title: Propunere de regulament al Consiliului de instituire a unui drept antidumping definitiv la importurile de nitrat de amoniu originar din Ucraina în urma unei reexaminări în temeiul expirării măsurilor, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului

text:
                   COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE

                                                    Bruxelles, 27.3.2007
                                                    COM(2007) 156 final

                                        Propunere de

                           REGULAMENT AL CONSILIULUI

     de instituire a unui drept antidumping definitiv la importurile de nitrat de amoniu
      originar din Ucraina în urma unei reexaminări în temeiul expirării măsurilor, în
       conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 384/96 al
                                         Consiliului

                                   (prezentată de Comisie)

RO                                                                                RO
 ---pagebreak---                                  EXPUNERE DE MOTIVE

     1) CONTEXTUL PROPUNERII

        •   Fundamente şi obiective ale propunerii

        Prezenta propunere vizează aplicarea Regulamentului (CE) nr. 384/96 al Consiliului
        din 22 decembrie 1995 privind protecţia împotriva importurilor care fac obiectul unui
        dumping din ţări care nu fac parte din Comunitatea Europeană, astfel cum a fost
        modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 al Consiliului din
        21 decembrie 2005 (denumit în continuare „regulament de bază”) în cadrul procedurii
        privind importurile de nitrat de amoniu originar din Ucraina.

        •   Context general

        Prezenta propunere se face în contextul punerii în aplicare a regulamentului de bază şi
        este rezultatul unei anchete realizate în conformitate cu cerinţele de fond şi de
        procedură prevăzute în regulamentul de bază.

        •   Dispoziţii existente în domeniul propunerii

        Regulamentul (CE) nr. 132/2001 al Consiliului care instituie un drept antidumping
        definitiv de 33,25 EUR pe tonă la importurile de nitrat de amoniu originar din Ucraina
        care se încadrează la codurile CN 3102 30 90 şi 3102 40 90.

        Regulamentul (CE) nr. 945/2005 al Consiliului prin care, în urma unei reexaminări
        intermediare limitate la definirea produsului în cauză, formularea „nitrat de amoniu”
        din regulamentul original a fost înlocuită cu „îngră ăminte solide având un con inut
        de nitrat de amoniu care depă e te 80 % din greutate”.

        •   Compatibilitatea cu alte politici şi obiective ale Uniunii

        Nu se aplică.

     2) CONSULTAREA PĂRŢILOR INTERESATE ŞI EVALUAREA IMPACTULUI

        •   Consultarea părţilor interesate

        Părţile interesate vizate de procedură au avut deja posibilitatea de a-şi apăra interesele
        în cursul desfăşurării anchetei, în conformitate cu dispoziţiile regulamentului de bază.

        •   Obţinerea şi utilizarea expertizei

        Expertiza externă nu a fost necesară.

        •   Evaluarea impactului

        Prezenta propunere este rezultatul punerii în aplicare a regulamentului de bază.

        Regulamentul de bază nu anticipează o evaluare generală a impactului, dar include o
        listă completă a condiţiilor care necesită o evaluare.

RO                                               2                                                   RO
 ---pagebreak---      3) ELEMENTE JURIDICE ALE PROPUNERII

        •   Rezumatul măsurilor propuse

        La data de 25 ianuarie 2006, Comisia a iniţiat o reexaminare privind expirarea
        măsurilor de antidumping în vigoare referitoare la importurile de nitrat de amoniu
        originar din Ucraina.

        Scopul acestei anchete a fost acela de a analiza dacă există o continuare sau o reapariţie
        a dumpingului privind importurile de NA originar din Ucraina, determinând astfel o
        continuare sau reapariţie a prejudiciilor aduse industriei comunitare.

        Ancheta a indicat faptul că importurile de NA originar din Ucraina au făcut obiectul
        unui dumping şi a stabilit probabilitatea continuării dumpingului, precum şi
        probabilitatea reapariţiei prejudiciilor. S-a concluzionat, aşadar, că măsurile
        antidumping trebuie menţinute pentru importurile originare din Ucraina. Cu toate
        acestea, având în vedere faptul că preţurile de export ucrainene pot fi afectate de
        creşterea costurilor de producţie determinată de evoluţia internă a preţurilor gazului în
        Ucraina, se consideră prudent ca măsurile antidumping să fie limitate la o perioadă de
        doi ani.

        Se propune, prin urmare, adoptarea de către Consiliu a propunerii de regulament care
        urmează, care trebuie publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene până la 24
        aprilie 2007.

        •   Bază juridică

        Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecţia
        împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea ţărilor care nu sunt
        membre ale Comunităţii Europene, astfel cum a fost modificat ultima dată prin
        Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 al Consiliului.

        •   Principiu de subsidiaritate

        Propunerea ţine de competenţa exclusivă a Comunităţii. În consecinţă, principiul de
        subsidiaritate nu se aplică.

        •   Principiu de proporţionalitate

        Propunerea este în conformitate cu principiul de proporţionalitate din următoarele
        motive:

        Tipul acţiunii este prezentat în regulamentul de bază sus menţionat şi nu lasă loc luării
        de decizii la nivel naţional.

