               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 29.4.2022
            COM(2022) 191 final
            2022/0136(NLE)

            Propunere de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul Consiliului de asociere înființat prin Acordul euro-mediteraneean de instituire a unei asocieri între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Arabă Egipt, pe de altă parte, referitoare la adoptarea priorităților parteneriatului UE-Egipt

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.Obiectul propunerii

               Prezenta propunere vizează decizia de stabilire a poziției care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul Consiliului de asociere UE-Egipt în ceea ce privește adoptarea avută în vedere a priorităților parteneriatului UE-Egipt pentru perioada 2021-2027.

               2.Contextul propunerii

               2.1.Acordul euro-mediteraneean

               Acordul euro-mediteraneean de instituire a unei asocieri între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Arabă Egipt, pe de altă parte, a fost semnat la 25 iunie 2001 la Luxemburg și a intrat în vigoare la 1 iunie 2004
                  1
                („acordul”). Acest acord de asociere constituie temeiul juridic al relațiilor bilaterale dintre UE și Egipt.

               Acordul își propune:

               –să asigure un cadru corespunzător pentru dialogul politic, care să permită dezvoltarea unor relații politice strânse între părți;

               –să stabilească condițiile necesare pentru liberalizarea treptată a schimburilor comerciale cu bunuri, servicii și capitaluri;

               –să promoveze, prin dialog și cooperare, relații economice și sociale echilibrate între părți;

               –să îmbunătățească condițiile de trai și de muncă, productivitatea și stabilitatea financiară;

               –să încurajeze cooperarea regională în vederea consolidării coexistenței pașnice și a stabilității politice și economice;

               –să promoveze cooperarea în alte domenii de interes reciproc.

               2.2.Consiliul de asociere UE-Egipt

               Consiliul de asociere UE-Egipt a fost instituit prin articolul 74 din Acordul euro-mediteraneean.

               Consiliul de asociere are competența de a lua decizii în vederea realizării obiectivelor acordului în cazurile prevăzute de acesta, precum și de a formula recomandări adecvate. Deciziile sunt obligatorii pentru părți. Conform Regulamentului de procedură, Consiliul de asociere este prezidat, alternativ, pentru o perioadă de 12 luni, de către UE și Egipt. Se prevede ca, o dată pe an, Consiliul de asociere să se reunească la nivel ministerial.

               2.3.Actul avut în vedere spre adoptare de către Consiliul de asociere UE-Egipt

               În cadrul celei de a IX-a reuniuni a sa, Consiliul de asociere UE-Egipt urmează să adopte o recomandare cu privire la prioritățile parteneriatului UE-Egipt pentru perioada 2021-2027 („actul avut în vedere”).

               Scopul actului avut în vedere este de a oferi orientări și informații parteneriatului UE-Egipt pe parcursul perioadei 2021-2027.

               Politica europeană de vecinătate revizuită
                  2
               , adoptată în noiembrie 2015, stabilește un cadru pentru definirea relațiilor bilaterale cu partenerii. Acestea ar trebui să se regăsească într-un document politic intitulat „Prioritățile parteneriatului”, priorități care reprezintă un punct de referință esențial în ceea ce privește ajungerea la un acord cu țările partenere cu privire la un set limitat de priorități clare pentru următorii ani. UE și Egipt au un parteneriat de lungă durată. În vederea consolidării în continuare a relației solide și multidimensionale dintre cei doi parteneri, au fost identificate prioritățile parteneriatului pentru a sprijini punerea în aplicare a Acordului de asociere UE-Egipt.

               „Prioritățile parteneriatului” reflectă interesele comune și se concentrează asupra domeniilor în care cooperarea dintre UE și Egipt este reciproc avantajoasă. Principalele priorități politice identificate în relațiile UE-Egipt pentru perioada 2021-2027 sunt următoarele: (i) economia modernă și durabilă și dezvoltarea socială a Egiptului; (ii) parteneri în cadrul politicii externe; (iii) consolidarea stabilității.

               3.Poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii

               Poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii ar trebui să fie aceea de a aproba proiectul de priorități ale parteneriatului UE-Egipt, astfel cum figurează în anexa la prezenta propunere.

               Prioritățile parteneriatului UE-Egipt reprezintă expresia obiectivelor comune ale politicii europene de vecinătate privind un spațiu comun de pace, prosperitate și stabilitate. Aceste priorități au ca scop abordarea provocărilor comune cu care se confruntă UE și Egipt, promovarea intereselor comune și garantarea stabilității pe termen lung și a dezvoltării durabile de ambele părți. În plus, acestea corespund aspirației declarate în concluziile Consiliului European din 10-11 decembrie 2020
                  3
                de a avea o vecinătate sudică democratică, mai stabilă, mai verde și mai prosperă, care constituie o prioritate strategică pentru UE.

               Prioritățile parteneriatului acordă o atenție specială consolidării cooperării bazate pe noua agendă a UE pentru Mediterana
                  4
                și pe planul economic și de investiții pentru vecinătatea sudică
                  5
                aferent, pe Pactul verde european și pe Concluziile Consiliului privind un parteneriat reînnoit cu vecinătatea sudică din 16 aprilie 2021
                  6
               , precum și atenuării impactului socioeconomic negativ al pandemiei de COVID-19, inclusiv redresării verzi, digitale, reziliente și favorabile incluziunii. Acordul de asociere UE-Egipt stabilește cadrul general pentru cooperare și prioritățile parteneriatului. Prioritățile parteneriatului se bazează de Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă
                  7
               , pe obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU, pe Acordul de la Paris privind schimbările climatice și pe un angajament comun față de valorile universale ale democrației, statului de drept și respectării drepturilor omului.

               Prioritățile parteneriatului ar trebui să contribuie la îndeplinirea aspirațiilor populației de pe ambele țărmuri ale Mediteranei, în special în ceea ce privește asigurarea unei dezvoltări durabile favorabile incluziunii, a justiției sociale, a unor oportunități de locuri de muncă decente, a prosperității economice și a unor condiții de viață îmbunătățite în mod substanțial. Aspectele esențiale ale acestor obiective sunt creșterea favorabilă incluziunii, bazată pe inovare, o guvernanță eficace și participativă, bazată pe principiile statului de drept și pe respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, inclusiv a drepturilor sociale și de muncă, precum și pe emanciparea femeilor în vederea asigurării egalității de gen și pe respectarea drepturilor copilului. De asemenea, prioritățile parteneriatului țin seama de rolul Uniunii și al Egiptului în calitate de actori internaționali și au ca scop consolidarea atât a cooperării bilaterale, cât și a cooperării lor regionale și internaționale. O mai bună conectivitate între UE și Egipt va constitui un instrument important care va oferi noi oportunități de cooperare în acest context, acordând o atenție specială mobilității inteligente, mobilității automatizate și electronice, digitalizării și economiei verzi. Punerea în aplicare a inițiativelor emblematice ale planului economic și de investiții al noii agende pentru Mediterana, inclusiv prin intermediul inițiativelor de tip „Echipa Europa”, va contribui la realizarea priorităților parteneriatului. Acestea constituie o parte importantă a cooperării dintre UE și Egipt și contribuie la protejarea intereselor și bunurilor mediteraneene comune ale celor două părți.

               Prioritățile parteneriatului UE-Egipt au fost elaborate în urma unei consultări strânse cu serviciile competente ale Comisiei și cu reprezentanții statelor membre ale UE în cadrul Grupului de lucru al Consiliului pentru Maghreb și Mashreq și în urma negocierilor cu Ministerul Afacerilor Externe din Egipt.

               4.Temei juridic

               4.1.Temeiul juridic procedural

               4.1.1.Principii

               Articolul 218 alineatul (9) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) prevede adoptarea unor decizii de stabilire „a pozițiilor care trebuie adoptate în numele Uniunii în cadrul unui organism creat printr-un acord, în cazul în care acest organism trebuie să adopte acte cu efecte juridice, cu excepția actelor care modifică sau completează cadrul instituțional al acordului”.

               Conceptul de „acte cu efecte juridice” include actele care au efecte juridice în temeiul normelor de drept internațional care reglementează organismul în cauză. Sunt, de asemenea, incluse și instrumentele care nu au un caracter obligatoriu în temeiul dreptului internațional, dar care „au vocația de a influența în mod decisiv conținutul reglementării adoptate de legiuitorul Uniunii”
                  8
               .

               4.1.2.Aplicarea la cazul în discuție

               Consiliul de asociere UE-Egipt este un organism instituit printr-un acord, și anume Acordul euro-mediteraneean de instituire a unei asocieri între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Arabă Egipt, pe de altă parte, care a fost semnat la 25 iunie 2001 și a intrat în vigoare la 1 iunie 2004.

               Actul pe care Consiliul de asociere UE-Egipt este invitat să îl adopte este un act cu efecte juridice. Actul avut în vedere are vocația de a influența în mod decisiv conținutul legislației UE, respectiv: politica sa de cooperare pentru dezvoltare față de Egipt. Acest lucru se datorează faptului că prioritățile parteneriatului UE-Egipt vor orienta și vor sta la baza viitoarelor relații dintre UE și Egipt, inclusiv programarea ajutorului în contextul cooperării pentru dezvoltare în cadrul noului Instrument de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională (IVCDCI), în perioada 2021-2027. Actul avut în vedere nu completează și nici nu modifică cadrul instituțional al acordului.

               Prin urmare, temeiul juridic procedural al deciziei propuse este articolul 218 alineatul (9) din TFUE.

               4.2.Temeiul juridic material

               4.2.1.Principii

               Temeiul juridic material al unei decizii adoptate în temeiul articolului 218 alineatul (9) din TFUE depinde în primul rând de obiectivul și de conținutul actului avut în vedere cu privire la care este adoptată o poziție în numele Uniunii. În cazul în care actul avut în vedere urmărește două obiective sau include două elemente, iar unul dintre aceste obiective sau elemente poate fi identificat ca fiind obiectivul sau elementul principal, iar celălalt obiectiv sau element are mai degrabă un caracter accesoriu, decizia adoptată în temeiul articolului 218 alineatul (9) din TFUE trebuie să se întemeieze pe un singur temei juridic material, respectiv cel impus de obiectivul sau de elementul principal sau predominant.

