               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 17.3.2017
            COM(2017) 132 final
            2017/0058(NLE)
            Propunere de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            referitoare la poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, la cea de a opta Conferință a părților la Convenția de la Stockholm privind poluanții organici persistenți în legătură cu propunerile de modificare a anexelor A și C

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.CONTEXTUL PROPUNERII

               •Motivele și obiectivele propunerii

                  Convenția de la Stockholm privind poluanții organici persistenți (POP)
                     1
                   a fost adoptată în mai 2001 în cadrul Programului Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu (UNEP). Uniunea Europeană și statele sale membre
                     2
                   sunt părți la convenție
                     3
                  , iar dispozițiile convenției au fost transpuse în dreptul Uniunii prin Regulamentul (CE) nr. 850/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind poluanții organici persistenți și de modificare a Directivei 79/117/CEE
                     4
                   (denumit în continuare „Regulamentul privind POP”).

                  Obiectivul global al Convenției de la Stockholm este protejarea sănătății umane și a mediului împotriva poluanților organici persistenți. Se face trimitere în mod specific la abordarea precaută, prevăzută de Principiul 15 din Declarația de la Rio din 1992 privind mediul și dezvoltarea. Principiul este pus în aplicare prin articolul 8 din convenție, care stabilește normele de includere a unor noi substanțe chimice în anexele la convenție.

                  La cea de a opta Conferință a părților (COP 8) din aprilie/mai 2017 ar trebui să se ia trei decizii, și anume de a adăuga decabromdifenileterul (amestec comercial, c-decaBDE) și parafinele clorurate cu catenă scurtă în anexa A (Eliminări) și, respectiv, hexaclorbutadiena în anexa C (Producție neintenționată). Hexaclorbutadiena este deja inclusă în anexa A și ar trebui luată în considerare și pentru includere în anexa C, pe baza recomandării Comitetului de examinare a poluanților organici persistenți (CE POP), întrucât se înregistrează un număr de scurgeri neintenționate.

                  În ceea ce privește cele trei substanțe, în Uniune au încetat deja sau au fost reduse substanțial producția, punerea pe piață, utilizarea și emisiile neintenționate, dar nu se poate exclude posibilitatea ca, în alte țări, aceste substanțe să fie încă produse, puse pe piață, utilizate și/sau emise neintenționat în cantități semnificative. Din cauza potențialului de propagare în mediu pe distanțe lungi al acestor substanțe chimice, măsurile la nivel național sau la nivelul Uniunii nu sunt suficiente pentru a asigura un grad înalt de protecție a mediului și a sănătății umane, fiind necesare acțiuni mai ample la nivel internațional.

               Recomandările CE POP

               Decabromdifenileter (amestec comercial, c-decaBDE)

               La cea de a 11-a reuniune a sa, CE POP a adoptat evaluarea gestionării riscurilor prezentate de decabromdifenileter (amestec comercial, c-decaBDE). Această evaluare a concluzionat, printre altele, că:

               –c-decaBDE este o substanță chimică fabricată în mod intenționat, care constă din congenerul decaBDE integral bromurat, sau BDE-209 (≥90-97 %), și din mici cantități de nona- și octabromdifenileter. Din cauza potențialului său impact asupra sănătății și a mediului, c-decaBDE face obiectul cercetărilor de mai mult de un deceniu și a fost restricționată sau supusă unor măsuri voluntare de gestionare a riscurilor în unele țări și regiuni, precum și de către unele companii. Cu toate acestea, producția de c-decaBDE continuă încă în câteva țări,

               –emisiile de c-decaBDE în mediu se produc în toate etapele ciclului său de viață, dar sunt considerate a fi mai ridicate pe parcursul vieții utile și al fazei de deșeu. Datele de monitorizare arată că nivelurile de c-decaBDE sunt, în general, mai ridicate în apropierea deversărilor de ape uzate și în zonele din jurul instalațiilor de reciclare a deșeurilor de echipamente electronice. Durata medie de viață a echipamentelor electrice și electronice este de aproximativ 10 ani; prin urmare, articolele în uz vor continua să elibereze c-decaBDE în mediu timp de mulți ani de acum înainte. Cea mai eficientă măsură de control pentru reducerea scurgerilor de c-decaBDE și ale principalului său component, BDE-209, ar fi includerea BDE-209 (c-decaBDE) în anexa A la convenție, fără derogări specifice.

               La cea de a 12-a reuniune a sa, CE POP a decis, în conformitate cu articolul 8 punctul 9 din convenție, să recomande Conferinței părților să ia în considerare includerea decabromdifenileterului (BDE-209; decaBDE) din c-decaBDE în anexa A la convenție, cu derogări specifice pentru anumite piese de schimb esențiale, care urmează a fi definite, utilizate în industria automobilelor și în cea aerospațială.

               În ceea ce privește industria automobilelor, CE POP a recomandat ca c-decaBDE să fie produs și utilizat numai pentru anumite piese de schimb ale vehiculelor vechi. Vehiculele vechi sunt vehiculele a căror producție de masă a încetat, iar piesele de schimb pentru acestea se încadrează în una sau mai multe dintre următoarele categorii:

               (a) aplicațiile grupului motopropulsor și cele din compartimentul motorului, cum ar fi cablul de masă al bateriei, cablurile de conectare ale bateriei, țevile sistemului mobil de climatizare, grupul motopropulsor, cuzineții colectorului de evacuare, izolația compartimentului motorului, cablajul din compartimentul motorului (cablajul motorului etc.), senzorii de viteză, tuburile, modulele de ventilație și senzorii de detonație;

               (b) aplicațiile sistemului de combustibil, cum ar fi furtunurile pentru combustibil, rezervoarele de combustibil, precum și rezervoarele de combustibil montate sub caroserie;

               (c) dispozitivele pirotehnice și aplicațiile legate de dispozitive pirotehnice, cum ar fi cablurile de detonare ale airbag-ului, tapițeria scaunelor/materialele textile (numai dacă sunt relevante pentru airbaguri) și airbagurile (frontal și lateral).

               În cazul industriei aerospațiale, există un larg consens pentru eliminarea treptată, până în 2018, a c-decaBDE din aeronavele noi, dar în privința calendarului de eliminare treptată a decaBDE din tipurile de aeronave existente și din piesele de schimb pentru aceste tipuri de aeronave, informațiile furnizate de industria aerospațială și de apărare din Europa și America de Nord sunt contradictorii. Unele informații indică faptul că ar fi posibilă eliminarea treptată a c-decaBDE până în 2018, dar a existat și o cerere de acordare a unei derogări pentru utilizarea în continuare a c-decaBDE în toate piesele de schimb pentru tipurile de aeronave existente, pentru restul ciclului lor de viață. CE POP a concluzionat că informațiile furnizate cu privire la piesele de schimb pentru tipurile de aeronave existente, care conțin c-decaBDE, nu i-au permis să definească piesele de schimb esențiale.

               Parafine clorurate cu catenă scurtă (PCCS)

               La cea de a 12-a reuniune a sa, CE POP a adoptat evaluarea gestionării riscurilor prezentate de parafinele clorurate cu catenă scurtă (PCCS). Această evaluare a concluzionat, printre altele, că:

               –PCCS pot fi eliberate în mediu în toate etapele ciclului lor de viață, și anume, în cursul producției, depozitării, transportului, utilizării și eliminării lor și a produselor în compoziția cărora se regăsesc. Deși datele sunt limitate, sursele majore de scurgeri de PCCS sunt probabil prepararea și fabricarea produselor care conțin PCCS, cum ar fi materialele plastice în compoziția cărora intră PVC, și utilizarea în prelucrarea metalelor a unor fluide care conțin PCCS.

               –Este de așteptat ca includerea PCCS în anexa A sau în anexa B la convenție, pentru a elimina sau a restricționa producția și utilizarea acestora, să conducă la beneficii pentru sănătatea umană, mediu, agricultură și biotă. Beneficiile eliminării sau ale restricționării PCCS sunt considerate substanțiale, având în vedere costurile asociate efectelor negative semnificative asupra sănătății umane și a mediului pe care le-ar putea avea continuarea producției și a utilizării PCCS.

               La cea de a 12-a reuniune a sa, CE POP a decis, în conformitate cu articolul 8 punctul 9 din convenție, să recomande Conferinței părților să ia în considerare includerea parafinelor clorurate cu catenă scurtă în anexa A la convenție, împreună cu măsuri de control pentru limitarea prezenței acestora în alte amestecuri de parafine clorurate, cu sau fără derogări specifice. CE POP a considerat că UE a luat măsuri de limitare a conținutului de PCCS în alte amestecuri de parafine clorurate, fapt care demonstrează că, din punct de vedere tehnic, controlul producției neintenționate este fezabil. În UE este permisă numai utilizarea substanțelor sau a preparatelor care conțin PCCS în concentrații mai mici de 1 % în greutate sau a articolelor care conțin PCCS în concentrații mai mici de 0,15 % în greutate. În decizia adoptată la cea de a 12-a reuniune a sa, CE POP nu a precizat însă limite specifice.

               Hexaclorbutadienă (HCBD)

               La cea de a noua reuniune a sa, CE POP a adoptat evaluarea gestionării riscurilor prezentate de hexaclorbutadienă (HCBD). Această evaluare a concluzionat, printre altele, că:

               –HCBD este generată în procesele de producție industrială, ca subprodus neintenționat (în special, în producția altor hidrocarburi clorurate și în producția de magneziu). Măsurile de minimizare a scurgerilor în cursul producției sunt cunoscute și deja aplicate în țările care sunt părți la Convenția de la Stockholm.

               –HCBD este generată în mod neintenționat în cursul combustiei și al altor procese termice și industriale. Măsurile de reducere a scurgerilor neintenționate de POP rezultate din aceste procese vor conduce la reducerea și mai mult a scurgerilor de HCBD. Monitorizarea HCBD ar putea conduce la costuri suplimentare.

