020602 — Observare din spațiu (Copernicus) || Dif. || DA || NU || DA || NU
3.2.        Impactul estimat asupra
cheltuielilor
3.2.1.     Sinteza impactului estimat
asupra cheltuielilor
milioane
EUR (cu 3 zecimale)
 Rubrica din cadrul financiar multianual: || 1 || Creștere inteligentă și favorabilă incluziunii
 DG Întreprinderi și Industrie ||   ||   || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || Anul 2021 || TOTAL
  Credite operaționale ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 020601 || Angajamente || (1) || 58 500 || 179 721 || 189 426 || 197 952 || 208 610 || 283 691 || 210 291 ||   || 1 328 191
 Plăți || (2) || 29 215 || 195 417 || 188 779 || 197 673 || 207 871 || 266 906 || 231 030 || 11 300 || 1 328 191
 020602 || Angajamente || (1) || 301 933 || 373 949 || 394 141 || 411 880 || 434 051 || 590 279 || 437 566 ||   || 2 943 799
 Plăți || (2) || 150 785 || 406 608 || 392 796 || 412 159 || 434 790 || 555 362 || 480 717 || 110 582 || 2 943 799
 Credite de natură financiară finanțate din bugetul anumitor programe[24] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 02010404 ||   || (3) || 2 500 || 2 700 || 2 700 || 2 800 || 2 900 || 2 900 || 3 000 ||   || 19 500
 TOTAL credite pentru DG Întreprinderi și Industrie || Angajamente || =1+1a +3 || 362 933 || 556 370 || 586 267 || 612 632 || 645 561 || 876 870 || 650 847 ||   || 4 291 480
 Plăți || =2+2a+3 || 182 500 || 604 725 || 584 275 || 612 632 || 645 561 || 825 168 || 714 737 || 121 882 || 4 291 480
 Rubrica din cadrul financiar multianual: || 5 || „Cheltuieli administrative”
milioane EUR (cu 3 zecimale)
   ||   ||   || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || TOTAL
 DG: întreprinderi și Industrie ||
  Resurse umane || 4 497 || 5 259 || 5 894 || 5 894 || 5 894 || 5 894 || 5 894 || 39 226
  Alte cheltuieli administrative || 0 343 || 0 343 || 0 343 || 0 343 || 0 343 || 0 343 || 0 343 || 2 401
 TOTAL DG ÎNTREPRINDERI ȘI INDUSTRIE || Credite || 4 840 || 5 602 || 6 237 || 6 237 || 6 237 || 6 237 || 6 237 || 41 627
 TOTAL credite la RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual || (Total angajamente = Total plăți) || 4 840 || 5 602 || 6 237 || 6 237 || 6 237 || 6 237 || 6 237 || 41 627
milioane EUR (cu 3 zecimale)
   ||   ||   || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || Anul 2021 || TOTAL
 TOTAL credite la RUBRICILE 1-5 din cadrul financiar multianual || Angajamente || 367 773 || 561 972 || 592 504 || 618 869 || 651 798 || 883 107 || 657 084 ||   || 4.333 107
 Plăți || 187 340 || 610 327 || 590 512 || 618 869 || 651 798 || 831 405 || 720 974 || 121 882 || 4 333 107
3.2.2.     Impactul estimat asupra
creditelor operaționale
–
¨ Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de credite
operaționale
–
þ Propunerea/inițiativa implică utilizarea de credite
operaționale, conform explicațiilor de mai jos.
Credite de angajament în
milioane EUR (până la 3 zecimale)
 Obiective || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || TOTAL
 OBIECTIVUL SPECIFIC nr. 1 Servicii || 58 500 || 179 721 || 189 426 || 197 952 || 208 610 || 283 691 || 210 291 || 1 328 191
 OBIECTIVUL SPECIFIC nr. 2 Spațiu || 301 933 || 373 949 || 394 141 || 411 880 || 434 051 || 590 279 || 437 566 || 2 943 799
 COSTURI TOTALE || 360 433 || 553 670 || 583 567 || 609 832 || 642 661 || 873 970 || 647 857 || 4 271 990

3.2.3.     Impactul estimat asupra
creditelor cu caracter administrativ
3.2.3.1.  Rezumat
¨ Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de credite
administrative
þ X Propunerea/inițiativa implică utilizarea de credite
administrative, conform explicațiilor de mai jos:
milioane EUR (cu 3 zecimale)
   || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || TOTAL
 RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Resurse umane || 4 497 || 5 259 || 5 894 || 5 894 || 5 894 || 5 894 || 5 894 || 39 226
 Alte cheltuieli administrative || 0 343 || 0 343 || 0 343 || 0 343 || 0 343 || 0 343 || 0 343 || 2 401
 Subtotal RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual || 4 840 || 5 602 || 6 237 || 6 237 || 6 237 || 6 237 || 6 237 || 41 627
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 În afara RUBRICII 5[25] din cadrul financiar multianual ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Resurse umane ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Alte cheltuieli cu caracter administrativ || 2 500 || 2 700 || 2 700 || 2 800 || 2 900 || 2 900 || 3 000 || 19 500
 Subtotal în afara RUBRICII 5 din cadrul financiar multianual ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL || 7 340 || 8 302 || 8 937 || 9 037 || 9 137 || 9 137 || 9 237 || 61 127
3.2.3.2.  Necesarul de resurse umane
estimat
–
¨ Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de resurse umane

–
þ Propunerea/inițiativa implică utilizarea de resurse umane,
conform explicațiilor de mai jos.