               4.2.2.Aplicarea la cazul în discuție

               Obiectivul principal și conținutul actului avut în vedere se referă la cooperarea cu o țară terță în cadrul unui acord de asociere și al politicii europene de vecinătate. Măsurile a căror adoptare a fost preconizată se referă, în general, la toate domeniile care fac obiectul acordului de asociere și vizează punerea în aplicare și aprofundarea în continuare a asocierii dintre părți. Rezultă că domeniul în care se încadrează decizia atacată trebuie stabilit în lumina acordului de asociere în ansamblul său. Prin urmare, temeiul juridic material al deciziei propuse este articolul 217 din TFUE.

               4.3.Concluzii

               Temeiul juridic al deciziei propuse ar trebui să fie articolul 217, coroborat cu articolul 218 alineatul (9) din TFUE.

               5.Publicarea actului avut în vedere

               Întrucât actul Consiliului de asociere UE-Egipt va modifica prioritățile anterioare ale parteneriatului UE-Egipt, adoptate în cadrul Consiliului de asociere UE-Egipt din 25 iulie 2017
                  9
               , este oportună publicarea acestuia, după adoptare, în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

               2022/0136 (NLE)

               Propunere de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul Consiliului de asociere înființat prin Acordul euro-mediteraneean de instituire a unei asocieri între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Arabă Egipt, pe de altă parte, referitoare la adoptarea priorităților parteneriatului UE-Egipt

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 217 coroborat cu articolul 218 alineatul (9),

               având în vedere propunerea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)Acordul euro-mediteraneean de instituire a unei asocieri între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Arabă Egipt, pe de altă parte („acordul”), a fost semnat la 25 iunie 2001 și a intrat în vigoare la 1 iunie 2004
                  10
               .

               (2)În temeiul articolului 76 din Acordul euro-mediteraneean, Consiliul de asociere poate adopta decizii pentru realizarea obiectivelor stabilite de acord și poate formula toate recomandările utile. În cadrul celei de a IX-a sa reuniuni din, Consiliul de asociere UE-Egipt urmează să adopte o recomandare privind prioritățile parteneriatului UE-Egipt.

               (3)Este oportun să se stabilească poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul Consiliului de asociere UE-Egipt, deoarece prioritățile parteneriatului vor produce efecte juridice.

               (4)Scopul actului avut în vedere este de a oferi orientări și informații parteneriatului UE-Egipt pe parcursul perioadei 2021-2027. UE și Egipt au un parteneriat de lungă durată. În vederea consolidării în continuare a relației solide și multidimensionale dintre cei doi parteneri, au fost identificate prioritățile parteneriatului pentru a sprijini punerea în aplicare a Acordului de asociere UE-Egipt.

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul celei de a IX-a reuniuni a Consiliului de asociere UE-Egipt se bazează pe proiectul de recomandare a Consiliului de asociere UE-Egipt de adoptare a priorităților parteneriatului UE-Egipt anexate la prezenta decizie.

               Articolul 2

               Prezenta decizie se adresează Comisiei și Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)

                        Acordul euro-mediteraneean de instituire a unei asocieri între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Arabă Egipt, pe de altă parte; JO L 304; 30.9.2004.

                     (2)

                        Comunicare comună către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor: „Revizuirea politicii europene de vecinătate”, SWD(2015) 500.

                     (3)

                        https://www.consilium.europa.eu/media/47339/1011-12-20-euco-conclusions-ro.pdf.

                     (4)

                        JOIN(2021) 2 final.

                     (5)

                        SWD(2021) 23 final.

                     (6)

                        https://ec.europa.eu/neighbourhood-enlargement/news_corner/news/new-agenda-mediterranean-council-approves-conclusions-renewed-partnership-southern_en

                     (7)

                     Rezoluția ONU 70/1 „Transformarea lumii în care trăim:

                      Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă”.

                     (8)

                        Hotărârea Curții de Justiție din 7 octombrie 2014, Germania/Consiliu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punctele 61-64.

                     (9)

                        Recomandarea nr. 1/2017 a Consiliului de asociere UE-Egipt din 25 iulie 2017 de aprobare a priorităților parteneriatului UE-Egipt; JO L 255/26; 3.10.2017.

                     (10)

                        Acordul euro-mediteraneean de instituire a unei asocieri între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Arabă Egipt, pe de altă parte; JO L 304; 30.9.2004.

    ---documentbreak---

               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 29.4.2022
            COM(2022) 191 final

            ANEXĂ
            la
            Propunerea de DECIZIE A CONSILIULUI
            privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul Consiliului de asociere înființat prin Acordul euro-mediteraneean de instituire a unei asocieri între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Arabă Egipt, pe de altă parte, referitoare la adoptarea priorităților parteneriatului UE-Egipt

               ANEXĂ

               RECOMANDAREA NR. 1 A CELUI DE AL IX-LEA CONSILIU DE ASOCIERE UEEGIPT

               din ZZ/LL 2022 de aprobare a priorităților parteneriatului UE-Egipt

               CONSILIUL DE ASOCIERE UE-EGIPT,

               având în vedere Acordul euro-mediteraneean de instituire a unei asocieri între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Arabă Egipt, pe de altă parte,

               întrucât:

               (1)Acordul euro-mediteraneean de instituire a unei asocieri între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Arabă Egipt, pe de altă parte, a fost semnat la 25 iunie 2001 și a intrat în vigoare la 1 iunie 2004,

               (2)Articolul 76 din Acordul euro-mediteraneean conferă Consiliului de asociere competența de a lua decizii în scopul realizării obiectivelor acordului, precum și de a formula recomandări adecvate,

               (3)În conformitate cu articolul 86 din Acordul euro-mediteraneean, părțile adoptă toate măsurile generale sau speciale necesare îndeplinirii obligațiilor care le revin în temeiul acordului și se asigură că obiectivele fixate în acord vor fi atinse,

               (4)Revizuirea politicii europene de vecinătate a propus o nouă etapă de cooperare cu țările partenere, care să determine un sentiment mai puternic de implicare și responsabilitate din partea ambelor părți,

               (5)UE și Egipt au convenit să își consolideze parteneriatul prin stabilirea unui set de priorități pentru perioada 2021-2027, cu scopul de a aborda provocările comune cu care se confruntă cele două părți și de a promova interesele comune,

               (6)Părțile la Acordul euro-mediteraneean au convenit asupra textului privind prioritățile parteneriatului UE-Egipt, care vor sprijini punerea în aplicare a Acordului euromediteraneean, axându-și cooperarea pe interesele comune identificate împreună,

               RECOMANDĂ:

               Articolul 1

               Consiliul de asociere recomandă ca părțile să pună în aplicare prioritățile parteneriatului UEEgipt prevăzute în anexă.

               Articolul 2

               Prioritățile parteneriatului UE-Egipt menționate la articolul 1 înlocuiesc prioritățile parteneriatului UE-Egipt a căror punere în aplicare a fost recomandată prin Recomandarea nr. 1/2017 a Consiliului de asociere din 25 iulie 2017.

               Articolul 3

               Prezenta recomandare intră în vigoare la data adoptării.

               Adoptată la xx, [ziua luna anul].

               Pentru Consiliul de asociere,

               Președintele

               ***

               Prioritățile parteneriatului UE-Egipt pentru perioada 2021-2027

               I. Introducere

               Prezentele priorități ale parteneriatului vizează abordarea provocărilor comune cu care se confruntă UE și Egiptul, promovarea intereselor comune, garantarea stabilității pe termen lung și a dezvoltării durabile pe ambele țărmuri ale Mediteranei, consolidarea cooperării și valorificarea potențialului neexploatat al relației. Prioritățile parteneriatului acordă o atenție specială consolidării cooperării, bazate pe „Strategia de dezvoltare durabilă – Viziunea pentru 2030” a Egiptului și pe politica europeană de vecinătate revizuită, prevăzută în noua agendă a UE pentru Mediterana
                  1
                și în planul economic și de investiții pentru vecinătatea sudică
                  2
                aferent, în Pactul verde european și în Concluziile Consiliului privind un parteneriat reînnoit cu vecinătatea sudică din 16 aprilie 2021
                  3
               , precum și atenuării impactului socioeconomic negativ al pandemiei de COVID-19, inclusiv redresării verzi, digitale, reziliente și favorabile incluziunii. Acordul de asociere UE-Egipt stabilește cadrul general pentru cooperare și prioritățile parteneriatului. Prioritățile parteneriatului se bazează de Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă
                  4
               , pe obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU, pe Acordul de la Paris privind schimbările climatice și pe un angajament comun față de valorile universale ale democrației, statului de drept și respectării drepturilor omului. În plus, acestea corespund aspirației declarate în concluziile Consiliului European din 10-11 decembrie 2020
                  5
                de a avea o vecinătate sudică democratică, mai stabilă, mai verde și mai prosperă, care constituie o prioritate strategică pentru UE.

               II. Prioritățile

               Prioritățile parteneriatului ar trebui să contribuie la îndeplinirea aspirațiilor populației de pe ambele țărmuri ale Mediteranei, în special în ceea ce privește asigurarea unei dezvoltări durabile favorabile incluziunii, a justiției sociale, a unor oportunități de locuri de muncă decente, a prosperității economice și a unor condiții de viață îmbunătățite în mod substanțial. Aspectele esențiale ale acestor obiective sunt creșterea favorabilă incluziunii, bazată pe inovare, o guvernanță eficace și participativă, bazată pe principiile statului de drept și pe respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, inclusiv a drepturilor sociale și de muncă, precum și pe emanciparea femeilor în vederea asigurării egalității de gen și pe respectarea drepturilor copilului. De asemenea, prioritățile parteneriatului țin seama de rolul Uniunii și al Egiptului în calitate de actori internaționali și au ca scop consolidarea atât a cooperării bilaterale, cât și a cooperării lor regionale și internaționale. O mai bună conectivitate între UE și Egipt va constitui un instrument important care va oferi noi oportunități de cooperare în acest context, acordând o atenție specială mobilității inteligente, mobilității automatizate și electronice, digitalizării și economiei verzi. Punerea în aplicare a inițiativelor emblematice ale planului economic și de investiții al noii agende pentru Mediterana, inclusiv prin intermediul inițiativelor de tip „Echipa Europa” va contribui la realizarea priorităților parteneriatului. Acestea constituie o parte importantă a cooperării dintre UE și Egipt și contribuie la protejarea intereselor și bunurilor mediteraneene comune ale celor două părți.