               Nu se cunoaște dimensiunea scurgerilor de HCBD de la fostele situri de eliminare a deșeurilor. Există măsuri de control pentru minimizarea acestor scurgeri. La cea de a noua reuniune a sa, care a avut loc în octombrie 2013, CE POP a recomandat includerea HCBD în anexele A și C la convenție, fără derogări.

               În conformitate cu articolul 8 punctul 9 din convenție, CE POP a transmis COP 7 aceste recomandări, în vederea examinării lor la reuniunea din mai 2015. COP 7 a decis includerea HCBD în anexa A la convenție și a solicitat colectarea mai multor informații privind sursele scurgerilor neintenționate de HCBD, astfel încât COP 8 să fie mai bine informată în vederea luării unei decizii cu privire la eventuala includere în anexa C. CE POP a primit solicitarea de a evalua informațiile respective și, la cea de a 12-a reuniune a sa, a concluzionat că, deși producția neintenționată și scurgerile neintenționate au scăzut în ultimele decenii, sursele rămase sunt în continuare importante pentru generarea și eliberarea neintenționată de HCBD. Aplicarea celor mai bune tehnici disponibile (BAT) și a celor mai bune practici de mediu (BEP) are efecte benefice semnificative pentru controlul și reducerea în continuare a emisiilor. Costurile legate de punerea în aplicare a măsurilor de reducere a scurgerilor de HCBD, de asigurare a respectării acestor măsuri și de supraveghere sunt considerate scăzute, deoarece se aplică deja măsuri de control pentru alte scurgeri neintenționate de POP.

               Alte posibile acțiuni ale Conferinței părților

               Acid perfluoroctan sulfonic (PFOS)

               Acidul perfluoroctan sulfonic (PFOS), sărurile sale și fluorura de perfluoroctansulfonil (PFOS-F) sunt incluse în anexa B la convenție, cu menționarea unor scopuri acceptabile pentru care producția și utilizarea sunt permise în continuare. La cea de a douăsprezecea reuniune a sa, CE POP a aprobat orientări consolidate privind alternativele la acidul perfluoroctan sulfonic (PFOS) și derivații săi. Aceste orientări includ recomandări de folosire a unor substanțe alternative în cazurile, considerate scopuri acceptabile, în care convenția permite încă utilizarea PFOS.

               Orientările concluzionează că există substanțe alternative fluorurate sau nefluorurate pentru aproape toate utilizările actuale ale PFOS. Deși, inițial, pot fi ușor mai costisitoare și mai puțin eficace, aceste alternative pot fi, de asemenea, mai puțin periculoase, însă acest aspect trebuie evaluat în mod corespunzător. Întrucât evaluarea este destul de complexă, CE POP a considerat că ar putea fi necesar să se recurgă mai des la articolul 9 punctul 1 litera (b) din convenție, care prevede că fiecare parte facilitează sau efectuează schimburi de informații relevante pentru alternativele la poluanții organici persistenți, inclusiv de informații privind riscurile prezentate de acestea, precum și costurile lor economice și sociale.

               La evaluarea alternativelor, ar trebui să se țină seama de faptul că substanțele chimice cu structuri similare celor ale substanțelor PFOS incluse în anexe pot cauza probleme similare cu cele asociate acestor din urmă substanțe. Prin urmare, CE POP a subliniat că vor fi necesare mai multe eforturi pentru a studia proprietățile toxicologice și de mediu ale substanțelor alternative, pentru a asigura fiabilitatea informațiilor obținute și pentru a pune aceste informații la dispoziția publicului. Îmbunătățirea cooperării internaționale și a transparenței sectorului privat pot economisi resurse și accelera procesele.

               CE POP a concluzionat că sunt disponibile alternative pentru scopurile acceptabile reprezentate de utilizarea PFOS în prelucrarea imaginilor fotografice, în spuma folosită la stingerea incendiilor, în anumite dispozitive medicale [cum ar fi în producția filmelor de ETFE (copolimer de etilenă tetrafluoretilenă) și a materialelor ETFE radioopace, în dispozitivele medicale pentru diagnostic in vitro și în filtrele de culoare pentru senzorii CCD] și în acoperirile galvanice (cu metale dure) executate exclusiv în sisteme cu buclă închisă.

               Din cauza lipsei de informații detaliate privind substanțele chimice alternative, CE POP nu a stabilit dacă utilizarea de alternative este fezabilă din punct de vedere tehnic în cazul următoarelor scopuri acceptabile pentru utilizarea PFOS: fluide hidraulice utilizate în aviație, acoperiri fotorezistente și antireflectoare pentru semiconductori și agenți de gravare pentru compuși semiconductori și filtre ceramice.

               În ceea ce privește utilizarea PFOS în momeala pentru insecte folosită la combaterea furnicilor tăietoare de frunze (Atta spp. și Acromyrmex spp.) CE POP a concluzionat că, deocamdată, este posibil să se utilizeze alternative numai în unele țări.

               Prin Decizia SC-7/5 se solicită Secretariatului Convenției să elaboreze un document care să cuprindă eventuale măsuri ale Conferinței părților, pe care aceasta să le examineze la cea de a opta reuniune a sa dacă ajunge la concluzia că diferitele scopuri acceptabile pentru acidul perfluoroctan sulfonic, sărurile sale și fluorura de perfluoroctansulfonil, incluse în anexa B, nu mai sunt necesare.

               •Coerența cu politicile Uniunii

               decaBDE și dreptul Uniunii

               Directiva 2011/65/UE (Directiva RoHS) restricționează utilizarea decabromdifenileterului în echipamentele electrice și electronice
                  5
               . Fabricarea, punerea pe piață sau utilizarea decabromdifenileterului (decaBDE) ca substanță sau constituent al altor substanțe, în amestecuri și în articole, este restricționată în temeiul Regulamentului (UE) 2017/227 al Comisiei, care introduce o nouă rubrică 67 în anexa XVII la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (REACH)
                  6
               . În conformitate cu rubrica 67, fabricarea, punerea pe piață sau utilizarea decabromdifenileterului este permisă numai pentru producția de aeronave
                  7
                până la 2 martie 2027, pentru piesele de schimb pentru aeronavele produse înainte de expirarea termenului respectiv, precum și pentru producția de piese de schimb pentru autovehicule, vehicule agricole și forestiere sau echipamente tehnice
                  8
                produse înainte de 2 martie 2019. Sunt exceptate, de asemenea, echipamentele electrice și electronice care intră sub incidența Directivei RoHS și articolele puse pe piață înainte de 2 martie 2019. Restricția a fost publicată în Jurnalul Oficial din 10 februarie 2017
                  9
               .

               Includerea decaBDE în anexa A la convenție în condițiile propuse de CE POP ar necesita modificarea anexei A la Regulamentul privind POP și ar avea impact asupra dreptului Uniunii, întrucât anumite derogări prevăzute de REACH ar trebui eliminate. Deși toate sectoarele industriale au avut posibilitatea de a participa la procesul de revizuire prevăzut de convenție, nu se poate presupune că lipsa observațiilor din partea sectorului vehiculelor agricole și forestiere și a sectorului echipamentelor tehnice indică faptul că derogările acordate recent acestor sectoare în temeiul REACH nu mai sunt necesare. Prin urmare, înainte de COP 8, Comisia va consulta părțile interesate relevante implicate în procesul prevăzut de REACH, pentru a le permite să furnizeze informații suplimentare. Dacă necesitatea derogărilor acordate în temeiul REACH poate fi demonstrată, Uniunea ar trebui să înainteze către COP 8 o cerere de acordare a acestor derogări.

               PCCS și dreptul Uniunii

               PCCS sunt incluse în Protocolul privind POP la Convenția asupra poluării atmosferice transfrontaliere pe distanțe lungi și, prin urmare, părțile au obligația de a suprima producția și utilizarea lor. În temeiul Regulamentului (UE) 2015/2030 al Comisiei
                  10
               , care modifică Regulamentul (CE) nr. 850/2004, producția, punerea pe piață și utilizarea PCCS sunt interzise în Uniune.

               Cu toate acestea, prin derogare, sunt permise în continuare producția, punerea pe piață și utilizarea substanțelor sau a preparatelor care conțin PCCS în concentrații mai mici de 1 % în greutate sau a articolelor care conțin PCCS în concentrații mai mici de 0,15 % în greutate. În plus, utilizarea este permisă în cazul: (a) benzilor transportoare folosite în industria minieră și al materialelor de etanșare pentru baraje, care conțin PCCS și se aflau deja în uz la 4 decembrie 2015 sau înainte de această dată; și (b) al articolelor care conțin PCCS, altele decât cele menționate la litera (a), care se aflau deja în uz la 10 iulie 2012 sau înainte de această dată.

               Nu este de așteptat ca includerea PCCS în anexa A în condițiile propuse de CE POP să necesite modificări ale dreptului Uniunii, întrucât producția, punerea pe piață și utilizarea PCCS sunt deja interzise, iar valorile limită pentru prezența PCCS în alte amestecuri de parafine clorurate care rezultă din procesul de fabricație sunt deja stabilite.

               HCBD și dreptul Uniunii

               HCBD este o substanță periculoasă prioritară în sensul Directivei-cadru privind apa
                  11
                (Directiva 2000/60/CE). În plus, HCBD este inclusă în Protocolul privind POP la Convenția CEE-ONU asupra poluării atmosferice transfrontaliere pe distanțe lungi și, prin urmare, părțile au obligația de a suprima producția și utilizarea sa. Regulamentul (UE) nr. 519/2012 al Comisiei
                  12
                transpune această interdicție în dreptul Uniunii. Cu toate acestea, problemele legate de deșeuri și de solurile contaminate rămân de actualitate și ar trebui avute în vedere măsuri de prevenire a reintroducerii acestei substanțe.

               Deși producția de HCBD este interzisă în Uniune, substanța poate fi încă produsă în mod neintenționat în unele activități industriale. Atunci când în aceste activități se ating pragurile prevăzute de Directiva privind emisiile industriale (Directiva 2010/75/UE
                  13
               ), trebuie aplicate cele mai bune tehnici disponibile (BAT) pentru prevenirea și reducerea emisiilor și a impactului asupra mediului în ansamblu. Pentru a putea funcționa, o instalație industrială trebuie să obțină o autorizație de la autoritatea competentă a statului membru respectiv. Aceste autorizații trebuie să specifice valorile-limită de emisie pentru substanțele poluante incluse în anexa II la Directiva 2010/75/UE, precum și pentru alte substanțe care pot fi emise în cantități semnificative având în vedere natura lor și potențialul de a polua mai multe medii.