        Indicaţiile referitoare la modul în care responsabilitatea financiară şi administrativă
        care revine Comunităţii, guvernelor naţionale, autorităţilor teritoriale şi locale,
        operatorilor economici şi cetăţenilor este minimalizată şi proporţională cu obiectivul
        propunerii, nu se aplică.

RO                                              3                                                    RO
 ---pagebreak---        •   Selectarea instrumentelor

       Instrumente propuse: regulament.

       Alte metode nu ar fi adecvate întrucât regulamentul de bază nu prevede opţiuni
       alternative.

     4) IMPLICAŢIE BUGETARĂ
       Propunerea nu are nicio implicaţie pentru bugetul Comunităţii.

RO                                           4                                          RO
 ---pagebreak---                                                     Propunere de

                                     REGULAMENT AL CONSILIULUI

           de instituire a unui drept antidumping definitiv la importurile de nitrat de amoniu
            originar din Ucraina în urma unei reexaminări în temeiul expirării măsurilor, în
             conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 384/96 al
                                               Consiliului

     CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

     având în vedere Tratatul de instituire a Comunităţii Europene,

     având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind
     protecţia împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea ţărilor care nu sunt
     membre ale Comunităţii Europene1 (denumit în continuare „regulament de bază”) şi în special
     articolul 11 alineatul (2),

     având în vedere propunerea înaintată de Comisie în urma consultării comitetului consultativ,

     întrucât:

                                              A.       PROCEDURA

                 1.   Măsuri în vigoare

     (1)      La data de 25 ianuarie 2001, Consiliul a instituit, prin Regulamentul (CE)
              nr.132/20012, un drept antidumping definitiv („măsurile existente”) de 33,25 EUR pe
              tonă la importurile de nitrat de amoniu („NA”) care se încadrează la codurile CN 3102
              30 90 şi 3102 40 90 şi care provin, printre altele, din Ucraina. Ancheta care a condus
              la aceste măsuri va fi denumită „ancheta iniţială”.

     (2)      La data de 17 mai 2004, în urma unei reexaminări intermediare parţiale, prin
              Regulamentul (CE) nr. 993/20043, Consiliul a scutit de drepturile antidumping impuse
              prin Regulamentul (CE) nr. 132/2001 al Consiliului importurile în Comunitate ale
              produsului în cauză fabricat de societăţi ale căror angajamente sunt acceptate de către
              Comisie. Prin Regulamentul (CE) nr. 1001/2004 al Comisiei4, astfel cum a fost
              modificat ultima dată prin Regulamentul nr. 1996/2004 al Comisiei (CE)5,
              angajamentele erau acceptate până la data de 20 mai 2005. Scopul acestor angajamente

     1
              JO L 56, 6.3.1996, p. 1. Regulamentul, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE)
              nr. 2117/2005 (JO L 340, 23.12.2005, p. 17).
     2
              JO L 23, 25.1.2001, p.1.
     3
              JO L 182, 19.5.2004, p.28.
     4
              JO L 183, 20.5.2004, p.13.
     5
              JO L 344, 20.11.2004, p.24.

RO                                                         5                                                          RO
 ---pagebreak---            era de a ţine seama de anumite consecinţe ale extinderii Uniunii Europene la 25 de
           state membre.

     (3)   Prin Regulamentul (CE) nr. 945/20056, în urma unei reexaminări intermediare limitate
           la definirea produsului în cauză, Consiliul a decis ca definiţia produsului în cauză să
           fie clarificată şi ca măsurile în vigoare să fie aplicate produsului în cauză în momentul
           integrării sale în alte îngrăşăminte, proporţional cu conţinutul lor de nitrat de amoniu,
           alături de alte substanţe şi nutritivi periferici.

            2.     Cerere de reexaminare

     (4)   La data de 25 octombrie 2005, a fost adresată o cerere de reexaminare în temeiul
           expirării măsurilor, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de
           bază în urma publicării unui aviz de expirare iminentă la data de 5 mai 20057. Această
           cerere a fost adresată de Asociaţia Europeană a producătorilor de îngrăşăminte
           (EFMA) (denumită în continuare „reclamantul”) în numele producătorilor
           reprezentând un procent considerabil, în acest caz mai mult de 50 % din producţia
           totală de NA a Comunităţii.

     (5)   Reclamantul a susţinut şi a oferit elemente de probă prima facie suficiente cum că
           există probabilitatea unei reapariţii a dumpingului şi a prejudiciilor aduse industriei
           comunitare referitor la importurile de NA originar din Ucraina (denumită în continuare
           „ţara în cauză”).

     (6)   În urma consultării comitetului consultativ şi a stabilirii faptului că există elemente de
           probă suficiente pentru iniţierea unei reexaminări în temeiul expirării, Comisia a
           anunţat, printr-un aviz de deschidere publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii
           Europene8, deschiderea unei reexaminări a măsurilor care urmează să expire în
           conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

            3.     Anchetă

            3.1. Perioada de anchetă

     (7)   Ancheta privind continuarea sau reapariţia dumpingului a cuprins perioada 1 ianuarie -
           31 decembrie 2005 (denumită în continuare „perioada de anchetă în vederea
           reexaminării”). Analiza tendinţelor importante pentru evaluarea probabilităţii unei
           continuări sau reapariţii a prejudiciului a cuprins perioada începând cu anul 2002 până
           la sfâr itul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada în cauză”).