               Pandemia de COVID-19 a generat provocări pentru sistemele naționale de sănătate și a afectat profund economia și societatea. UE și Egiptul vor coopera îndeaproape pentru redresarea socioeconomică pe termen lung și realizarea dezvoltării durabile. Ambele părți urmăresc să valorifice la maximum beneficiile pentru redresarea economiilor în urma pandemiei de COVID-19 și să atenueze potențialele repercusiuni.

               Ca atare, acest parteneriat se va baza pe următoarele priorități generale:

               1. Economia modernă și durabilă și dezvoltarea socială a Egiptului

               UE și Egiptul, în calitate de parteneri principali, vor coopera pentru promovarea obiectivelor socioeconomice stabilite în „Strategia de dezvoltare durabilă – Viziunea pentru 2030” a Egiptului, acordând o atenție specială nevoilor de dezvoltare durabilă.

               a)Consolidarea rezilienței și a prosperității și sprijinirea tranziției către o economie digitală și verde

               Egiptul se angajează să realizeze durabilitatea socioeconomică pe termen lung, printre altele, prin crearea unui mediu mai propice creșterii favorabile incluziunii și prin crearea de locuri de muncă decente și productive, în special pentru tineri și femei, inclusiv prin încurajarea integrării sectorului informal în economia formală. Pentru realizarea durabilității economice pe termen lung, Egiptul va lua măsuri care pot genera o marjă de manevră bugetară mai mare pentru o mai bună punere în aplicare a strategiei sale de dezvoltare durabilă, pentru continuarea reformei sistemului de subvenționare și de impozitare, pentru consolidarea rolului sectorului privat și pentru îmbunătățirea climatului de afaceri în vederea atragerii unui număr mai mare de investiții străine directe, inclusiv printr-o politică comercială mai deschisă și mai durabilă, care să sprijine proiecte esențiale de infrastructură, cum ar fi dezvoltarea unui sistem de transport eficient, fiabil și durabil. Având în vedere importanța dezvoltării întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri) pentru o creștere durabilă și favorabilă incluziunii, acest sector va continua să joace un rol central pentru cooperarea dintre UE și Egipt. În plus, UE va sprijini eforturile depuse de Egipt în direcția reformei administrației publice și a bunei guvernanțe, inclusiv prin promovarea unor statistici de înaltă calitate și ținând seama de revoluția digitală și de noile modele de afaceri și societale conexe.

               UE va continua să joace un rol important în sprijinirea mediului de afaceri și a creșterii economice durabile, inclusiv prin inițiative emblematice concrete în sectoarele prioritare, cum ar fi: dezvoltarea unor moduri de transport durabile și a infrastructurii de transport public, împreună cu tranziția Egiptului către electromobilitate. Odată cu sprijinul acordat pentru realizarea Strategiei de dezvoltare durabilă pentru 2030 a Egiptului, UE va acorda sprijin suplimentar pentru tranziția țării către o economie verde, inclusiv pentru dezvoltarea durabilă a sectorului agricol și a sectorului apei. În acest context, UE va oferi sprijin și pentru consolidarea infrastructurii digitale și, în special, pentru sporirea accesului universal la rețele îmbunătățite, accesibile ca preț și securizate, precum și pentru creșterea gradului de conștientizare în ceea ce privește amenințările cibernetice și a schimburilor de informații și de cunoștințe cu privire la acestea.

               Recunoscând importanța cercetării și a inovării pentru progresul societăților lor, UE și Egiptul vor coopera în continuare în toate sectoarele de cercetare și inovare și pentru promovarea tehnologiilor digitale, inclusiv a inteligenței artificiale și a securității cibernetice, protejând în același timp dreptul la viață privată. În acest context, Egiptul și UE și-au subliniat interesul pentru intensificarea cooperării în cadrul unei serii de activități relevante de cercetare și de învățământ superior, inclusiv în cadrul programului Orizont Europa, al programului Erasmus+, al parteneriatului în domeniul cercetării și inovării în zona mediteraneeană (PRIMA) și al platformei regionale pentru cercetare și inovare a Uniunii pentru Mediterana.

               Având în vedere patrimoniul neprețuit și divers al Egiptului, precum și contribuția semnificativă a sectorului cultural și turistic la dezvoltarea economică a țării, la produsul intern brut (PIB), la ocuparea forței de muncă, la rezervele valutare și la societate în sens mai larg, se va pune un accent deosebit pe legătura dintre cultură, conservarea patrimoniului cultural și dezvoltarea economică. UE și Egiptul vor coopera, printre altele, pentru identificarea modalităților de protejare și conservare a patrimoniului cultural, atât material, cât și imaterial, și vor propune acțiuni comune de cooperare relevante în acest domeniu. Pentru a aborda impactul negativ al pandemiei de COVID-19 asupra sectorului turismului din Egipt, UE și Egiptul vor colabora pentru a spori oportunitățile în acest domeniu.

                (b) Comerțul și investițiile

               UE și Egiptul sunt parteneri comerciali importanți. Cele două părți vor identifica împreună abordări adecvate pentru a consolida relațiile bilaterale comerciale și de investiții, pentru a îmbunătăți competitivitatea și pentru a asigura accesibilitatea bunurilor și a serviciilor pe piețele corespunzătoare, în conformitate cu reglementările Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) și cu Acordul de asociere UE-Egipt, precum și pentru a continua integrarea Egiptului în lanțurile valorice regionale și mondiale.

               UE și Egiptul vor colabora îndeaproape pentru prezentarea unor propuneri practice comune în scopul sprijinirii Egiptului pentru a-și spori competitivitatea și transparența pieței, prin consolidarea relațiilor comerciale și de investiții existente și prin asigurarea respectării depline a dispozițiilor privind comerțul și concurența prevăzute în Acordul de asociere UEEgipt, precum și punerea în aplicare a acordului într-un mod care să îi permită să își atingă întregul potențial. Pentru a proteja mai bine sănătatea și siguranța consumatorilor, UE va oferi sprijin pentru transformarea sistemelor alimentare durabile, precum și pentru dezvoltarea unor cadre eficace în ceea ce privește siguranța consumatorilor, ținând seama de reglementările OMC, de standardele sanitare și fitosanitare convenite la nivel internațional și de normele și principiile relevante ale UE. Ambele părți vor colabora îndeaproape pentru a atrage și a spori investițiile europene, în special prin crearea unui mediu favorabil investițiilor și prin luarea în considerare a unor oportunități cum ar fi zona economică a Canalului Suez, o politică comercială mai deschisă și mai durabilă și îmbunătățirea cadrului de reglementare.

               UE va sprijini politicile Egiptului în materie de promovare a comerțului electronic, a comerțului digital și a reglementării concurenței, precum și în materie de consolidare a potențialului său de investiții prin îmbunătățirea mediului de afaceri și prin dezvoltarea strategiei sale privind tehnologiile informației și comunicațiilor (TIC).

               (c) Dezvoltarea socială și justiția socială

               UE sprijină Egiptul în eforturile sale de a promova dezvoltarea socială și justiția socială și de a realiza reforme în aceste domenii, de a promova un dialog social semnificativ și favorabil incluziunii, precum și de a aborda provocările sociale și demografice legate de creșterea rapidă a populației, inclusiv pe cele legate de deficitul de apă și de vulnerabilitățile în materie de securitate alimentară. Acest lucru include promovarea resurselor umane ale țării, în special a tinerilor, a femeilor și a copiilor. UE va sprijini Egiptul în eforturile sale de a încuraja protecția economică și socială a persoanelor aflate în situații vulnerabile din Egipt, în special a celor expuse unor potențiale efecte negative ale reformelor economice și impactului unor șocuri externe, cum ar fi pandemia de COVID-19, prin intermediul unor plase de siguranță socială cuprinzătoare și al unor programe specifice de protecție socială aliniate la obiectivele inițiativei privind viața decentă (Haya Karima) și ale programelor Takaful și Karama. Se va acorda o atenție specială promovării emancipării femeilor și rolului femeilor și fetelor în societate și în economie, astfel cum se reflectă în Strategia națională privind emanciparea femeilor pentru 2030. De asemenea, UE și Egiptul vor continua să promoveze dezvoltarea socioeconomică rurală și urbană, favorabilă incluziunii, precum și să îmbunătățească furnizarea de servicii de bază, să sprijine învățământul modern și de calitate, inclusiv în scopul asigurării legăturii cu cerințele de pe piața muncii și în scopul îmbunătățirii competențelor și cunoștințelor digitale ale populației, a formării tehnice și profesionale și a sistemelor de sănătate.