               Nu este de așteptat ca includerea HCBD în anexa C în condițiile propuse de CE POP să necesite modificări ale dreptului Uniunii, întrucât prevenirea și reducerea emisiilor neintenționate de HCBD fac deja obiectul Directivei 2010/75/UE.

               PFOS și dreptul Uniunii

               Producția, punerea pe piață și utilizarea PFOS sunt interzise de Regulamentul (CE) nr. 850/2004, dar se acordă anumite derogări pentru scopurile acceptabile specificate în anexa B la convenție, care sunt înregistrate în temeiul convenției. În funcție de rezultatul examinării pe care o va efectua COP 8 pentru a stabili necesitatea în continuare, inclusiv în Uniune, a scopurilor acceptabile, poate fi necesar să se revizuiască dreptul Uniunii, eliminând derogările care s-ar putea să nu mai fie disponibile, întrucât nu mai sunt necesare părților, printre care se numără și Uniunea.

               Necesitatea în continuare a derogărilor în Uniune a fost constant analizată, în ultimii ani, de către Comisie în cooperare cu statele membre, pentru a identifica derogările care nu mai sunt necesare, după cum solicită convenția. Cel mai recent studiu (nepublicat încă) concluzionează că trei scopuri acceptabile sunt necesare în continuare în Uniune, întrucât industria nu a eliminat încă utilizările respective: acoperirile fotorezistente și antireflectoare pentru semiconductori, agenții de gravare pentru compuși semiconductori și filtre ceramice și acoperirile galvanice (cu metale dure) executate exclusiv în sisteme cu buclă închisă. Derogările pentru aceste utilizări ar trebui să fie în continuare disponibile în anii următori.

               Scopurile acceptabile reprezentate de utilizarea PFOS în prelucrarea imaginilor fotografice și în fluidele hidraulice folosite în aviație, care sunt în prezent înregistrate de UE în temeiul convenției, nu mai sunt necesare deoarece industria utilizează alternative.

               Scopurile acceptabile reprezentate de utilizarea PFOS în momeala pentru insecte folosită la combaterea furnicilor tăietoare de frunze (Atta spp. și Acromyrmex spp.), în spuma pentru stingerea incendiilor și în anumite dispozitive medicale [cum ar fi în producția filmelor de ETFE (copolimer de etilenă tetrafluoretilenă) și a materialelor ETFE radioopace, în dispozitivele medicale pentru diagnostic in vitro și în filtrele de culoare pentru senzorii CCD], care nu sunt înregistrate de UE în temeiul convenției, ar trebui eliminate, întrucât există alternative viabile.

               Procedura de adăugare a unor noi substanțe POP și de modificare a anexelor la convenție

               În conformitate cu articolul 8 din convenție, orice parte poate transmite Secretariatului o propunere de includere a unei substanțe chimice în anexele A, B și/sau C. Comitetul de examinare a poluanților organici persistenți (CE POP) analizează propunerea respectivă.

               Dacă din această analiză rezultă că este posibil ca substanța chimică respectivă, din cauza propagării sale în mediu pe distanțe lungi, să conducă la efecte adverse semnificative asupra sănătății umane și/sau asupra mediului, care să justifice o acțiune la nivel mondial, se dă curs propunerii și se efectuează o evaluare a gestionării riscurilor, care include o analiză a eventualelor măsuri de control și a disponibilității alternativelor. În funcție de aceasta, CE POP recomandă Conferinței părților (COP) să ia sau nu în considerare substanța chimică pentru includere în anexele A, B și/sau C. Decizia finală este luată de COP.

               Pentru Uniune, modificările anexelor A, B și/sau C intră în vigoare după un an de la data la care depozitarul comunică adoptarea acestora de către COP.

               Recomandările CE POP și dreptul UE

               Recomandarea CE POP va conduce, dacă va fi urmată de COP din aprilie-mai 2017, la interzicerea pe plan internațional a producției, punerii pe piață, importului/exportului și utilizării c-decaBDE și PCCS, cu excepția producției și a utilizării c-decaBDE pentru părțile de schimb pentru autovehicule și, eventual, pentru aeronave. COP poate fi invitată să ia în considerare și necesitatea altor derogări specifice, deoarece părțile îi pot adresa cereri în acest sens.

               Includerea c-decaBDE în anexa A la convenție în condițiile propuse de CE POP va necesita o modificare a anexei I la Regulamentul privind POP și poate avea efecte asupra legislației actuale a Uniunii.

               Nu este de așteptat ca includerea PCCS în anexa A și a HCBD în anexa C la convenție în condițiile propuse de CE POP să necesite modificări ale actualelor rubrici din anexele la Regulamentul privind POP, dar va fi necesară mutarea acestor substanțe chimice în anexa corespunzătoare la Regulamentul privind POP.

               În conformitate cu articolul 14 alineatul (1) din regulamentul respectiv, atunci când în convenție sunt adăugate noi substanțe, modificările anexelor la regulament se pot efectua în conformitate cu procedura comitetelor stabilită la articolul 5a din Decizia 1999/468/CE
                  14
               , ținând seama de articolele 10 și 11 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011
                  15
               .

               Poziția Uniunii Europene

               Având în vedere cele de mai sus, la cea de a opta COP la Convenția de la Stockholm Uniunea ar trebui să sprijine adăugarea:

               decaBDE în anexa A, cu derogări specifice pentru piesele de schimb pentru industria automobilelor și industria aerospațială și cu derogări specifice pentru aeronave și piesele de schimb pentru vehicule agricole și forestiere și pentru anumite echipamente tehnice, în concordanță cu legislația Uniunii. În conformitate cu recomandările CE POP, includerea fără „derogări specifice” pentru aeronave și piesele de schimb pentru vehicule agricole și forestiere și pentru anumite echipamente tehnice poate fi sprijinită, dacă părțile interesate implicate în procesul prevăzut de REACH nu pot demonstra înainte de COP 8 că aceste derogări sunt în continuare necesare;

               PCCS în anexa A, cu condiții de utilizare și derogări compatibile cu legislația Uniunii;

               HCBD în anexa C, după cum a procedat și la COP 7, în concordanță cu legislația Uniunii.

               În plus, Uniunea ar trebui să sprijine eliminarea „scopurilor acceptabile” pentru PFOS și derivații săi care nu mai sunt necesare pentru părți, cu excepția acoperirilor fotorezistente și antireflectoare pentru semiconductori, a agenților de gravare pentru compuși semiconductori și filtre ceramice și a acoperirilor galvanice (cu metale dure) executate exclusiv în sisteme cu buclă închisă.

               2.TEMEI JURIDIC, SUBSIDIARITATE ȘI PROPORȚIONALITATE

               Temeiul juridic procedural al propunerii de decizie a Consiliului este articolul 218 alineatul (9) din TFUE, care reprezintă o bază adecvată pentru un act de stabilire a poziției Uniunii Europene în cadrul unui „organism creat printr-un acord internațional” (cum este Conferința părților la Convenția de la Stockholm), în cazul în care acest organism trebuie să adopte acte cu efecte juridice.

               Temeiul juridic de fond este articolul 192 alineatul (1) din TFUE, întrucât măsurile convenite în temeiul Convenției de la Stockholm urmăresc, în principal, un obiectiv de mediu (și anume, eliminarea poluanților organici persistenți).

               3.REZULTATELE EVALUĂRILOR EX POST, ALE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRILOR IMPACTULUI

               •Consultările cu părțile interesate

               Întrucât PCCS sunt incluse deja pe listele din Regulamentul (CE) nr. 850/2004 privind POP, nu se consideră necesară efectuarea unei alte consultări în Uniune. Întrucât HCBD este deja inclusă în anexa A la Convenția de la Stockholm și pe listele din Regulamentul (CE) nr. 850/2004 privind POP, nu se consideră necesară efectuarea unei alte consultări în Uniune.

               Având în vedere că punerea pe piață și utilizarea c-decaBDE sunt restricționate în Uniune în temeiul rubricii 67 din anexa XVII la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 (REACH) și că există discrepanțe față de recomandările CE POP, se consideră că este necesară o nouă consultare pentru a obține informații pe baza cărora să se stabilească dacă mai sunt necesare derogările acordate recent în temeiul REACH pentru aeronave și piesele de schimb pentru vehicule agricole și forestiere și pentru anumite echipamente tehnice.

               Necesitatea în continuare în Uniune a scopurilor acceptabile pentru PFOS a fost constant analizată în ultimii ani de către Comisie în cooperare cu statele membre și în consultare cu părțile interesate, printre altele, prin intermediul studiilor care analizează necesitatea în continuare în Uniune a scopurilor acceptabile și al discuțiilor purtate la reuniunile cu autoritățile competente, la care participă și părțile interesate. Statele membre și părțile interesate au aprobat analiza și concluziile, fapt care se reflectă și în pozițiile adoptate de Uniune la COP precedente.

               Toate substanțele au făcut obiectul unor consultări deschise cu părțile interesate din întreaga lume cu ocazia evaluării efectuate de CE POP, iar părțile interesate au fost admise și la deliberările CE POP.

               •Evaluarea impactului

                  Înainte de a formula recomandări cu privire la o substanță chimică în conformitate cu articolul 8 alineatul (9) din Convenția de la Stockholm, CE POP elaborează pentru substanța respectivă un profil de risc și o evaluare a gestionării riscurilor.