Estimarea trebuie
exprimată în valoare întreagă (sau cel mult cu o zecimală)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
  Posturi din schema de personal (funcționari și agenți temporari)
 02 01 01 01 (la sediu și în birourile de reprezentare ale Comisiei) || 28 || 34 || 39 || 39 || 39 || 39 || 39
 02 01 01 02 (în delegații) || - || - || - || - || - || - || -
 02 01 05 01 (cercetare indirectă) || - || - || - || - || - || - || -
 10 01 05 01 (cercetare directă) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Personal extern (în echivalent normă întreagă: ENI)[26]
 02 01 02 01 (AC, INT, END din „pachetul global”) || 14 || 14 || 14 || 14 || 14 || 14 || 14
 02 01 02 02 (AC, INT, JED, AL și END în delegații) || - || - || - || - || - || - || -
 02 01 04 yy [27] || - || - || - || - || - || - || - || 0
 - || - || - || - || - || - || - || 0
 02 01 05 02 (CA, INT, END - cercetare indirectă) || - || - || - || - || - || - || -
 10 01 05 02 (AC, INT, END - cercetare directă) || - || - || - || - || - || - || -
 Alte linii bugetare (a se preciza) || - || - || - || - || - || - || -
 TOTAL || 42 || 48 || 53 || 53 || 53 || 53 || 53
Necesarul de resurse
umane va fi acoperit de efectivele de personal ale DG-ului în cauză
alocate deja gestionării acțiunii și/sau redistribuite intern în
cadrul DG-ului, completate, după caz, prin resurse suplimentare, care ar
putea fi alocate DG-ului care gestionează acțiunea în cadrul
procedurii de alocare anuală și ținând cont de constrângerile
bugetare.
Actualele resurse
umane în 2013 reprezintă 29 de ENI (17 posturi din schema de personal
și 12 posturi de personal extern): creșterea progresivă la 53 de
ENI (+ 22 Posturi din schema de personal și + 2 posturi de
personal extern ar trebui să fie acoperite după cum urmează:
după revizuirea în anul 2016 a tuturor acordurilor de delegare existente,
o reevaluare a resurselor alocate este necesară pentru a se asigura
că obiectivele pot fi atinse prin intermediul personalului existent.
Cifrele actuale pentru 2016 și 2019 sunt orientative și ar putea fi
revizuite.
–
pentru cele 22 de posturi suplimentare din schema
de personal (PPE); 8 ar fi acoperite prin redistribuire în interiorul DG
Întreprinderi și Industrie (reorganizarea este prevăzută să
unifice activitățile de politică spațială cu cele de
cercetare și dezvoltare), alte 4 PPE ar fi acoperite prin redistribuire în
cadrul DG Întreprinderi și Industrie. Restul de 10 PPE suplimentare
trebuie să fie acoperite de ansamblul de posturi de redistribuire de la
Comisie și/sau de personalul detașat (pus la dispoziție) din
direcțiile generale implicate în programul Copernicus, astfel cum a fost
prevăzut în Decizia privind înființarea GMES din 2006 [C(2006)673]. O
propunere de modificare a acestei decizii va fi prezentată.
–
pentru personal extern: 2 ENI suplimentare
solicitate în 2014 vor fi acoperite prin redistribuire internă; și,
în cazul în care este necesar, după revizuirea din 2016 ar putea fi
solicitate resurse suplimentare și ar trebui să fie acordate DG
Întreprinderi și Industrie în cadrul procedurii anuale de alocare.
Descrierea sarcinilor care
trebuie efectuate:;
 Funcționari și agenți temporari || - pregătirea și monitorizarea implementării programului, inclusiv definirea cerințelor utilizatorilor; - selectarea organismelor delegate; - negocierea acordurilor de delegare (creștere de 6 ori); - supervizarea organismelor delegate (creștere de 4 ori); - monitorizarea execuției bugetare în mod indirect; - furnizarea unei analize juridice și de reglementare în sprijinul procesului de elaborare a deciziilor; - asigurarea conformității soluțiilor propuse cu normele aplicabile; - garantarea unei bune gestiuni financiare și finalizarea tranzacțiilor financiare legate de gestionarea contractelor; - desfășurarea activităților necesare în vederea asigurării unui control eficace al costurilor; - urmărirea cooperării internaționale și negocierea acorduri internaționale; - monitorizarea aspectelor de securitate ale programului Copernicus; - menținerea relațiilor cu statele membre, în special componenta in situ; - evaluarea și diminuarea riscurilor (acumulate datorită expunerii financiare a pachetului financiar consolidat); - relațiile cu Parlamentul European și cu Consiliul în temeiul articolelor 58, 60-61 din Regulamentul financiar; - prevenirea fraudei și a neregulilor și relațiile cu OLAF și Curtea de Conturi; - politica în materie de date și aplicarea sa de către toate părțile interesate; - promovarea acceptării de către utilizatori în statele membre
 Personal extern || Suport pentru sarcinile descrise mai sus
3.2.4.     Compatibilitatea cu cadrul
financiar multianual actual
–
þ Propunerea/inițiativa este compatibilă cu cadrul financiar
multianual existent.