               UE și Egiptul vor coopera în sectorul sănătății în vederea reducerii presiunii pe care pandemia de COVID-19 o exercită asupra serviciilor de sănătate și în ceea ce privește vaccinurile, inclusiv în vederea sprijinirii ambițiilor Egiptului de a deveni un centru regional de producție și de export pentru Africa și Orientul Mijlociu. UE își va împărtăși experiența în ceea ce privește instituirea unui sistem de asigurări de sănătate pentru toți cetățenii și îmbunătățirea serviciilor de sănătate.

               d) Energie, mediu și politici climatice

               UE și Egiptul vor coopera în ceea ce privește diversificarea surselor de energie și tranziția către o economie cu un nivel scăzut de emisii, acordând o atenție specială surselor regenerabile de energie, măsurilor în materie de eficiență energetică și tranziției treptate către moduri de transport cu emisii scăzute de dioxid de carbon și durabile în sectorul transporturilor terestre și maritime, precum și în sectorul aviației civile. La cererea guvernului din Egipt, UE va sprijini Egiptul în eforturile sale de a-și actualiza strategia energetică integrată care are ca scop îndeplinirea cerințelor de dezvoltare durabilă a țării și reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră. Intensificarea dialogului privind energia și clima dintre UE și Egipt va contribui la identificarea principalelor domenii de cooperare. Acest lucru ar putea include sprijinirea Egiptului în eforturile sale de a deveni un centru energetic în regiune, acordând o atenție specială energiei din surse regenerabile, continuării cooperării în cadrul Forumului privind gazele naturale din Mediterana de Est și realizării unor proiecte energetice reciproc avantajoase, inclusiv a unor proiecte de interconectare între Egipt și UE.

               UE și Egiptul vor colabora, de asemenea, în ceea ce privește activitățile comune de cercetare, schimbul de experiență și de bune practici, transferurile de tehnologie și promovarea cooperării subregionale (în cadrul bazinului mediteraneean), acordând atenția cuvenită conservării ecosistemelor marine din Marea Mediterană.

               UE și Egiptul își vor intensifica cooperarea pentru a promova conceptul de ecoturism, inclusiv protejarea biodiversității din Egipt și din Marea Mediterană, în special gestionarea rezervelor naturale și refacerea resurselor naturale degradate.

               UE și Egiptul vor coopera pentru promovarea acțiunilor în domeniul climei și al mediului în scopul realizării dezvoltării durabile în conformitate cu angajamentele asumate în cadrul CCONUSC, al Acordului de la Paris și al deciziilor de la Glasgow privind clima. UE va oferi sprijin pentru punerea în aplicare a contribuțiilor stabilite la nivel național ale Egiptului în ceea ce privește atenuarea efectelor schimbărilor climatice și adaptarea la acestea, inclusiv prin finanțarea combaterii schimbărilor climatice. În plus, UE și Egiptul vor coopera în direcția atingerii obiectivelor stabilite, printre altele, în Agenda 2030 pentru dezvoltare și în Cadrul de la Sendai pentru reducerea riscurilor de dezastre.

               UE va sprijini Egiptul în eforturile sale de a promova tranziția verde, de a realiza creșterea verde și de a crea locuri de muncă verzi, de a optimiza potențialul surselor sale de energie și a modului de utilizare a acestora, de a-și diversifica în continuare mixului energetic prin intermediul energiei din surse regenerabile și al eficienței energetice, de a consolida guvernanța și de a stabili căi de dezvoltare ecologice.

               UE va oferi sprijin Egiptului pentru promovarea finanțării durabile, inclusiv a obligațiunilor verzi, pentru integrarea standardelor de durabilitate a mediului în portofoliul său de investiții interne, precum și pentru consolidarea capacităților sale de a produce și exporta energie din surse regenerabile, în special, sub formă de energie electrică și de hidrogen verde.

               Având în vedere amenințarea reprezentată de deficitul de apă de la nivel național și regional, UE va oferi sprijin Egiptului pentru gestionarea resurselor de apă, precum și în alte domenii de interes comun, cum ar fi conservarea biodiversității, salubrizare, gestionarea deșeurilor solide, inclusiv reducerea poluanților industriali, gestionarea substanțelor chimice și a deșeurilor periculoase, precum și combaterea deșertificării și a degradării solului. Egiptul și UE explorează, de asemenea, oportunitățile oferite de Uniunea pentru Mediterana (UpM) în ceea ce privește cooperarea în domeniul climei, al mediului și al economiei albastre.

               UE și Egiptul își vor consolida cooperarea în vederea tranziției către sisteme alimentare durabile, inclusiv gestionarea durabilă a agriculturii, pescuitului și conservării factorilor naturali de producție în scopul consolidării securității alimentare.

               2. Parteneri în cadrul politicii externe

               (a) Stabilizarea țărilor din vecinătatea comună și din afara acesteia

               Conflictele și crizele din regiunea mediteraneeană constituie un obstacol major în calea stabilității politice și a dezvoltării durabile. Prin urmare, eforturile comune depuse de UE și Egipt în scopul prevenirii și soluționării conflictelor, al promovării cooperării în materie de securitate, al atenuării consecințelor conflictelor și al abordării cauzelor profunde ale acestora reprezintă priorități esențiale pentru a asigura protecția cetățenilor noștri și pentru a le permite să prospere. Parteneriatul dintre UE și Egipt este important pentru stabilitatea și prosperitatea țărilor din bazinul mediteraneean, Orientul Mijlociu și Africa, iar cooperarea dintre UE și Egipt va urmări în continuare să contribuie la soluționarea conflictelor, la consolidarea păcii, la aprofundarea integrării economice regionale și la abordarea provocărilor politice și economice din aceste regiuni.

               Având în vedere orientarea strategică a parteneriatului, UE și Egiptul se angajează să consolideze cooperarea în domeniul politicii externe la nivelul organizațiilor bilaterale, regionale și internaționale, în special în cadrul ONU și al forurilor multilaterale, inclusiv în cadrul Uniunii pentru Mediterana, precum și cooperarea cu Liga Statelor Arabe (LSA) și Uniunea Africană, printre ai căror membrii se numără și Egiptul. UE și Egiptul se angajează să coopereze, de asemenea, în cadrul reuniunilor ministeriale anuale dintre UE și partenerii sudici, astfel cum se propune în Concluziile Consiliului privind un parteneriat reînnoit cu vecinătatea sudică – O nouă agendă pentru Mediterana. Printre priorități, se numără reînnoirea eforturilor de sprijinire a israelienilor și a palestinienilor în vederea ajungerii la o soluție în cadrul procesului de pace din Orientul Mijlociu (PPOM), bazându-se pe rolurile esențiale pe care le au UE și Egiptul în acest context. În estul Mării Mediterane, Egiptul, pe de o parte, și UE și statele sale membre, pe de altă parte, își vor consolida, printre altele, cooperarea regională în conformitate cu dreptul internațional, inclusiv cu Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării (UNCLOS). Egiptul și UE vor colabora pentru punerea în aplicare a rezoluțiilor relevante ale Consiliului de Securitate, în special cu privire la procesul de pace din Orientul Mijlociu, Libia și Siria. În plus, Egiptul găzduiește Centrul pentru reconstrucție și dezvoltare postconflict al Uniunii Africane și sediul Ligii Statelor Arabe (LSA), cu care UE va continua să își aprofundeze și să își extindă cooperarea. În plus, UE și Egiptul vor încerca să își consolideze cooperarea în sfera multilaterală și în ceea ce privește provocările majore de la nivel regional și de la nivel internațional care afectează ambele părți, inclusiv în ceea ce privește politicile climatice.

               Având în vedere rolul esențial pe care Egiptul în joacă în dezvoltarea mondială și ambițiile sale viitoare în acest sens, unul dintre obiectivele cooperării UE-Egipt va fi extinderea parteneriatului UE-Egipt în întreaga regiune, inclusiv în Africa, în domenii de interes reciproc și prin inițiative precum Forumul de la Aswan pentru pace și dezvoltare durabile. Încheierea unui acord internațional cât mai curând posibil cu privire la barajul etiopian, în conformitate cu Declarația de principii din 2015 și cu dreptul internațional, reprezintă o prioritate absolută pentru UE și Egipt în vederea protejării securității aprovizionării cu apă a Egiptului și a promovări păcii și stabilității în întreaga regiune. Un acord internațional bazat pe înțelegeri negociate va contribui la transformarea acestui litigiu într-o oportunitate de a atrage investiții străine și de a spori stabilitatea pentru țările din regiune și pentru milioane de oameni. UE este pregătită să sprijine procesul condus de Uniunea Africană în cooperare cu partenerii internaționali, inclusiv cu UE, și să joace un rol mai activ, dacă acest lucru este util și de dorit pentru toate părțile, împărtășind din experiența sa în ceea ce privește gestionarea resurselor de apă comune în conformitate cu dreptul internațional. În plus, UE și Egiptul sprijină propunerile de dezvoltare a cooperării interregionale, inclusiv a cooperării trilaterale în Africa.

               (b) Cooperarea în materie de gestionare a situațiilor de criză și de răspuns la acestea

               UE și Egiptul își vor intensifica cooperarea și consultările, precum și schimburile de experiență în ceea ce privește gestionarea și prevenirea situațiilor de criză, atât la nivel bilateral, cât și la nivel regional, inclusiv prin intermediul Centrului internațional de la Cairo pentru soluționarea conflictelor, menținerea și consolidarea păcii (CCCPA), pentru a aborda provocările complexe la adresa păcii, a stabilității și a dezvoltării, generate de conflicte, de schimbările climatice, de dezastre naturale și epidemii, inclusiv prin intermediul mecanismului COVAX, în vecinătatea lor comună și dincolo de granițele acesteia. Vor fi intensificate activitățile privind reziliența la schimbările climatice și adaptarea la acestea, inclusiv prin realizarea de investiții în măsuri de prevenire și prin consolidarea cooperării în materie de protecție civilă și de gestionare a riscurilor de dezastre.