                  Poluanții organici persistenți (POP) prezintă un risc pentru sănătatea umană și mediu și, din cauza potențialului lor de propagare pe distanțe lungi, pentru reducerea sau eliminarea scurgerilor de POP este necesară o acțiune la nivel mondial. Având în vedere acest obiectiv și cerințele de la articolul 8 alineatul (7) litera (a) din Convenția de la Stockholm, CE POP efectuează o evaluare a gestionării riscurilor din perspectiva unor eventuale măsuri de control al substanțelor chimice avute în vedere pentru includerea în convenție, care cuprinde întreaga gamă de opțiuni pentru substanța chimică respectivă, inclusiv gestionarea și eliminarea. Pentru a pregăti această evaluare, atât părțile, cât și observatorii la Convenție sunt invitați să transmită CE POP informații relevante privind aspectele socioeconomice asociate eventualelor măsuri de control al substanței chimice respective.

                  În conformitate cu anexa F la Convenția de la Stockholm, informațiile furnizate ar trebui să reflecte în mod corespunzător capacitățile și situațiile diferite ale părților și să includă o analiză a elementelor din următoarea listă indicativă:

                  (a) eficacitatea și eficiența eventualelor măsuri de control din perspectiva îndeplinirii obiectivelor de reducere a riscurilor;

                  (b) alternative (produse și procese);

                  (c) efectele pozitive și/sau negative produse asupra societății de punerea în aplicare a eventualelor măsuri de control;

                  (d) impactul deșeurilor și al eliminării (în special, al stocurilor de pesticide perimate și al depoluării siturilor contaminate);

                  (e) accesul la informații și educarea publicului;

                  (f) situația capacității de control și de monitorizare; și

                  (g) măsurile de control luate la nivel național sau regional, inclusiv informații privind soluțiile alternative și alte informații relevante privind gestionarea riscurilor.

                  Pe baza profilurilor de risc și a evaluărilor gestionării riscurilor elaborate pentru cele trei substanțe chimice propuse pentru includere în anexele la Convenția de la Stockholm cu ocazia COP 8, CE POP a recomandat, la cea de a 12-a reuniune a sa, măsurile (descrise mai sus) care ar trebui luate pentru fiecare substanță chimică în vederea realizării obiectivelor convenției, ținând seama, în același timp, de efectele socioeconomice ale acestor măsuri.

               4.IMPLICAȚIILE BUGETARE

                  În calitate de parte, Uniunea trebuie să furnizeze o contribuție anuală la Fondul fiduciar al Convenției de la Stockholm. Această contribuție va evolua în funcție de concluziile discuțiilor purtate la cea de a opta reuniune a Conferinței părților cu privire la bugetul pentru perioada 2018-2019. Contribuția anuală a Uniunii pentru 2016, care s-a ridicat la aproximativ 113 000 EUR, a fost finanțată din pachetele existente.

               5.ALTE ELEMENTE

               •Planuri de punere în aplicare și modalități de monitorizare, evaluare și raportare

                  Convenția de la Stockholm prevede că părțile trebuie să stabilească un Plan de punere în aplicare și să revizuiască periodic acest plan, ținând seama de substanțele chimice recent incluse. Convenția prevede, de asemenea, cerințe privind monitorizarea, evaluarea eficacității și raportarea. Toate aceste elemente sunt reflectate în Regulamentul (CE) nr. 850/2004, care pune în aplicare convenția.

               2017/0058 (NLE)

               Propunere de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               referitoare la poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, la cea de a opta Conferință a părților la Convenția de la Stockholm privind poluanții organici persistenți în legătură cu propunerile de modificare a anexelor A și C

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 192 alineatul (1) coroborat cu articolul 218 alineatul (9),

               având în vedere propunerea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)La 14 octombrie 2004, Convenția de la Stockholm privind poluanții organici persistenți (denumită în continuare „convenția”) a fost aprobată, în numele Comunității Europene, prin Decizia 2006/507/CE a Consiliului
                  16
               .

               (2)Uniunea a transpus obligațiile convenției în dreptul Uniunii prin Regulamentul (CE) nr. 850/2004 al Parlamentului European și al Consiliului
                  17
               .

               (3)Uniunea acordă o importanță deosebită necesității de a extinde treptat anexele A, B și/sau C la convenție prin includerea de noi substanțe care îndeplinesc criteriile necesare pentru a fi considerate poluanți organici persistenți (POP), ținând seama de principiul precauției, în vederea îndeplinirii obiectivului convenției și a angajamentului de a reduce la minimum, până în 2020, efectele adverse ale substanțelor chimice, asumat de guverne la Summitul mondial privind dezvoltarea durabilă, care a avut loc la Johannesburg în 2002.

               (4)În temeiul articolului 22 din convenție, Conferința părților (denumită în continuare „COP”) poate adopta decizii de modificare a anexelor A, B și/sau C la convenție. Aceste decizii intră în vigoare după un an de la data comunicării de către depozitar a unei modificări, dar nu și pentru părțile la convenție (denumite în continuare „părțile”) care nu doresc să aplice modificarea respectivă.

               (5)După primirea unei propuneri privind decabromdifenileterul comercial (c-decaBDE) din partea Norvegiei în 2013, Comitetul de examinare a poluanților organici persistenți (CE POP), înființat în temeiul convenției, și-a încheiat lucrările referitoare la cdecaBDE. CE POP a constatat că c-decaBDE îndeplinește criteriile prevăzute de convenție pentru includere în anexa A. Se estimează că, la cea de a opta reuniune a sa, Conferința părților va lua o decizie în privința includerii c-decaBDE în anexa A la convenție.

               (6)Fabricarea, punerea pe piață sau utilizarea decabromdifenileterului ca substanță sau constituent al altor substanțe, în amestecuri și în articole, este restricționată în temeiul Regulamentului (UE) 2017/227 al Comisiei
                  18
               , care introduce rubrica 67 în anexa XVII la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (REACH)
                  19
               . În conformitate cu rubrica 67, fabricarea, punerea pe piață sau utilizarea decabromdifenileterului este permisă numai pe o perioadă limitată de timp pentru aeronavele noi și pentru piesele de schimb pentru aeronave, autovehicule, vehicule agricole și forestiere și anumite echipamente tehnice.

               (7)După primirea unei propuneri privind parafinele clorurate cu catenă scurtă (PCCS) din partea Uniunii în 2006, CE POP a constatat că PCCS îndeplinesc criteriile prevăzute de convenție pentru includere în anexa A. Se estimează că, la cea de a opta reuniune a sa, Conferința părților va lua o decizie în privința includerii PCCS în anexa A la convenție.

               (8)Producția, punerea pe piață și utilizarea PCCS sunt interzise, cu anumite excepții pentru produsele aflate deja în uz în Uniune, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 850/2004, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (UE) 2015/2030 al Comisiei
                  20
               . Regulamentul respectiv specifică, de asemenea, valori-limită pentru prezența PCCS în alte amestecuri de parafine clorurate rezultate din procesul de fabricare. Întrucât PCCS se pot propaga în mediu pe distanțe lungi, eliminarea treptată la scară mondială a utilizării acestor substanțe ar fi mai avantajoasă pentru cetățenii Uniunii decât interzicerea lor în Uniune în temeiul Regulamentului (CE) nr. 850/2004.

               (9)După primirea unei propuneri privind hexaclorbutadiena (HCBD) din partea Uniunii în 2011, CE POP a constatat că HCBD îndeplinește criteriile prevăzute de convenție pentru includere în anexele A și C. La cea de a șaptea reuniune a sa, COP a decis includerea HCBD în anexa A. Cu toate acestea, COP a adoptat decizia SC-7/11, prin care a solicitat CE POP să aprofundeze evaluarea HCBD pe baza noilor informații disponibile, în vederea includerii sale în anexa C, și să adreseze COP o recomandare în privința includerii HCBD în anexa C, care urmează a fi examinată la cea de a opta reuniune.

               (10)Producția, punerea pe piață și utilizarea HCBD sunt interzise în Uniune în temeiul Regulamentului (CE) nr. 850/2004, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (UE) nr. 519/2012 al Comisiei
                  21
               , dar substanța poate fi produsă în mod neintenționat în unele activități industriale. Aceste activități intră sub incidența Directivei 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului
                  22
                și impun aplicarea anumitor măsuri de gestionare a emisiilor. Întrucât HCBD se poate propaga în mediu pe distanțe lungi, măsurile la scară mondială de combatere a scurgerilor neintenționate de HCBD ar fi mai avantajoase pentru cetățenii Uniunii decât măsurile luate în Uniune în temeiul Regulamentului (CE) nr. 850/2004.

               (11)Acidul perfluoroctan sulfonic (PFOS) și derivații săi figurează în anexa B la convenție pentru un număr de scopuri acceptabile. COP va fi invitată să analizeze dacă aceste scopuri acceptabile sunt în continuare necesare. Regulamentul (CE) nr. 850/2004 interzice producția, punerea pe piață și utilizarea PFOS, dar prevede derogări pentru anumite utilizări care sunt încă necesare în Uniune. În consecință, Uniunea ar trebui să sprijine eliminarea „scopurilor acceptabile” pentru PFOS și derivații săi care nu mai sunt necesare pentru părți, cu excepția acoperirilor fotorezistente și antireflectoare pentru semiconductori, a agenților de gravare pentru compuși semiconductori și filtre ceramice și a acoperirilor galvanice (cu metale dure) executate exclusiv în sisteme cu buclă închisă.