–
¨ Propunerea/inițiativa necesită o reprogramare a rubricii
corespunzătoare din cadrul financiar multianual.
–
¨ Propunerea/inițiativa necesită recurgerea la instrumentul de
flexibilitate sau la revizuirea cadrului financiar multianual[28].
3.2.5.     Participarea terților la
finanțare
–
¨ Propunerea/inițiativa nu prevede cofinanțare din partea
terților
–
þ Propunerea/inițiativa prevede cofinanțare, estimată în
cele ce urmează:
–
¨ Programul va fi deschis participării în țări
terțe, însă niciun acord formal nu a fost încheiat.
Credite în milioane EUR
(până la 3 zecimale)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Total
 A se preciza organismul care asigură cofinanțarea ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL credite cofinanțate ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Impactul estimat asupra
veniturilor
–
þ Propunerea/inițiativa nu are impact asupra veniturilor.
–
¨ Propunerea/inițiativa are următorul impact financiar:
–
¨         asupra resurselor proprii
–
¨         asupra diverselor venituri
milioane EUR (cu 3 zecimale)
 Linie bugetară de venituri: || Credite disponibile pentru exercițiul bugetar actual || Impactul propunerii/inițiativei[29]
 Anul N || Anul N+1 || Anul N+2 || Anul N+3 || … a se introduce numărul de coloane necesar pentru a reflecta durata impactului (a se vedea punctul 1.6)
 Articolul............. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Pentru diversele
venituri alocate, a se preciza linia bugetară (liniile bugetare)
afectată (afectate).
.
A se preciza metoda
de calcul al impactului asupra veniturilor.
.
[1]               COM (2012)
42 final, 8 februarie 2012
[2]               COM(2005) 565 final, 10 noiembrie 2005.
[3]               COM(2008) 748 final, 11.12.2008.
[4]               COM(2009) 223 final, 20.5.2009. Regulamentul (CE) nr.
911/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie
2010 privind Programul european de monitorizare a Pământului (GMES)
și exploatarea sa inițială (2011-2013) (JO L276, 20.10.2010, p.
1).
[5]               COM(2009) 589 final, 28.10.2009.
[6]               JO C ,
[...], p [...].
[7]               JO C ,
[...], p [...].
[8]               COM(2005)
565 final din 10 noiembrie 2005.
[9]               JO L 276,
20.10.2010, p. 1.
[10]             JO L 108,
25.4.2007, p. 1.
[11]             JO C ,
[...], p [...].
[12]             JO
L 298, 26.10.2012, p. 1.
[13]             JO L 55,
28.2.2011, p. 13.
[14]             ABM:
gestiune pe activități - ABB: întocmirea bugetului pe
activități (Activity-Based Budgeting).
[15]             Astfel cum
se menționează la articolul 49 alineatul (6) litera (a) sau (b) din
Regulamentul financiar.
[16]             COM(2013)
108 final, 28.2.2013.
[17]             În special, factorii de decizie europeni nu au la
dispoziție în prezent informații de o calitate suficientă
sintetizate la nivel european sau mondial.
[18]             A se
vedea, de exemplu, Next generation innovation policy, the future of EU
innovation policy to support market growth,
CEPS și Ernst & Young, 2011.
[19]             The
European Space Industry in 2010, ASD-Eurospace, ediția a 15-a, iunie
2011.
[20]             Explicațiile
privind modurile de gestionare, precum și trimiterile la Regulamentul
financiar sunt disponibile pe site-ul BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[21]             Astfel cum
sunt menționate la articolul 185 din Regulamentul financiar.
[22]             COM(2011)
873 final.
[23]             COM(2011)
376, 24.6.2011.
[24]             Asistență
tehnică și/sau administrativă și cheltuieli de sprijin
pentru punerea în aplicare a programelor și/sau a acțiunilor UE
(fostele linii „BA”), cercetare directă și cercetare indirectă.
[25]             Asistență
tehnică și/sau administrativă și cheltuieli de sprijin
pentru punerea în aplicare a programelor și/sau a acțiunilor UE
(fostele linii „BA”), cercetare directă și cercetare indirectă.
[26]             AC = agent
contractual; INT = personal pus la dispoziție de agenți de muncă
temporară („Intérimaire”); JED = „Jeune Expert en Délégation”
(expert tânăr în delegații); AL= agent local; END= expert
național detașat.
[27]             Sub
plafonul pentru personal extern din credite operaționale (fostele linii
„BA”).
[28]             A se vedea
punctele 19 și 24 din Acordul interinstituțional.
[29]             În ceea ce
privește resursele proprii tradiționale (taxele vamale,
cotizațiile pentru zahăr), sumele indicate trebuie să fie sume
nete, adică sumele brute minus 25% pentru costuri de colectare.