                3. Consolidarea stabilității

               UE și Egiptul împărtășesc obiectivul de asigurare a stabilității în cadrul societăților lor și în întreaga regiune. Drepturile omului, drepturile civile, politice, economice, sociale și culturale, astfel cum sunt prevăzute în dreptul internațional al drepturilor omului, în Tratatul privind Uniunea Europeană și în principiile democrației consacrate în Constituția Egiptului, sunt esențiale pentru stabilitatea ambelor părți, reprezintă o valoare comună și constituie elementul fundamental al unui stat democratic modern. Egiptul și UE își reiterează angajamentul de a promova în continuare democrația, libertățile fundamentale și drepturile omului, egalitatea de gen și egalitatea de șanse ca drepturi constituționale ale tuturor cetățenilor lor, în concordanță cu obligațiile lor internaționale, ca bază pentru stabilitatea și securitatea pe termen lung. Egiptul a luat măsuri importante prin ridicarea stării de urgență în 2021 și publicarea Strategiei naționale privind drepturile omului (2021-2026). Strategia națională, cu cele patru domenii de interes ale sale, reafirmă obiectivul național al Egiptului de a respecta toate drepturile civile, politice, economice, sociale și culturale pentru a obține stabilitate, progres și dezvoltare durabilă în țară. În acest context, UE va sprijini Egiptul pentru punerea în aplicare a acestor drepturi și obiective.

               a)Buna guvernanță și un stat modern și democratic

               Egiptul și UE și-au reiterat angajamentul să asigure asumarea răspunderii, statul de drept și respectarea deplină a drepturilor omului și a libertăților fundamentale și să răspundă cererilor din partea cetățenilor lor. Aceste angajamente direcționează sprijinul suplimentar acordat de UE către eforturile depuse de Egipt în vederea consolidării capacității instituțiilor de stat de a realiza o reformă eficace a sectorului public, îmbunătățind capacitatea instituțiilor de aplicare a legii de a asigura securitatea pentru toți. În conformitate cu dreptul internațional și cu cele mai bune practici, UE și Egiptul își vor consolida cooperarea în ceea ce privește modernizarea sectorului justiției și consolidarea capacităților, în special în ceea ce privește aplicarea tehnologiei moderne, combaterea corupției, a fraudei și a spălării banilor, precum și abordarea aspectelor legate de recuperarea veniturilor provenite din săvârșirea de infracțiuni. UE și Egiptul vor lua în considerare, de asemenea, dezvoltarea cooperării judiciare în materie penală și civilă și negocierea unor acorduri de cooperare între Egipt și agențiile de aplicare a legii ale UE. UE și Egiptul vor coopera, de asemenea, pentru a asigura un nivel ridicat de protecție a datelor cu caracter personal, în conformitate cu standardele internaționale în materie de protecție a datelor.

               Cooperarea de la nivel parlamentar dintre UE și Egipt, inclusiv prin schimburi structurate între comisiile și grupurile parlamentare, va consolida coordonarea și va promova înțelegerea reciprocă. UE va sprijini, de asemenea, Egiptul în eforturile sale de a planifica și furniza servicii publice la toate nivelurile, precum și de a asigura în continuare oportunități economice, sociale și politice egale și de a promova integrarea socială pentru toți cetățenii.

               b) Securitatea și terorismul

               Securitatea reprezintă un obiectiv comun. Terorismul și extremismul violent care conduce la terorism amenință structura socială a națiunilor de pe ambele țărmuri ale Mediteranei. Aceste fenomene reprezintă o amenințare majoră pentru securitatea și bunăstarea cetățenilor noștri. Combaterea acestor amenințări reprezintă un obiectiv comun al UE și al Egiptului, care pot coopera prin intermediul unei abordări cuprinzătoare. Aceasta ar viza eliminarea cauzelor profunde ale terorismului în condițiile respectării depline a drepturilor omului și a libertăților fundamentale, cu scopul de a combate și de a preveni cu succes radicalizarea și de a promova dezvoltarea socioeconomică. UE și Egiptul sunt de acord în ceea ce privește necesitatea de a coopera pentru a sprijini dialogul interconfesional, pentru a consolida principiile fraternității umane, valorificând la maximum elementele fundamentale comune ale culturii păcii și respingând totodată violența în rândul cetățenilor, precum și pentru a promova toleranța religioasă și a proteja libertatea religioasă sau de convingere. UE și Egiptul își mențin angajamentul de a coopera în lupta împotriva extremismului și a oricărei forme de discriminare, inclusiv a islamofobiei, a rasismului și a xenofobiei.

               UE și Egiptul își vor consolida cooperarea operativă în domenii legate de securitate și de combaterea terorismului, inclusiv securitatea aeronautică și de protecție, precum și capacitatea de a preveni și de a combate criminalitatea organizată transnațională, cum ar fi introducerea ilegală de migranți, traficul de persoane, inclusiv traficul de copii, traficul ilicit de bunuri culturale și restituirea acestora, în conformitate cu dreptul internațional, comerțul ilicit cu droguri, finanțarea terorismului și spălarea banilor.

               Ambele părți convin să își consolideze cooperarea în domeniul punerii în aplicare a Programului de acțiune al ONU pentru combaterea comerțului ilicit cu arme de calibru mic și armament ușor, inclusiv prin intermediul schimbului de experiență, al activităților de formare și al altor activități de consolidare a capacităților.

               (c) Migrația și mobilitatea

               UE și Egiptul subliniază importanța continuării colaborării pentru a aborda împreună, în mod eficient și eficace, provocările legate de migrația ilegală, precum și toate celelalte aspecte legate de migrație și mobilitate, inclusiv migrația legală, în conformitate cu competențele Uniunii și cele ale statelor sale membre, prin parteneriate cuprinzătoare, adaptate și reciproc avantajoase și în spiritul Declarației politice și al Planului de acțiune comun adoptate în cadrul Summitului de la Valletta, precum și luând act de Comunicarea Comisiei Europene referitoare la un nou Pact privind migrația și azilul
                  6
               .

               UE va continua să sprijine guvernul egiptean în eforturile sale de a-și consolida cadrul de guvernanță în materie de migrație și azil și de a mobiliza în timp util fonduri în cadrul instrumentelor relevante. Salutând și valorificând rezultatele pozitive obținute de Egipt în ceea ce privește gestionarea fluxurilor de migrație ilegală, UE va continua să sprijine Egiptul în eforturile sale de a preveni și combate migrația ilegală, de a consolida gestionarea frontierelor, precum și de a combate traficul și introducerea ilegală de persoane, inclusiv identificarea și acordarea de asistență victimelor traficului de persoane.

               UE și Egiptul s-au angajat să protejeze drepturile migranților, ale solicitanților de azil și ale refugiaților, cu respectarea deplină a legislației privind drepturile omului și a legislației privind refugiații. UE va încerca să sprijine și să consolideze capacitatea Egiptului de a proteja aceste drepturi, de a oferi protecție, în conformitate cu standardele internaționale, și de a oferi acces la servicii de bază, cum ar fi sănătatea și educația, inclusiv pentru refugiați, migranți și solicitanții de azil. UE va încerca să își consolideze cooperarea cu Egiptul în ceea ce privește relocarea voluntară. UE și Egiptul vor promova și vor facilita cooperarea în materie de identificare, returnare, inclusiv în ceea ce privește returnarea voluntară asistată, readmisia și reintegrarea durabilă a migranților ilegali în țara lor de origine. UE și Egiptul vor explora domenii de cooperare privind gestionarea frontierelor.

               Acest lucru va fi însoțit de cooperarea în ceea ce privește abordarea și combaterea cauzelor profunde ale migrației ilegale și ale strămutării forțate din țări terțe, în special conflictele și instabilitatea, subdezvoltarea, sărăcia și șomajul, precum și în ceea ce privește eforturile de eliminare a efectelor negative ale schimbărilor climatice și ale secetei. Aceasta se va baza, printre altele, pe dezvoltarea de oportunități socioeconomice, în special pe îmbunătățirea perspectivelor pentru tineri, prin inițiative de creare de locuri de muncă în contextul redresării în urma pandemiei de COVID-19.

               Mobilitatea ordonată, sigură, regulată și responsabilă a persoanelor, inclusiv în scopuri educaționale, evitând în același timp exodul creierelor, poate contribui la dezvoltarea de competențe și de cunoștințe care, la rândul lor, ar putea contribui la dezvoltarea Egiptului. De asemenea, aceasta poate să creeze legături durabile între forța de muncă înalt calificată din UE și cea din Egipt, în conformitate cu competențele Uniunii și ale statelor sale membre.

               III. Principiile cooperării

               Promovarea factorului uman și a contactelor interpersonale va consolida legăturile și, prin urmare, parteneriatul dintre UE și Egipt. Răspunderea și responsabilitatea reciprocă față de cetățenii egipteni și europeni reprezintă un aspect esențial al priorităților parteneriatului.

               Problemele de interes comun ar trebui să fie abordate și printr-o cooperare regională și subregională (sud-sud) mai puternică. În acest sens, UE și Egiptul vor colabora în cadrul Uniunii pentru Mediterana (UpM) și prin intermediul Fundației Anna Lindh, în special cu privire la dialogul intercultural.

               Cultura dialogului s-a dovedit a fi un instrument valoros pentru dezvoltarea respectului reciproc. Aprofundarea dialogului privind aspecte precum democrația, drepturile omului, dezvoltarea socioeconomică, comerțul, investițiile și aspectele regionale și internaționale de interes comun va fi esențială. Dialogul va furniza, de asemenea, mijloace pentru a susține parteneriatul și a face bilanțul profunzimii și al realizărilor sale.

               În conformitate cu prioritățile guvernului egiptean, accentul pus pe tineri – pe care se bazează stabilitatea pe termen lung a societăților noastre – și pe femei reprezintă un aspect transversal în cadrul priorităților parteneriatului. Un obiectiv esențial este acela de a le spori autonomia și de a le oferi instrumente juridice și practice pentru a-și asuma rolul în societate prin participarea lor activă la economia și guvernanța țării lor. UE și Egiptul vor continua să facă schimb de experiență în ceea ce privește combaterea discriminării și a violenței împotriva femeilor și promovarea egalității de gen, precum și în ceea ce privește promovarea incluziunii și oferirea de oportunități pentru tineri.

               UE și Egiptul sunt de acord că societatea civilă are o contribuție importantă și eficace la punerea în aplicare a priorităților parteneriatului și la guvernanța transparentă și participativă a unui stat modern și democratic și poate sprijini procesul de dezvoltare durabilă din Egipt. Cele două părți vor colabora cu societatea civilă pentru ca aceasta să contribuie în mod eficace la procesul de dezvoltare economică, politică și socială în conformitate cu Constituția Egiptului și cu legislația națională relevantă.