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               1. Poziția care urmează să fie adoptată de Uniune la cea de a opta Conferință a părților la Convenția de la Stockholm constă, în conformitate cu recomandările Comitetului de examinare a poluanților organici persistenți
                  23
               , în sprijinirea:

               –includerii decabromdifenileterului (BDE-209) prezent în decabromdifenileterul comercial în anexa A la convenție. Uniunea sprijină includerea cu „derogări specifice” pentru producția și utilizarea decaBDE în piesele de schimb pentru industria automobilelor și industria aerospațială, în aeronave și în piesele de schimb pentru vehiculele agricole și forestiere și pentru anumite echipamente tehnice. În conformitate cu recomandările CE POP, Uniunea poate sprijini includerea pe listă fără „derogări specifice” pentru aeronave și piese de schimb pentru vehicule agricole și forestiere și pentru anumite echipamente tehnice, dacă nicio altă parte la convenție sau parte interesată direct implicată nu poate demonstra ca are nevoie de aceste derogări;

               –includerii parafinelor clorurate cu catenă scurtă (PCCS) în anexa A la convenție;

               –includerii hexaclorbutadienei (HCBD) în anexa A la convenție;

               –eliminării următoarelor scopuri acceptabile de la rubrica acidului perfluoroctan sulfonic (PFOS) și a derivaților săi din anexa B la convenție: prelucrarea imaginilor fotografice, fluidele hidraulice utilizate în aviație, anumite dispozitive medicale [cum ar fi producția filmelor de ETFE (copolimer de etilenă tetrafluoretilenă) și a materialelor ETFE radioopace, dispozitivele medicale pentru diagnostic in vitro și filtrele de culoare pentru senzorii CCD], spuma pentru stingerea incendiilor și momeala pentru insecte folosită la combaterea furnicilor tăietoare de frunze (Atta spp. și Acromyrmex spp.).

               2. În funcție de evoluția situației la cea de a opta reuniune a Conferinței părților la Convenția de la Stockholm, reprezentanții Uniunii pot conveni asupra unor modificări minore ale acestei poziții, fără a fi necesară o nouă decizie a Consiliului.

               Articolul 2

               Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)

                     http://www.pops.int/documents/convtext/convtext_en.pdf

                  .

                     (2)
                  Un stat  membru al UE (Italia) încă nu a ratificat convenția.

                     (3)
                  Decizia 2006/507/CE a Consiliului din 14 octombrie 2004 privind încheierea, în numele Comunității Europene, a Convenției de la Stockholm privind poluanții organici persistenți (JO L 209, 31.7.2006, p. 1).

                     (4)
                  Regulamentul (CE) nr. 850/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind poluanții organici persistenți și de modificare a Directivei 79/117/CEE (JO L 158, 30.4.2004, p. 7).

                     (5)
                  Directiva 2011/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2011 privind restricțiile de utilizare a anumitor substanțe periculoase în echipamentele electrice și electronice (JO L 174, 1.7.2011, p. 88).

                     (6)
                  Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH), de înființare a Agenției Europene pentru Produse Chimice, de modificare a Directivei 1999/45/CE și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 793/93 al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 1488/94 al Comisiei, precum și a Directivei 76/769/CEE a Consiliului și a Directivelor 91/155/CEE, 93/67/CEE, 93/105/CE și 2000/21/CE ale Comisiei (JO L 396, 30.12.2006, p. 1).

                     (7)
                  Noțiunea de „aeronavă” este definită în sensul rubricii.

                     (8)
                  Autovehicule care intră sub incidența Directivei 2007/46/CE, vehicule agricole și forestiere care intră sub incidența Regulamentului (UE) nr. 167/2013 al Parlamentului European și al Consiliului sau echipamente tehnice care intră sub incidența Directivei 2006/42/CE a Parlamentului European și a Consiliului.

                     (9)
                  Regulamentul (UE) 2017/227 al Comisiei din 9 februarie 2017 de modificare a anexei XVII la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH), în ceea ce privește eterul de bis(pentabromfenil) (JO L 35, 10.2.2017, p. 6).

                     (10)
                  Regulamentul (UE) 2015/2030 al Comisiei din 13 noiembrie 2015 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 850/2004 al Parlamentului European și al Consiliului privind poluanții organici persistenți în ceea ce privește anexa I (JO L 298, 14.11.2015, p. 1).

                     (11)
                  Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (JO L 327, 22.12.2000, p. 1.)

                     (12)
                  Regulamentul (UE) nr. 519/2012 al Comisiei din 19 iunie 2012 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 850/2004 al Parlamentului European și al Consiliului privind poluanții organici persistenți în ceea ce privește anexa I (JO L 159, 20.6.2012, p. 1).

                     (13)
                  Directiva 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind emisiile industriale (prevenirea și controlul integrat al poluării) (JO L 334, 17.12.2010, p. 17).

                     (14)
                  Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (JO L 184, 17.7.1999, p. 23).

                     (15)
                  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

                     (16)
                  Decizia 2006/507/CE a Consiliului din 14 octombrie 2004 privind încheierea, în numele Comunității Europene, a Convenției de la Stockholm privind poluanții organici persistenți (JO L 209, 31.7.2006, p. 1).

                     (17)
                  Regulamentul (CE) nr. 850/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind poluanții organici persistenți și de modificare a Directivei 79/117/CEE (JO L 158, 30.4.2004, p. 7).

                     (18)
                  Regulamentul (UE) 2017/227 al Comisiei din 9 februarie 2017 de modificare a anexei XVII la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH), în ceea ce privește eterul de bis(pentabromfenil) (JO L 35, 10.2.2017, p. 6).

                     (19)
                  Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH), de înființare a Agenției Europene pentru Produse Chimice, de modificare a Directivei 1999/45/CE și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 793/93 al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 1488/94 al Comisiei, precum și a Directivei 76/769/CEE a Consiliului și a Directivelor 91/155/CEE, 93/67/CEE, 93/105/CE și 2000/21/CE ale Comisiei (JO L 396, 30.12.2006, p. 1).

                     (20)
                  Regulamentul (UE) 2015/2030 al Comisiei din 13 noiembrie 2015 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 850/2004 al Parlamentului European și al Consiliului privind poluanții organici persistenți în ceea ce privește anexa I (JO L 298, 14.11.2015, p. 1).

                     (21)
                  Regulamentul (UE) nr. 519/2012 al Comisiei din 19 iunie 2012 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 850/2004 al Parlamentului European și al Consiliului privind poluanții organici persistenți în ceea ce privește anexa I (JO L 159, 20.6.2012, p. 1).

                     (22)
                  Directiva 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind emisiile industriale (prevenirea și controlul integrat al poluării) (JO L 334, 17.12.2010, p. 17).

                     (23)
                  Deciziile CE POP-12/3, CE POP-12/4 și CE POP-12/5.


Anunţ juridic important

|

52007PC0772

Propunere de decizie a Consiliului de autorizare a Portugaliei în vederea aplicării unui nivel redus al accizei pentru berea produsă local în regiunea autonomă Madeira  /* COM/2007/0772 final - CNS 2007/0273 */

	[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |Bruxelles, 6.12.2007COM(2007) 772 final2007/0273 (CNS)Propunere deDECIZIE A CONSILIULUIde autorizare a Portugaliei în vederea aplicării unui nivel redus al accizei pentru berea produsă local în regiunea autonomă Madeira(prezentată de Comisie)EXPUNERE DE MOTIVE1) CONTEXTUL PROPUNERII-  Motivele şi obiectivele propuneriiPrintr-o cerere din data de 30 mai 2007, cu trimitere la articolul 299 alineatul (2) din tratat, Portugalia a solicitat o derogare de la articolul 90 din tratat în vederea aplicării unui nivel al accizei inferior nivelului naţional stabilit în conformitate cu Directiva 92/84/CEE a Consiliului din 19 octombrie 1992 privind apropierea ratelor accizelor la alcool şi băuturi alcoolice[1] pentru berea produsă în Madeira, în cazurile în care producţia anuală nu depăşeşte 300 000 de hectolitri. Conform acestei cereri, producţia care depăşeşte 200 000 de hectolitri ar urma să beneficieze de nivelul redus al accizei numai în măsura în care aceasta este consumată local.Portugalia a explicat că aplicarea continuă a unui nivel redus al accizei la berea produsă local în regiunea Madeira de către fabricile de bere a căror producţie anuală nu depăşeşte 300 000 de hectolitri este considerată esenţială pentru supravieţuirea industriei locale producătoare de bere. Trebuie remarcat faptul că articolul 4 din Directiva 92/83/CEE a Consiliului conţine dispoziţii care permit statelor membre să prevadă aplicarea unor accize reduse, care nu pot fi stabilite la mai mult de 50% sub acciza naţională standard, la berea produsă de fabricile mici independente, care sunt definite ca fabrici a căror producţie anuală de bere nu depăşeşte 200 000 de hectolitri. Fabricile de bere din Madeira beneficiază deja de nivelul maxim de reducere de 50% în temeiul dispoziţiilor naţionale aplicabile. Cu toate acestea, datorită, în principal, dezvoltării turismului, una dintre cele două fabrici de bere situate în Madeira are o producţie anuală care se apropie de limita de 200 000 de hectolitri, ceea ce va duce la pierderea dreptului de a beneficia de nivelul redus al accizei, conform dispoziţiilor în vigoare.Principalele dezavantaje cu care se confruntă aceste fabrici de bere sunt distanţa la care sunt situate, fragmentarea teritoriului şi pieţele locale înguste. Aceste probleme sunt agravate de concurenţa puternică din partea berilor provenind din alte state membre, din cauza costurilor suplimentare pe care fabricile în cauză sunt nevoite să le suporte dată fiind distanţa la care se află, în special pentru menţinerea unui nivel ridicat al stocurilor şi pentru transportul materiilor prime şi secundare, precum şi al ambalajelor, din Portugalia continentală. Prin urmare, chiar dacă, în momentul în care vor atinge o producţie anuală de 200 000 de hectolitri, aceste fabrici nu vor mai fi considerate „mici”, în sensul articolului 4 susmenţionat, ele vor avea în continuare dimensiuni modeste în comparaţie cu marile fabrici de bere naţionale şi multinaţionale cu care concurează.De exemplu, în ciuda presiunii exercitate de concurenţă, preţul la vânzarea cu amănuntul a unei beri din Madeira (128 EUR pe hectolitru) este în prezent cu aproximativ 7,5% mai mare decât preţul la vânzarea cu amănuntul al berii fabricate în Portugalia continentală şi vândute pe piaţa din Madeira (119 EUR pe hectolitru). Prin urmare, dacă aceste fabrici de bere pierd dreptul de a beneficia de reducerea fiscală, diferenţa între preţurile de vânzare cu amănuntul va creşte cu cel puţin 15% (137 EUR pe hectolitru).În consecinţă, pentru a asigura supravieţuirea acestor fabrici de bere, este esenţial să li se acorde dreptul de a beneficia de nivelul redus al accizei atunci când producţia lor anuală este de peste 200 000 de hectolitri, fără a depăşi 300 000 de hectolitri. Cu toate acestea, pentru a nu aduce atingere pieţei unice, acest drept de a beneficia de nivelul redus al accizei pentru producţia care depăşeşte 200 000 de hectolitri se va aplica numai berii consumate local, în Madeira.Acciza redusă urmează să se stabilească la 50% sub nivelul naţional standard. Berea importată în Madeira de la fabricile de bere din Portugalia şi din alte state membre a căror producţie depăşeşte 200 000 de hectolitri nu va beneficia de acciza redusă. Cererea Portugaliei se bazează pe articolul 299 alineatul (2) din Tratatul CE.Având în vedere, pe de o parte, certitudinea juridică de care operatorii economici locali au nevoie pentru a-şi desfăşura activităţile comerciale şi, pe de altă parte, necesitatea de a stabili o dată limită de aplicare a derogărilor fiscale, Comisia propune autorizarea prezentei decizii pentru o perioadă de şase ani, cu condiţia ca Portugalia să prezinte un raport intermediar, care să-i permită Comisiei să evalueze dacă motivele care au justificat acordarea nivelului redus al accizei mai există sau nu.-  Contextul generalCadrul comunitar referitor la accizele pentru alcool şi băuturi alcoolice este definit în două directive. Directiva 92/83/CEE a Consiliului din 19 octombrie 1992 privind armonizarea structurilor accizelor la alcool şi băuturi alcoolice prevede definiţiile comune ale produselor supuse accizelor, precizează metoda de calculare a accizelor şi criteriile în funcţie de care anumite produse pot beneficia de scutiri sau de reduceri ale accizelor. Directiva 92/84/CEE a Consiliului din 19 octombrie 1992 privind apropierea ratelor accizelor la alcool şi băuturi alcoolice stabileşte nivelurile minime ale accizei pentru fiecare categorie de produse.Articolul 4 din Directiva 92/83/CEE a Consiliului conţine dispoziţii care permit aplicarea unor accize reduse, care nu pot fi stabilite la mai mult de 50% sub acciza naţională standard, la berea produsă de fabricile mici independente, care sunt definite ca fabrici a căror producţie anuală de bere nu depăşeşte 200 000 de hectolitri. Fabricile de bere din Madeira beneficiază deja de nivelul maxim de reducere de 50% în temeiul dispoziţiilor naţionale aplicabile. Cu toate acestea, datorită, în principal, dezvoltării turismului, una dintre cele două fabrici de bere situate în Madeira are o producţie anuală care se apropie de limita de 200 000 de hectolitri, ceea ce va duce la pierderea dreptului de a beneficia de nivelul redus al accizei, conform dispoziţiilor în vigoare.-  Dispoziţii în vigoare în domeniul propuneriiÎn conformitate cu articolul 299 alineatul (2) din Tratatul CE, dispoziţiile acestui tratat se aplică departamentelor franceze de peste mări, insulelor Azore, Madeira şi Canare (regiunile ultraperiferice). Cu toate acestea, ţinând seama de situaţia economică şi socială structurală a regiunilor ultraperiferice, situaţie care este agravată de depărtare, insularitate, suprafaţa redusă, relieful şi clima dificile, dependenţa economică de un număr redus de produse, factori a căror persistenţă şi combinare dăunează grav dezvoltării acestora, Consiliul, hotărând cu majoritate calificată la propunerea Comisiei şi după consultarea Parlamentului European, adoptă măsuri specifice care urmăresc să stabilească, în special, condiţiile de aplicare a Tratatului CE în regiunile respective, inclusiv în ceea ce priveşte politicile comune.-  Consecvenţa cu celelalte politici şi obiective ale UniuniiMăsurile specifice prevăzute la articolul 299 alineatul (2) din Tratatul CE trebuie să ţină seama de caracteristicile şi constrângerile specifice regiunilor ultraperiferice fără să aducă atingere integrităţii şi coerenţei ordinii juridice comunitare, inclusiv pieţei interne şi politicilor comune. Această cerinţă a fost îndeplinită prin efectuarea unei examinări foarte amănunţite a cererii înaintate de guvernul portughez. În mod concret, pentru a nu aduce atingere pieţei unice, acest drept de a beneficia de nivelul redus al accizei pentru producţia care depăşeşte 200 000 de hectolitri se va aplica numai berii produse şi consumate local, în Madeira.2) CONSULTAREA PĂRŢILOR INTERESATE ŞI EVALUAREA IMPACTULUI-  Consultarea părţilor interesateCererea din partea guvernului portughez a fost întocmită pe baza solicitărilor formulate de operatorii economici interesaţi.-  Obţinerea şi utilizarea expertizeiNu a fost necesar să se recurgă la expertiză externă.-  Evaluarea impactuluiImpactul social şi economic al propunerii se limitează la Madeira şi la una dintre fabricile de bere care funcţionează acolo în prezent, de aceea se poate considera că este un impact minim.În ciuda presiunii exercitate de concurenţă, preţul la vânzarea cu amănuntul a unei beri din Madeira (128 EUR pe hectolitru) este în prezent cu aproximativ 7,5% mai mare decât preţul la vânzarea cu amănuntul al berii fabricate în Portugalia continentală şi vândute pe piaţa din Madeira (119 EUR pe hectolitru). Prin urmare, dacă aceste fabrici de bere pierd dreptul de a beneficia de reducerea fiscală, diferenţa între preţurile de vânzare cu amănuntul va creşte cu cel puţin 15% (137 EUR pe hectolitru).