               IV. Concluzie

               În spiritul asumării în comun a responsabilității, UE și Egiptul au definit împreună prezentele priorități ale parteneriatului. În corelație cu revizuirea Agendei pentru Mediterana și a concluziilor Consiliului, în 2024 este prevăzută efectuarea unei evaluări la jumătatea perioadei pentru a analiza impactul priorităților parteneriatului și, dacă este necesar, pentru a le adapta. Comitetul de asociere și Consiliul de asociere rămân principalele organisme care vor efectua, o dată pe an, evaluarea generală a punerii în aplicare a priorităților parteneriatului.

                     (1)

                        JOIN(2021) 2 final.

                     (2)

                        SWD(2021) 23 final.

                     (3)

                        https://ec.europa.eu/neighbourhood-enlargement/news_corner/news/new-agenda-mediterranean-council-approves-conclusions-renewed-partnership-southern_en.

                     (4)

                     Rezoluția ONU 70/1 „Transformarea lumii în care trăim:

                      Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă”.

                     (5)

                     https://www.consilium.europa.eu/media/47339/1011-12-20-euco-conclusions-ro.pdf

                  .

                     (6)

                        COM(2020) 609 final.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 17.2.2021
            COM(2021) 63 final
            2021/0033(NLE)
            Propunere de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            privind poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene la cea de a patra reuniune a Conferinței părților la Convenția de la Minamata privind mercurul în ceea ce privește adoptarea deciziilor de modificare a anexelor A și B la convenția menționată privind produsele cu adaos de mercur și procesele de fabricație în care se utilizează mercur sau compuși ai mercurului, în conformitate cu articolul 4 alineatul (8) și cu articolul 5 alineatul (10) din convenția menționată

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.Obiectul propunerii

               Prezenta propunere se referă la decizia de stabilire a poziției care urmează să fie adoptată în numele Uniunii la cea de a patra reuniune a Conferinței părților la Convenția de la Minamata privind mercurul (denumită în continuare „acordul”) în ceea ce privește adoptarea preconizată a unor decizii de modificare a anexelor A și B la convenția menționată. Aceste anexe stabilesc liste cuprinzând produsele cu adaos de mercur și procesele de fabricație care utilizează mercur sau compuși ai mercurului („procese pe bază de mercur”) care fac obiectul fie al unor date de eliminare treptată, fie al unor dispoziții care reglementează utilizarea mercurului
                  1
               .

               2.Contextul propunerii

               2.1.Convenția de la Minamata privind mercurul („acordul”)

               Acordul reprezintă principalul cadru juridic internațional care are ca scop protejarea sănătății umane și a mediului împotriva emisiilor și a evacuărilor antropice de mercur și de compuși ai mercurului în aer, apă și sol. Acordul vizează întregul ciclu de viață al mercurului, de la extragerea sa și până la eliminarea deșeurilor de mercur.

               Acesta a intrat în vigoare la 16 august 2017.

               Uniunea Europeană („Uniunea”) este parte la acord
                  2
               , la fel ca majoritatea statelor membre
                  3
               .

               În temeiul articolului 4 alineatul (1) din acord, produsele cu adaos de mercur enumerate în partea I din anexa A (de exemplu, anumite lămpi fluorescente compacte) nu mai pot fi fabricate, importate și exportate după datele de eliminare treptată specificate în acord.

               În conformitate cu articolul 4 alineatul (3), părțile iau măsuri pentru a reglementa utilizarea mercurului în ceea ce privește produsele cu adaos de mercur enumerate în partea II din anexa A.

               În conformitate cu articolul 5 alineatul (2), procesele pe bază de mercur enumerate în partea I din anexa B (de exemplu, producția de cloralcali) trebuie să înceteze utilizarea mercurului sau a compușilor mercurului până la datele de eliminare treptată stabilite în acord.

               În temeiul articolului 5 alineatul (3), părțile iau măsuri pentru a reglementa utilizarea mercurului în procesele pe bază de mercur enumerate în partea II din anexa B, inclusiv în ceea ce privește conversia la procese fără mercur, atunci când acest lucru este fezabil din punct de vedere economic și tehnic.

               În temeiul articolului 4 alineatele (4), (7) și (8) și al articolului 5 alineatele (5), (9) și (10), anexele A și B se revizuiesc până la 16 august 2022, ținând seama de propunerile de modificare ale părților
                  4
                și de informațiile transmise cu privire la produsele cu adaos de mercur și la alternativele fără mercur disponibile din punct de vedere tehnic și economic, luând în considerare, în același timp, riscurile și beneficiile pentru mediu și sănătatea umană.

               Articolele 26 și 27 stabilesc normele de bază privind, printre altele, prezentarea de către părți a propunerilor de modificare a anexelor la acord, precum și privind adoptarea și intrarea în vigoare a anexelor modificate. Propunerile de modificare a anexelor trebuie comunicate tuturor părților de către secretariatul acordului cu cel puțin șase luni înainte de Conferința părților la acord („COP”) la care se propune adoptarea acestora, și anume, în acest caz, cel târziu la 1 mai 2021. Anexele modificate propuse sunt adoptate în conformitate cu regulile de vot stabilite la articolul 26 alineatul (3) și în Decizia MC-1/1 privind Regulamentul de procedură adoptat de COP în cadrul primei sale reuniuni (24-29 septembrie 2017)
                  5
               .

               Modificarea unei anexe intră în vigoare pentru toate părțile la un an după ce depozitarul acordului comunică adoptarea acesteia, cu excepția cazului în care părțile au făcut o declarație relevantă în conformitate cu articolul 30 alineatul (5). Întrucât Uniunea nu a făcut o astfel de declarație, se aplică regula generală privind intrarea în vigoare a anexelor modificate sau noi.

               2.2.Conferința părților („COP”)

               COP îndeplinește funcțiile care i-au fost atribuite prin acord. În acest scop, COP ia în considerare și întreprinde, printre altele, orice acțiune care ar putea fi necesară pentru atingerea obiectivelor acordului, inclusiv adoptarea unor orientări relevante.

               În conformitate cu articolul 28 din acord și cu Decizia MC-1/1 menționată anterior, fiecare parte dispune de un vot. Cu toate acestea, Uniunea, în calitate de organizație de integrare economică regională, își exercită dreptul de vot, în aspectele care intră în domeniul său de competență, cu un număr de voturi egal cu numărul statelor sale membre care sunt părți la acord. Uniunea nu își exercită dreptul de vot dacă unul din statele sale membre își exercită dreptul de vot și invers.

               2.3.Actele avute în vedere de către Conferința părților

               În cadrul celei de a treia reuniuni a COP (25-29 noiembrie 2019), aceasta a adoptat Decizia MC-3/1
                  6
                de instituire a unui grup ad-hoc de experți tehnici care să continue discuțiile privind produsele cu adaos de mercur și procesele pe bază de mercur în timpul perioadei dintre sesiuni premergătoare celei de a patra reuniuni („COP4”). Mandatul acestui grup a solicitat, în special, îmbunătățirea și organizarea informațiilor prezentate de părți în conformitate cu articolul 4 alineatele (4) și (7) și cu articolul 5 alineatele (4) și (9) din acord cu privire la disponibilitatea, fezabilitatea tehnică și economică, riscurile și beneficiile pentru mediu și sănătate ale alternativelor fără mercur la astfel de produse și procese.

               Având în vedere rezultatul activității experților, se preconizează că în cadrul COP4 se vor adopta una sau mai multe decizii cu privire la această chestiune (actele avute în vedere).

               Actele avute în vedere vor modifica anexa A la acord prin completarea acesteia cu produse cu adaos de mercur suplimentare – pentru care sunt disponibile alternative fără mercur fezabile din punct de vedere economic și tehnic și benefice pentru sănătatea umană și mediu – care vor face obiectul unei interdicții de fabricație, import și export la datele de eliminare treptată specificate sau al unor măsuri de reglementare a utilizării mercurului.

               Actele avute în vedere vor modifica, de asemenea, anexa B la acord prin completarea părții I a acesteia cu procese pe bază de mercur pentru care sunt disponibile alternative fără mercur fezabile din punct de vedere economic și tehnic și benefice pentru sănătatea umană și mediu și care, prin urmare, vor înceta să mai utilizeze mercurul înainte de data de eliminare treptată specificată.

               Actele avute în vedere vor modifica partea II din anexa B la acord prin consolidarea dispozițiilor sale care reglementează utilizarea mercurului pentru clorura de vinil monomer (VCM), producția de metilat sau etilat de sodiu sau de potasiu (alcoolați) și producția de poliuretan și/sau prin adăugarea altor procese pe bază de mercur împreună cu cerințele conexe privind utilizarea mercurului.

               3.Poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii

               Obiectivul Uniunii este de a elimina treptat utilizarea mercurului la nivelul Uniunii și la nivel mondial, cât mai rapid și cât mai complet posibil, acolo unde există alternative viabile
                  7
               . Realizarea acestui obiectiv necesită în special eliminarea treptată a produselor cu adaos de mercur și conversia proceselor pe bază de mercur în procese care nu implică mercur, atunci când acest lucru este viabil, fezabil din punct de vedere tehnic și benefic pentru sănătatea umană și pentru mediu.

               Progresele înregistrate la nivel mondial în vederea atingerii acestui obiectiv ar contribui la strategia de reducere a poluării la zero pentru un mediu fără substanțe toxice stabilită în Pactul verde european
                  8
               . Acestea ar contribui, de asemenea, la punerea în aplicare a Strategiei UE pentru promovarea sustenabilității în domeniul substanțelor chimice din 2020
                  9
               , în cadrul căreia Comisia Europeană s-a angajat să mențină un rol de lider la nivel internațional în ceea ce privește buna gestionare a substanțelor chimice, inclusiv prin promovarea standardelor UE la nivel mondial.

               Revizuirea anexei A la acord care stabilește lista cu produse cu adaos de mercur care fac obiectul unei interdicții de fabricație, import și export sau al unor cerințe privind utilizarea mercurului.

               Poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii se bazează pe următoarele elemente:

               Anexa II la Regulamentul (UE) 2017/852 privind mercurul („Regulamentul privind mercurul”)
                  10
               , care a transpus anexa A (partea I) la acord, are un domeniu de aplicare mai larg decât acordul, deoarece acoperă mai multe produse cu adaos de mercur (de exemplu, baterii tip pastilă).

               Prezentarea din partea Uniunii (martie 2020), transmisă în conformitate cu Decizia MC-3/1
                  11
               , identifică o serie de alte produse cu adaos de mercur pentru care sunt disponibile alternative fără mercur fezabile și benefice, inclusiv produse ale căror introducere pe piața internă și import sunt interzise
                  12
               /
                  13
               , de exemplu în conformitate cu Directiva 2011/65/UE („RoHS”)
                  14
                și cu Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 („REACH”)
                  15
               , dar care nu fac încă obiectul interdicției de fabricație și de export.

               În consecință, revizuirea la nivel mondial a anexei A oferă mai multe oportunități de îmbunătățire a condițiilor de concurență echitabile la nivel mondial și de reducere în continuare a utilizării mercurului și a poluării aferente:

               (1)reducerea decalajului dintre legislația existentă, mai avansată a Uniunii și acord prin adăugarea, la partea I din anexa A, a produselor deja enumerate în anexa II la Regulamentul Uniunii privind mercurul.

               (2)adăugarea în partea I din anexa A la acord a produselor care nu fac încă obiectul unei interdicții de fabricație și export în temeiul Regulamentului Uniunii privind mercurul, dar care, cu toate acestea, fie nu mai pot fi introduse pe piața Uniunii, fie fac obiectul unor evoluții legislative în curs menite să stabilească o interdicție similară la nivelul Uniunii. În cazul în care părțile aleg să adauge unul sau mai multe produse în partea II din anexa A la acord, adică fără date specificate pentru eliminarea lor treptată, Uniunea ar considera totuși această opțiune de politică drept o oportunitate de a reduce decalajul dintre acord și dreptul Uniunii, cu condiția stabilirii unor măsuri clare de reglementare a mercurului pentru astfel de produse.

               În cazul în care aceste adăugiri sunt convenite de părți în cadrul COP4 și sprijinite de Uniune, Comisia ar adopta, în conformitate cu articolul 20 din Regulamentul privind mercurul, un act delegat cu scopul de a alinia anexa II la regulament cu anexa A modificată la acord.

               Prin urmare, poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul COP4 constă în sprijinul adoptării de acte menite să extindă domeniul de aplicare al anexei A la acord la produsele cu adaos de mercur ale căror fabricație și comercializare sunt deja interzise în conformitate cu anexa II la Regulamentul Uniunii privind mercurul sau care fac deja obiectul unei interdicții de introducere pe piața Uniunii sau al unor evoluții legislative în curs ce vizează stabilirea unei interdicții similare la nivelul Uniunii și care pot fi înlocuite cu alternative fără mercur ce s-au dovedit a fi fezabile din punct de vedere economic și tehnic, precum și benefice din perspectiva mediului și a sănătății umane.

               Revizuirea anexei B la acord, care stabilește lista proceselor pe bază de mercur care fac obiectul unei date de „eliminare treptată” sau al unor cerințe privind utilizarea mercurului.

               Poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii se bazează pe următoarele elemente:

               Dreptul Uniunii, în special articolul 7 alineatele (1) și (3) și anexa III la Regulamentul privind mercurul, a transpus articolul 5 alineatele (2) și (3) și anexa B la acord într-un mod mai strict.

               În primul rând, în timp ce anexa B la acord acoperă cinci procese specifice cu mercur (producția de cloralcali, acetadelhidă, VCM, alcoolați și poliuretan), anexa III la Regulamentul privind mercurul conține o dispoziție generală care interzice, la datele de eliminare treptată precizate, utilizarea mercurului sau a compușilor mercurului în toate procesele de fabricație din Uniune, și anume atunci când este utilizat drept catalizator (1 ianuarie 2018) sau drept electrod (1 ianuarie 2022). Prin urmare, domeniul de aplicare al acestei interdicții este deschis în temeiul dreptului Uniunii.

               În al doilea rând, deși anexa III la Regulamentul privind mercurul stabilește mai multe date derogatorii de eliminare treptată pentru producția de VCM, alcoolați și poliuretan, aceste dispoziții sunt mai stricte în comparație cu anexa B la acord: într-adevăr, Regulamentul privind mercurul interzice utilizarea mercurului ca electrod pentru producția de cloralcali începând cu 11 decembrie 2017, în timp ce acordul stabilește 2025 ca dată de eliminare treptată. În plus, în timp ce Regulamentul privind mercurul interzice utilizarea mercurului drept catalist pentru producția de poliuretan începând cu 1 ianuarie 2018 și pentru producția de VCM începând cu 1 ianuarie 2022 și drept electrod pentru producția de alcoolat începând cu 1 ianuarie 2028, acordul stabilește numai o restricție privind utilizarea mercurului și precizează că părțile fie „vizează” eliminarea treptată a acestei utilizări până la 16 august 2027 (poliuretan), fie elimină treptat această utilizare la cinci ani după ce COP a stabilit că alternativele fără mercur au devenit fezabile din punct de vedere tehnic și economic (VCM și alcoolați). Potrivit dispozițiilor Regulamentului privind mercurul, capacitățile existente de producție de alcoolați cu mercur utilizat ca electrod nu trebuie să crească înainte de data eliminării treptate (1 ianuarie 2028); acordul nu prevede în schimb nicio astfel de clauză de suspendare pentru niciunul dintre cele trei procese pe bază de mercur (VCM, poliuretan și alcoolați) și nicio dată de eliminare treptată obligatorie.

               La fel ca revizuirea anexei A la acord, revizuirea anexei B oferă o serie de oportunități de a îmbunătăți condițiile de concurență echitabile la nivel mondial și de a reduce utilizarea industrială a mercurului:

               (1)reducerea decalajului dintre legislația existentă, mai avansată a Uniunii și acord, prin adăugarea în anexa B la acord de date de eliminare treptată pentru producția de VCM, alcoolați și poliuretan care utilizează mercur, în conformitate cu acquis-ul Uniunii și luând în considerare procesele alternative existente disponibile, fezabile din punct de vedere tehnic și economic, astfel cum au fost raportate în prezentarea din partea Uniunii din martie 2020 în temeiul Deciziei MC-3/1.

               (2)introducerea în anexa B la acord a unei dispoziții generale care să acopere toate procesele existente privind mercurul, împreună cu date de eliminare treptată.

               (3)introducerea în anexa B la acord a unei dispoziții care să interzică orice creștere a capacităților de producție a proceselor pe bază de mercur până la datele de eliminare treptată stabilite de către părți.

               Prin urmare, poziția care trebuie adoptată în numele Uniunii în cadrul COP4 constă în sprijinirea adoptării de acte menite să introducă o dată de eliminare treptată pentru toate procesele pe bază de mercur și să consolideze dispozițiile care reglementează utilizarea mercurului prin adăugarea, în special, a obligației de a nu crește capacitățile de producție până la data relevantă de eliminare treptată.

               4.Temei juridic

               4.1.Temeiul juridic procedural

               4.1.1.Principii

               Articolul 218 alineatul (9) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) prevede posibilitatea adoptării unor decizii de stabilire „a pozițiilor care trebuie adoptate în numele Uniunii în cadrul unui organism creat printr-un acord, în cazul în care acest organism trebuie să adopte acte cu efecte juridice, cu excepția actelor care modifică sau completează cadrul instituțional al acordului.”

               Conceptul de „acte cu efecte juridice” include actele care au efecte juridice în temeiul normelor de drept internațional aplicabile organismului în cauză. Sunt, de asemenea, incluse instrumentele care nu au un caracter obligatoriu în temeiul dreptului internațional, dar care „au vocația de a influența în mod decisiv conținutul reglementării adoptate de legiuitorul Uniunii”
                  16
               .

               4.1.2.Aplicarea la cazul în discuție

               COP este un organism creat printr-un acord, și anume Convenția de la Minamata privind mercurul.

               Actele pe care COP este invitată să le adopte constituie acte cu efecte juridice, deoarece părțile la acord ar trebui să ia măsuri pentru a se asigura că acestea sunt puse în aplicare și respectate.

               Actele avute în vedere nu completează și nici nu modifică cadrul instituțional al acordului.

               Prin urmare, temeiul juridic procedural al propunerii de decizie este articolul 218 alineatul (9) din TFUE.

               4.2.Temeiul juridic material

               4.2.1.Principii

               Temeiul juridic material al unei decizii adoptate în temeiul articolului 218 alineatul (9) din TFUE depinde în primul rând de obiectivul și de conținutul actului avut în vedere cu privire la care se adoptă o poziție în numele Uniunii. În cazul în care actul avut în vedere urmărește două obiective sau include două elemente, iar unul dintre aceste obiective sau elemente poate fi identificat ca fiind obiectivul sau elementul principal, iar celălalt obiectiv sau element are mai degrabă un caracter accesoriu, decizia adoptată în temeiul articolului 218 alineatul (9) din TFUE trebuie să se întemeieze pe un singur temei juridic material, respectiv pe cel impus de obiectivul sau de elementul principal sau predominant.

               4.2.2.Aplicarea la cazul în discuție

               Obiectivul principal și conținutul actului avut în vedere se referă la protecția mediului și a sănătății umane.

               Prin urmare, temeiul juridic material al deciziei propuse este articolul 192 alineatul (1) din TFUE.

               4.3.Concluzie

               Temeiul juridic al deciziei propuse ar trebui să fie articolul 192 alineatul (1) din TFUE, coroborat cu articolul 218 alineatul (9) din TFUE.