În consecinţă, pentru a asigura supravieţuirea acestor fabrici de bere, este esenţial să li se acorde dreptul de a beneficia de un nivel redus al accizei atunci când producţia lor anuală este de peste 200 000 de hectolitri, fără a depăşi 300 000 de hectolitri. Cu toate acestea, pentru a nu aduce atingere pieţei unice, acest drept de a beneficia de nivelul redus al accizei pentru producţia care depăşeşte 200 000 de hectolitri se va aplica numai berii consumate local, în Madeira.Acciza redusă urmează să se stabilească la 50% sub nivelul naţional standard. Berea importată în Madeira de la fabricile de bere din Portugalia şi din alte state membre a căror producţie depăşeşte 200 000 de hectolitri nu va beneficia de acciza redusă.3) ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII-  Rezumatul acţiunii propuseDecizia propusă autorizează Portugalia să aplice, până la 31 decembrie 2013, un nivel redus al accizei, care se poate situa sub nivelul minim, fără însă a fi stabilit la mai mult de 50% sub nivelul naţional standard al accizei din Portugalia, în cazul berii produse în regiunea autonomă Madeira de către fabrici de bere independente a căror producţie anuală totală nu depăşeşte 300 000 de hectolitri; producţia care depăşeşte 200 000 de hectolitri va beneficia de nivelul redus numai în măsura în care aceasta este consumată local.-  Temeiul juridicArticolul 299 alineatul (2) din tratat.-  Principiul subsidiarităţiiDerogările de la normele tratatului în temeiul articolului 299 alineatul (2) intră în sfera competenţei exclusive a Comunităţii. Prin urmare, principiul subsidiarităţii nu se aplică.-  Principiul proporţionalităţiiPropunerea respectă principiul proporţionalităţii. Aceasta nu depăşeşte ceea ce este necesar pentru compensarea costurilor ridicate asociate producţiei de bere în regiunea autonomă Madeira.-  Alegerea instrumentelorArticolul 299 alineatul (2) din tratat prevede că măsurile specifice referitoare la regiunile ultraperiferice se adoptă prin decizie a Consiliului.4) IMPLICAŢII BUGETAREPropunerea nu are implicaţii asupra bugetului comunitar.5) INFORMAŢII SUPLIMENTARE-  Abrogarea legislaţiei existenteNu se aplică.-  Tabel de corespondenţăNu se aplică.2007/0273 (CNS)Propunere deDECIZIE A CONSILIULUIde autorizare a Portugaliei în vederea aplicării unui nivel redus al accizei pentru berea produsă local în regiunea autonomă MadeiraCONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul de instituire al Comunităţii Europene, în special articolul 299 alineatul (2) al doilea paragraf,având în vedere propunerea Comisiei[2],având în vedere avizul Parlamentului European[3],întrucât:(1) Printr-o cerere din data de 30 mai 2007, cu trimitere la articolul 299 alineatul (2) din tratat, Portugalia a solicitat o derogare de la articolul 90 din tratat în vederea aplicării unui nivel al accizei inferior nivelului naţional stabilit în conformitate cu Directiva 92/84/CEE a Consiliului din 19 octombrie 1992 privind apropierea ratelor accizelor la alcool şi băuturi alcoolice[4] pentru berea produsă în Madeira, în cazurile în care producţia anuală nu depăşeşte 300 000 de hectolitri. Producţia care depăşeşte 200 000 de hectolitri urmează să beneficieze de nivelul redus al accizei numai în măsura în care aceasta este consumată local.(2) Pentru a-şi justifica cererea, Portugalia a explicat că posibilităţile oferite de articolul 4 din Directiva 92/83/CEE a Consiliului din 19 octombrie 1992 privind armonizarea structurilor accizelor la alcool şi băuturi alcoolice[5] sunt insuficiente pentru a compensa dezavantajele cu care se confruntă fabricile de bere din Madeira din cauza depărtării, a fragmentării teritoriului şi a pieţelor locale înguste. Conform acestei dispoziţii, fabricile de bere a căror producţie anuală nu depăşeşte 200 000 de hectolitri pot beneficia de reducerea nivelului accizei, cu condiţia ca acest nivel să nu fie stabilit la mai mult de 50% sub nivelul naţional standard. Portugalia s-a prevalat de această dispoziţie, aplicând o reducere de 50% fabricilor de bere a căror producţie anuală nu depăşeşte 200 000 de hectolitri. Cu toate acestea, în eventualitatea în care producţia fabricilor de bere din Madeira ar depăşi plafonul stabilit, acestea nu ar avea totuşi o poziţie suficient de puternică pentru a face faţă concurenţei berilor din Portugalia continentală (sau din Europa). Cota lor din piaţa locală ar continua să scadă sub efectul concurenţei puternice din partea berilor străine, din cauza costurilor suplimentare pe care fabricile în cauză sunt nevoite să le suporte dată fiind distanţa la care se află, în special pentru menţinerea unui nivel ridicat al stocurilor şi pentru transportul materiilor prime şi secundare, precum şi al ambalajelor, din Portugalia continentală. Prin urmare, chiar dacă, în momentul în care vor atinge producţia anuală de 200 000 de hectolitri, aceste fabrici nu ar mai fi considerate „mici”, în sensul articolului 4 susmenţionat, ele vor avea în continuare dimensiuni modeste în comparaţie cu marile fabrici de bere naţionale şi multinaţionale cu care concurează. În consecinţă, pentru a asigura supravieţuirea industriei locale, este esenţial ca o fabrică să aibă dreptul de a beneficia de un nivel redus al accizei atunci când producţia sa anuală este de peste 200 000 de hectolitri, fără a depăşi 300 000 de hectolitri.(3) Portugalia solicită, aşadar, acordarea dreptului de a beneficia de un nivel redus al accizei, care va fi stabilit la 50% sub nivelul naţional standard, pentru berea produsă de fabrici de bere independente din Madeira a căror producţie anuală nu depăşeşte 300 000 de hectolitri. Cu toate acestea, atunci când producţia anuală depăşeşte 200 000 de hectolitri, dreptul de a beneficia de nivelul redus al accizei pentru producţia care depăşeşte acest plafon se va aplica numai berii consumate local, în Madeira.(4) O examinare atentă a situaţiei arată că, pentru menţinerea unei industrii a berii în regiunea ultraperiferică Madeira, este esenţial ca cererea Portugaliei să fie aprobată. Este evident că, date fiind circumstanţele cazului de faţă şi condiţiile relevante, prelungirea reducerii fiscale va avea ca efect crearea unor condiţii de egalitate între industria berii din Madeira şi concurenţii acesteia din Portugalia continentală şi din alte state membre. Avantajele fiscale dobândite nu vor face decât să compenseze costurile suplimentare suportate din cauza depărtării la care se află această industrie.(5) Pentru a nu aduce atingere pieţei unice, acest drept de a beneficia de nivelul redus al accizei pentru producţia care depăşeşte 200 000 de hectolitri se va aplica numai berii produse şi consumate local, în Madeira.(6) Deşi această derogare de la articolul 90 din tratat este necesară pentru a nu compromite dezvoltarea regiunii ultraperiferice Madeira, este în egală măsură necesar să se stabilească o dată limită de aplicare a derogărilor fiscale. Pe de altă parte, este important totuşi ca operatorii economici locali să beneficieze de climatul de securitate necesar pentru desfăşurarea activităţilor lor comerciale. Prin urmare, derogarea ar trebui acordată pentru o perioadă de şase ani.(7) În plus, este necesar să se întocmească un raport intermediar, care să permită Comisiei să evalueze dacă mai sunt sau nu îndeplinite condiţiile care au justificat acordarea acestei derogări.(8) Este necesar ca măsurile prevăzute de prezenta decizie să nu aducă atingere aplicării articolelor 87 şi 88 din tratat,ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:Articolul 1Prin derogare de la articolul 90 din tratat, Portugalia este autorizată să aplice un nivel al accizei inferior nivelului naţional stabilit în conformitate cu Directiva 92/84/CEE în cazul berii produse în regiunea autonomă Madeira de către fabricile de bere independente situate în regiunea respectivă a căror producţie anuală totală nu depăşeşte 300 000 de hectolitri. Producţia care depăşeşte 200 000 de hectolitri anual poate beneficia de nivelul redus al accizei numai în măsura în care aceasta este consumată local, în Madeira.Prin „fabrică de bere independentă” se înţelege o fabrică de bere independentă din punct de vedere juridic şi economic de orice altă fabrică de bere, care utilizează incinte separate fizic de cele ale oricărei alte fabrici de bere şi care nu produce bere sub licenţă. Totuşi, atunci când două sau mai multe fabrici de bere cooperează şi producţia lor anuală totală nu depăşeşte 300 000 de hectolitri, acestea pot fi tratate drept o singură fabrică de bere independentă.Nivelul redus al accizei, care se poate situa sub nivelul minim, nu poate fi stabilit la mai mult de 50% sub nivelul naţional standard al accizei din Portugalia.Articolul 2Până la 31 decembrie 2010, Portugalia transmite Comisiei un raport asupra situaţiei, care să-i permită acesteia să evalueze dacă motivele care au justificat acordarea derogării prevăzute la articolul 1 mai există sau nu.Articolul 3Prezenta decizie se aplică până la 31 decembrie 2013.Articolul 4Prezenta decizie se adresează Republicii Portugheze.Adoptată la Bruxelles, […]Pentru ConsiliuPreşedintele [1] JO L 316, 31.10.1992, p. 29.[2] JO C […], […], p. […].[3] JO C […], […], p. […].[4] JO L 316, 31.10.1992, p. 29.[5] JO L 316, 31.10.1992, p. 21. Directivă modificată prin Actul de aderare din 2003.


|

52011PC0620

/* COM/2011/0620 final - 2011/0264 (NLE) */  Propunere de DECIZIE A CONSILIULUI de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac modificat genetic 281-24-236x3006-210-23 (DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5) în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului

	EXPUNERE DE MOTIVEPropunerea anexată de decizie a Consiliului se referă la produsele alimentare și furajele care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac modificat genetic 281-24-236x3006-210-23 (DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5), pentru care Dow AgroSciences Europe a înaintat autorităților competente din Țările de Jos, la 22 iunie 2005, o cerere de introducere pe piață, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 privind produsele alimentare și furajele modificate genetic.Propunerea anexată se referă, de asemenea, la introducerea pe piață de produse, altele decât cele alimentare și furajele, care conțin sau sunt compuse din bumbac 281-24-236x3006-210-23, având aceleași utilizări ca orice alt soi de bumbac, cu excepția cultivării.La 15 iunie 2010, Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară a emis un aviz favorabil, în conformitate cu articolele 6 și 18 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003. Aceasta a considerat că bumbacul 281-24-236x3006-210-23 este la fel de sigur ca și omologul său nemodificat genetic în ceea ce privește efectele sale potențiale asupra sănătății umane și animale sau asupra mediului. Prin urmare, aceasta a concluzionat că este puțin probabil ca introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac 281-24-236x3006-210-23, astfel cum sunt descrise în cerere, să determine efecte adverse asupra sănătății umane sau animale sau asupra mediului în cadrul utilizărilor prevăzute.În acest context, la 9 februarie 2011, a fost înaintat spre votare Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală un proiect de decizie a Comisiei de autorizare a introducerii pe piața Uniunii a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din 281-24-236x3006-210-23 modificat genetic. Comitetul nu a emis niciun aviz: 14 state membre (192 de voturi) au votat în favoarea proiectului, 10 state membre (87 de voturi) au votat împotriva acestuia, iar 3 state membre (66 de voturi) s-au abținut.Prin urmare, în temeiul articolului 35 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 și în conformitate cu articolul 5 din Decizia 1999/468/CE a Consiliului, modificată prin Decizia 2006/512/CE a Consiliului, Comisia trebuie să prezinte Consiliului o propunere cu privire la măsurile care urmează să fie adoptate, Consiliul având la dispoziție trei luni în care să decidă cu majoritate calificată și să informeze Parlamentul.2011/0264 (NLE)Propunere deDECIZIE A CONSILIULUIde autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac modificat genetic 281-24-236x3006-210-23 (DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5) în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului(Numai textul în limba engleză este autentic)(Text cu relevanță pentru SEE)CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind produsele alimentare și furajele modificate genetic[1], în special articolul 7 alineatul (3) și articolul 19 alineatul (3),având în vedere propunerea Comisiei Europene,întrucât:1.  La 22 iunie 2005, Dow AgroSciences Europe a prezentat autorității competente din Țările de Jos, în conformitate cu articolele 5 și 17 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, o cerere de introducere pe piață a produselor și ingredientelor alimentare și a furajelor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac 281-24-236x3006-210-23 (denumită în continuare „cererea”).2.  Propunerea se referă, de asemenea, la introducerea pe piață de produse, altele decât cele alimentare și furajele, care conțin sau sunt compuse din bumbac 281-24-236x3006-210-23, având aceleași utilizări ca orice alt soi de bumbac, cu excepția cultivării. Prin urmare, în conformitate cu articolele 5 alineatul (5) și 17 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, cererea include datele și informațiile cerute în anexele III și IV la Directiva 2001/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 martie 2001 privind diseminarea deliberată în mediu a organismelor modificate genetic și de abrogare a Directivei 90/220/CEE a Consiliului[2], precum și informații și concluzii privind evaluarea riscurilor efectuată în conformitate cu principiile stabilite în anexa II la Directiva 2001/18/CE. Cererea cuprinde, de asemenea, un plan de monitorizare a efectelor asupra mediului în conformitate cu anexa VII la Directiva 2001/18/CE.3.  La 15 iunie 2010, Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară („EFSA”) a emis un aviz favorabil, în conformitate cu articolele 6 și 18 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003. Aceasta a considerat că bumbacul 281-24-236x3006-210-23 este la fel de sigur ca și omologul său nemodificat genetic în ceea ce privește efectele sale potențiale asupra sănătății umane și animale sau asupra mediului. Prin urmare, aceasta a concluzionat că este puțin probabil ca introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac 281-24-236x3006-210-23, astfel cum sunt descrise în cerere (denumite în continuare „produsele”), să determine efecte adverse asupra sănătății umane sau animale sau asupra mediului în cadrul utilizărilor prevăzute[3].4.  În avizul său, EFSA a luat în considerare toate întrebările și problemele specifice semnalate de statele membre în cadrul consultării autorităților naționale competente, astfel cum se prevede la articolul 6 alineatul (4) și la articolul 18 alineatul (4) din regulamentul respectiv.5.  În avizul său, EFSA a concluzionat, de asemenea, că planul de monitorizare a mediului, constând într-un plan general de supraveghere prezentat de solicitant, este în conformitate cu utilizarea prevăzută a produselor. Totuși, date fiind caracteristicile fizice ale semințelor de bumbac și metodele de transport, EFSA a recomandat, în cadrul supravegherii pasive, să fie introduse măsuri specifice pentru monitorizarea activă a apariției de plante sălbatice de bumbac în zone unde este posibilă împrăștierea accidentală a semințelor și instalarea plantelor.6.  Pentru o mai bună descriere a cerințelor de monitorizare și pentru a se conforma recomandării EFSA, planul de monitorizare introdus de către solicitant a fost modificat. Au fost adoptate măsuri specifice pentru limitarea pierderilor și a dispersiilor și pentru eradicarea culturilor de bumbac fortuite.7.  Având în vedere cele de mai sus, autorizația pentru produsele respective ar trebui acordată.8.  Ar trebui alocat un identificator unic fiecărui OMG, în conformitate cu dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 65/2004 al Comisiei din 14 ianuarie 2004 de stabilire a unui sistem de elaborare și alocare a unor identificatori unici pentru organismele modificate genetic[4].9.  Pe baza avizului emis de EFSA, pentru produsele alimentare, ingredientele alimentare și furajele care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac 281-24-236x3006-210-23, nu par a fi necesare alte cerințe specifice de etichetare decât cele prevăzute la articolul 13 alineatul (1) și la articolul 25 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003. Cu toate acestea, pentru a asigura utilizarea produselor în limitele autorizației acordate prin prezenta decizie, etichetarea furajelor care conțin sau sunt compuse din OMG-uri și a altor produse decât cele alimentare și furajele, care conțin sau sunt compuse din OMG-ul pentru care se solicită autorizația, trebuie completată cu o indicație clară care să specifice că este interzisă folosirea produselor în cauză pentru cultivare.10.  Articolul 4 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1830/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind trasabilitatea și etichetarea organismelor modificate genetic și trasabilitatea produselor destinate alimentației umane sau animale, produse din organisme modificate genetic, și de modificare a Directivei 2001/18/CE[5] stabilește cerințele de etichetare a produselor care conțin sau sunt compuse din OMG-uri. Articolul 4 alineatele (1) – (5) din respectivul regulament stabilește exigențele în materie de trasabilitate a produselor care conțin sau sunt compuse din OMG-uri iar articolul 5 din respectivul regulament stabilește exigențele în materie de trasabilitate a produselor alimentare și a furajelor produse din OMG-uri.11.  Titularul autorizației ar trebui să prezinte rapoarte anuale cu privire la punerea în aplicare și la rezultatele activităților stabilite în planul de monitorizare privind efectele asupra mediului. În conformitate cu Decizia 2009/770/CE a Comisiei din 13 octombrie 2009 de stabilire a formularelor standard de raportare pentru prezentarea rezultatelor monitorizării privind diseminarea deliberată în mediu a organismelor modificate genetic, rezultatele respective ar trebui prezentate ca produse sau componente ale produselor, în vederea introducerii pe piață, în temeiul Directivei 2001/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului[6]. Avizul EFSA nu justifică impunerea unor condiții sau restricții specifice pentru introducerea pe piață și/sau a unor condiții sau restricții specifice pentru folosire și manipulare, inclusiv a unor cerințe de monitorizare după introducerea pe piață pentru utilizarea produselor alimentare și a furajelor sau a unor condiții specifice pentru protejarea anumitor ecosisteme/a mediului și/sau a anumitor zone geografice, astfel cum se prevede la articolul 6 alineatul (5) litera (e) și articolul 18 alineatul (5) litera (e) din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003.12.  Toate informațiile relevante privind autorizarea produselor trebuie introduse în registrul comunitar al produselor alimentare și al furajelor modificate genetic, în conformitate cu dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1829/2003.13.  Prezenta decizie se notifică, prin intermediul Centrului de informare pentru prevenirea riscurilor biotehnologice, părților semnatare ale Protocolului de la Cartagena privind biosecuritatea la Convenția privind diversitatea biologică, în conformitate cu articolul 9 alineatul (1) și articolul 15 alineatul (2) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 1946/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 iulie 2003 privind deplasările transfrontaliere de organisme modificate genetic[7].14.  Solicitantul a fost consultat cu privire la măsurile prevăzute în prezenta decizie.15.  Comitetul permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală nu a emis un aviz în termenul stabilit de președinte,ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:Articolul 1 Organism modificat genetic și identificator unicIdentificatorul unic DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5 este alocat, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 65/2004, bumbacului modificat genetic ( Gossypium hirsutum ) 281-24-236x3006-210-23, astfel cum este specificat la punctul (b) al anexei la prezenta decizie.Articolul 2AutorizareUrmătoarele produse sunt autorizate în sensul articolului 4 alineatul (2) și al articolului 16 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, în conformitate cu condițiile stabilite în prezenta decizie:(a) produse și ingrediente alimentare care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5;(b) furaje care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5;(c) produse, altele decât cele alimentare și furajele care conțin sau sunt compuse din bumbac DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5, având aceeași utilizare ca orice alt soi de bumbac, cu excepția cultivării.Articolul 3 Etichetare1. În sensul cerințelor de etichetare stabilite la articolul 13 alineatul (1) și articolul 25 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, precum și la articolul 4 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1830/2003, „denumirea organismului” este „bumbac”.2. Cuvintele „nu este destinat cultivării” apar pe eticheta și în documentele însoțitoare ale produselor care conțin sau sunt compuse din bumbac DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5, menționate la articolul 2 literele (b) și (c).Articolul 4 Monitorizarea efectelor asupra mediului1. Titularul autorizației se asigură că planul de monitorizare a efectelor asupra mediului există și este pus în aplicare, astfel cum este stabilit la litera (h) din anexă.2. Titularul autorizației prezintă Comisiei rapoarte anuale cu privire la punerea în aplicare și rezultatele activităților stabilite în planul de monitorizare, în conformitate cu Decizia 2009/770/CE a Comisiei.Articolul 5Registrul comunitarInformațiile din anexa la prezenta decizie se introduc în registrul comunitar al produselor alimentare și furajelor modificate genetic, în conformitate cu dispozițiile articolului 28 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003.Articolul 6Titularul autorizațieiTitularul autorizației este Dow AgroSciences Europe, Regatul Unit, reprezentând Mycogen Seeds, Statele Unite.Articolul 7ValabilitatePrezenta decizie se aplică pentru o perioadă de zece ani de la data notificării.Articolul 8DestinatarPrezenta decizie se adresează Dow AgroSciences Europe European Development Centre, 3 Milton Park, Abingdon, Oxon OX14 4RN, Regatul Unit.Adoptată la Bruxelles,Pentru Consiliu,PreședinteleANEXĂ(a) Solicitantul și titularul autorizației:Denumire: Dow AgroSciences Europe,Adresă: European Development Centre, 3 Milton Park, Abingdon, Oxon OX14 4RN, Regatul Unit(b) Denumirea și specificarea produselor:(1) produse și ingrediente alimentare care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5;(2) furaje care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5;(3) produse, altele decât cele alimentare și furajele care conțin sau sunt compuse din bumbac DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5, având aceeași utilizare ca orice alt soi de bumbac, cu excepția cultivării.Bumbacul modificat genetic ( Gossypium hirsutum ) DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5, astfel cum este prezentat în cerere, exprimă proteinele Cry1Ac și Cry1F care conferă rezistență împotriva anumitor insecte lepidoptere, și proteina PAT, utilizată ca marcator de selecție, care conferă toleranță la erbicidul glufosinat de amoniu.(c) Etichetare:(1) În sensul cerințelor de etichetare specifice stabilite la articolul 13 alineatul (1) și articolul 25 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, precum și la articolul 4 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1830/2003, „denumirea organismului” este „bumbac”.(2) Cuvintele „nu este destinat cultivării” apar pe eticheta și în documentele însoțitoare ale produselor care conțin sau sunt compuse din bumbac DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5, menționate la articolul 2 literele (b) și (c) din prezenta decizie.(d) Metoda de detecție:-  Metodă specifică evenimentului, pe baza reacției de polimerizare în lanț (PCR) în timp real, pentru cuantificarea bumbacului DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5;-  Validată pe semințe de laboratorul comunitar de referință înființat în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003, publicată la adresa http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm;-  Material de referință: ERM®-BF422 disponibil prin intermediul Centrului Comun de Cercetare (CCC) al Comisiei Europene, Institutul pentru Materiale de Referință și Măsurători (IRMM), la adresa https://irmm.jrc.ec.europa.eu/rmcatalogue(e) Identificator unic:DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5(f) Informații necesare în conformitate cu anexa II la Protocolul de la Cartagena privind biosecuritatea la Convenția privind diversitatea biologică:Mecanismul internațional de schimb de informații în domeniul biosecurității, înregistrare ID: a se vedea [ a se completa după notificare ].(g) Condiții sau restricții privind introducerea pe piață, utilizarea sau manipularea produselor:Nu sunt necesare.(h) Planul de monitorizarePlan de monitorizare a efectelor asupra mediului în conformitate cu anexa VII la Directiva 2001/18/CE[Link: plan publicat pe internet ](i) Cerințe de monitorizare după introducerea pe piață a utilizării alimentelor destinate consumului umanNu sunt necesare.Notă: linkurile către documentele aferente pot necesita modificări ulterioare. Modificările respective vor fi puse la dispoziția publicului prin actualizarea registrului comunitar al produselor alimentare și al furajelor modificate genetic. [1] JO L 268, 18.10.2003, p. 1.[2] JO L 106, 17.4.2001, p. 1.[3] http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2010-00863[4] JO L 10, 16.1.2004, p. 5.[5] JO L 268, 18.10.2003, p. 24.[6] JO L 275, 21.10.2009, p. 9.[7] JO L 287, 5.11.2003, p. 1.