               2021/0033 (NLE)

               Propunere de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               privind poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene la cea de a patra reuniune a Conferinței părților la Convenția de la Minamata privind mercurul în ceea ce privește adoptarea deciziilor de modificare a anexelor A și B la convenția menționată privind produsele cu adaos de mercur și procesele de fabricație în care se utilizează mercur sau compuși ai mercurului, în conformitate cu articolul 4 alineatul (8) și cu articolul 5 alineatul (10) din convenția menționată

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 192 alineatul (1), coroborat cu articolul 218 alineatul (9),

               având în vedere propunerea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)Convenția de la Minamata privind mercurul
                  17
                (denumită în continuare „acordul”) a fost încheiată de Uniune prin Decizia (UE) 2017/939 a Consiliului
                  18
                și a intrat în vigoare la 16 august 2017.

               (2)În temeiul Deciziei MC-1/1 privind regulamentul de procedură adoptată de Conferința părților la acord la prima sa reuniune, părțile depun toate eforturile pentru a ajunge, prin consens, la un acord cu privire la toate aspectele materiale.

               (3)Conferința părților la acord, în cadrul celei de a patra reuniuni din 1-5 noiembrie 2021, urmează să adopte una sau mai multe decizii („deciziile propuse”) de modificare a anexei A la acord, care conține o listă a produselor cu adaos de mercur care fac obiectul fie al unei interdicții de fabricație, import și export la o dată specificată, fie al unor măsuri de reglementare a mercurului, și/sau a anexei B la acord, care conține o listă a proceselor de fabricație care utilizează mercur sau compuși ai mercurului („procese pe bază de mercur”) și care fac obiectul unei obligații de încetare a utilizării mercurului la o dată specifică sau al unor cerințe de reglementare a mercurului.

               (4)Deciziile propuse ar extinde domeniul de aplicare al anexei A la acord la alte produse cu adaos de mercur, cu datele aferente de eliminare treptată sau cu măsurile aferente de reglementare a mercurului.

               (5) Anexa II la Regulamentul (UE) 2017/852
                  19
               , care transpune anexa A la acord în dreptul Uniunii, acoperă deja mai multe produse cu adaos de mercur, iar alte produse cu adaos de mercur fac obiectul fie al unei interdicții de introducere pe piața internă în temeiul legislației Uniunii, fie al unor evoluții legislative în curs la nivelul Uniunii care vizează o astfel de interdicție.

               (6)Deciziile propuse ar extinde domeniul de aplicare al anexei B la acord prin introducerea unor date de eliminare treptată pentru procesele pe bază de mercur pe care le acoperă și/sau prin adăugarea altor procese pe bază de mercur combinate cu date de eliminare treptată și/sau prin consolidarea cerințelor sale de reglementare a mercurului pentru procesele în cauză.

               (7) Anexa III la Regulamentul (UE) 2017/852 de transpunere a anexei B la acord în dreptul Uniunii acoperă mai multe procese pe bază de mercur și stabilește date de eliminare treptată pentru toate procesele în cauză.

               (8)Este oportun să se stabilească poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul Conferinței părților la acord, întrucât deciziile propuse, dacă sunt aprobate, vor produce efecte juridice, părțile la acord trebuind să ia măsuri pentru a le pune în aplicare la nivel național și/sau regional.

               (9)Uniunea a contribuit în mod semnificativ la elaborarea dispozițiilor Acordului privind produsele cu adaos de mercur și procesele pe bază de mercur și la lucrările dintre sesiuni ale experților lansate prin Decizia MC- 3/1
                  20
                adoptată de Conferința părților la acord în cadrul celei de a treia reuniuni și aceasta a contribuit la deciziile propuse;

               (10)Uniunea ar trebui să sprijine adoptarea de către Conferința părților la acord a unor decizii care să permită reducerea decalajului dintre dreptul Uniunii și acord și care să vizeze extinderea domeniului de aplicare al acordului la produsele cu adaos de mercur a căror introducere pe piața Uniunii este deja interzisă sau care fac obiectul unor evoluții legislative în curs menite să stabilească o interdicție similară la nivelul Uniunii, în conformitate cu obiectivul Uniunii de a elimina treptat utilizarea mercurului și a compușilor mercurului, ori de câte ori este fezabil;

               (11)Uniunea ar trebui, de asemenea, să sprijine adoptarea de către Conferința părților la acord a deciziilor care permit reducerea decalajului dintre dreptul Uniunii și acord prin asigurarea faptului că procesele pe bază de mercur deja abordate în Regulamentul (UE) 2017/852 fac obiectul eliminării treptate până la datele specificate sau al unor cerințe mai stricte care reglementează utilizarea mercurului,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul celei de a patra reuniuni a Conferinței părților la acord este de a sprijini (i) adoptarea de decizii de modificare a anexelor A și B la acord care ar reduce decalajul dintre dreptul Uniunii și acord și (ii) adoptarea de decizii de modificare a anexei A în vederea aplicării unei interdicții la nivel mondial privind fabricația și comercializarea produselor cu adaos de mercur a căror introducere pe piața Uniunii este deja interzisă sau va fi interzisă în curând și în vederea stabilirii unor date de eliminare treptată sau a unor cerințe stricte pentru procesele pe bază de mercur.

               Articolul 2

               În funcție de evoluțiile din cadrul celei de a patra reuniuni a Conferinței părților la acord, reprezentanții Uniunii, în consultare cu statele membre, pot conveni asupra unei ajustări a poziției menționate la articolul 1, prin coordonare la fața locului, fără a fi necesară o altă decizie a Consiliului.

               Articolul 3

               Prezenta decizie se adresează Comisiei.

               Adoptată la Bruxelles,

                        Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)

                        În sensul prezentului document, expresia „reglementarea utilizării mercurului” se referă la cerințe generale precum cele stabilite în părțile II din anexele A și B la Convenția de la Minamata privind mercurul.

                     (2)

                        Decizia (UE) 2017/939 a Consiliului din 11 mai 2017 privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Convenției de la Minamata privind mercurul (JO L 142, 2.6.2017, p. 4).

                     (3)

                        La 16 noiembrie 2020, douăzeci și patru de state membre ratificaseră Convenția de la Minamata privind mercurul, respectiv: Austria, Belgia, Bulgaria, Cipru, Croația, Danemarca, Estonia, Finlanda, Franța, Germania, Grecia, Irlanda, Letonia, Lituania, Luxemburg, Malta, Portugalia, Republica Cehă, România, Slovacia, Slovenia, Suedia, Țările de Jos și Ungaria.

                     (4)

                        În sensul prezentului document, „părțile” înseamnă părțile la Convenția privind mercurul.

                     (5)

                        Decizia MC-1/1 Regulament de procedură, UNEP/MC/COP1/Dec. 1, disponibil la adresa:
                  http://www.mercuryconvention.org/Meetings/COP1/Decisions/tabid/8648/language/en-US/Default.aspx

                     (6)

                        Decizia MC-3/1 Revizuirea anexelor A și B, UNEP/MC/COP3/Dec. 1, disponibil la adresa:
                  http://www.mercuryconvention.org/Meetings/COP3/Decisions/tabid/8654/language/en-US/Default.aspx

                     (7)

                        A se vedea
                     Concluziile Consiliului privind „Revizuirea Strategiei comunitare privind mercurul”, 14 martie 2011

                     (8)

                        Comunicarea Comisiei din 11.12.2019, Pactul verde european, COM(2019) 640 final.

                     (9)

                        Comunicarea Comisiei „Strategia pentru promovarea sustenabilității în domeniul substanțelor chimice”, COM(2020) 667 final din 14.10.2020.

                     (10)

                        Regulamentul (UE) 2017/852 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 mai 2017 privind mercurul și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1102/2008 (JO L 137, 24.5.2017, p. 1).

                     (11)

                        Prezentarea din partea UE privind produsele cu adaos de mercur și procesele de fabricație care utilizează mercur sau compuși ai mercurului (martie 2020), disponibilă la adresa:
                     http://www.mercuryconvention.org/Portals/11/documents/meetings/COP4/submissions/EU_AnnexAB.pdf

                     (12)

                        Noțiunea de „introducere pe piața internă” include „importul” în temeiul legislației UE care reglementează introducerea pe piață a produselor cu adaos de mercur.

                     (13)

                        Lista completă a legislației relevante a UE este disponibilă în documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Ratificarea și punerea în aplicare de către UE a Convenției de la Minamata privind mercurul, care însoțește Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind mercurul și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1102/2008” (SWD/2016/017 final din 2.2.2016).

                     (14)

                        Directiva 2011/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2011 privind restricțiile de utilizare a anumitor substanțe periculoase în echipamentele electrice și electronice (JO L 174, 1.7.2011, p. 88).

                     (15)

                        Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH), de înființare a Agenției Europene pentru Produse Chimice, de modificare a Directivei 1999/45/CE și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 793/93 al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 1488/94 al Comisiei, precum și a Directivei 76/769/CEE a Consiliului și a Directivelor 91/155/CEE, 93/67/CEE, 93/105/CE și 2000/21/CE ale Comisiei (JO L 396, 30.12.2006, p. 1).

                     (16)

                        Hotărârea Curții de Justiție din 7 octombrie 2014 în cauza Germania/Consiliu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punctele 61-64.

                     (17)

                        Copia certificată a Convenției de la Minamata privind mercurul este disponibilă la adresa:
                  https://treaties.un.org/doc/Treaties/2013/10/20131010%2011-16%20AM/CTC-XXVII-17.pdf

                     (18)

                        Decizia (UE) 2017/939 a Consiliului din 11 mai 2017 privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Convenției de la Minamata privind mercurul (JO L 142, 2.6.2017, p. 4).

                     (19)

                        Regulamentul (UE) 2017/852 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 mai 2017 privind mercurul și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1102/2008 (JO L 137, 24.5.2017, p. 1).

                     (20)

                        Decizia MC-3/1 Revizuirea anexelor A și B, UNEP/MC/COP3/Dec. 1, disponibil la adresa:
                  http://www.mercuryconvention.org/Meetings/COP3/Decisions/tabid/8654/language/en-US/Default.aspx
                  £