            3.2. Părţile vizate de anchetă

     (8)   Comisia a informat în mod oficial producătorii exportatori, importatorii şi utilizatorii
           despre care se ştie că ar fi interesaţi, precum şi asociaţiile lor, reprezentanţii ţării
           exportatoare, reclamantul şi producătorii din cadrul Comunităţii în legătură cu iniţierea
           reexaminării măsurilor care urmează să expire. Părţilor interesate li s-a dat ocazia de a-

     6
           JO L 160, 23.6.2005, p.1.
     7
           JO C 110, 5.5.2005, p.15.
     8
           JO C 18, 25.1.2006, p.2.

RO                                                 6                                                    RO
 ---pagebreak---             şi face cunoscute opiniile în scris şi de a solicita o audiere în termenul menţionat în
            avizul de deschidere.

     (9)    S-a acordat dreptul la o audiere tuturor părţilor interesate care au solicitat acest lucru şi
            au arătat că existau motive speciale pentru care ar trebui să fie audiate.

     (10)   Având în vedere numărul mare al producătorilor şi importatorilor din cadrul
            Comunităţii, s-a considerat necesar, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul
            de bază, să se analizeze dacă este necesară utilizarea de eşantioane reprezentative.
            Pentru a permite Comisiei să ia o decizie privind necesitatea reală a eşantionării, şi,
            dacă da, să selecteze un eşantion, părţilor de mai sus li s-a cerut, în conformitate cu
            articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, să-şi exprime opiniile privind
            iniţierea anchetei în termen de 15 zile şi să furnizeze Comisiei informaţiile solicitate în
            avizul de deschidere.

     (11)   În urma analizării informaţiilor depuse şi având în vedere faptul că zece producători
            comunitari şi-au exprimat dorinţa de a coopera, s-a decis că utilizarea de eşantioane
            este necesară în ceea ce priveşte producătorii comunitari. Doar un singur importator a
            furnizat informaţiile solicitate în avizul de deschidere şi şi-a manifestat dorinţa de a
            coopera în continuare cu serviciile Comisiei. Cu toate acestea, acest importator îşi
            avea sediul în afara Comunităţii şi nu importa produsul în cauză pe piaţa comunitară în
            cursul perioadei de anchetă în vederea reexaminării. În consecinţă, s-a decis că
            prelevarea de probe nu este necesară pentru importatori.

     (12)   Zece producători comunitari au completat corespunzător formularul privind
            eşantionarea în termenul fixat şi au acceptat în mod oficial să coopereze în continuare
            în cadrul anchetei. În ceea ce priveşte cei zece producători comunitari, Comisia a
            selectat, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, un eşantion în baza
            celui mai mare volum reprezentativ de producţie şi vânzări de NA din Comunitate care
            poate fi studiat în mod convenabil în timpul disponibil. Cei patru producători
            comunitari care au constituit eşantionul reprezentau 76% din producţia totală din
            industria comunitară, aşa cum se defineşte în expunerea de motive, la considerentul
            (51) de mai jos, în cursul perioadei de anchetă, în timp ce cei zece producători
            comunitari menţionaţi mai sus reprezentau 70% din producţia comunitară totală în
            cursul perioadei de anchetă.

     (13)   În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, părţile interesate
            au fost consultate cu privire la eşantionul selectat şi nu au ridicat obiecţii în legătură cu
            aceasta.

     (14)   S-au trimis chestionare celor patru producători comunitari care au constituit eşantionul
            şi tuturor producătorilor exportatori cunoscuţi.

     (15)   S-au primit răspunsuri la chestionare de la cei patru producători comunitari
            reprezentând eşantionul şi de la trei producători, dintre care doi producători
            exportatori, în ţara în cauză, precum şi de la un comerciant din acelaşi domeniu.

     (16)   Mai mult, un producător din ţara analoagă a oferit un răspuns complet la chestionar.

     (17)   Comisia a cercetat i a verificat toate informa iile considerate necesare în scopul
            stabilirii reapariţiei probabile a dumpingului şi a prejudiciilor rezultate şi a interesului

RO                                                   7                                                      RO
 ---pagebreak---             comunitar. S-a procedat la o verificare la fa a locului în incintele următoarelor
            societă i:

             (a)   Comerciant partener cu producătorul ucrainean Stirol:

             –     IBE Trading, New York, New York, SUA;

             (b)   Producător în ţara analogă:

             –     Terra Industries, Sioux City, Iowa, SUA;

             (c)   Producători din Comunitate care au constituit eşantionul reprezentativ:

             –     Terra Nitrogen Limited, Stockton, Regatul Unit,

             –     Grande Paroisse SA, Paris, Franţa,

             –     Zaklady Azotowe Anwil SA, Polonia,

             –     Yara SA, Bruxelles, Belgia şi producătorul său partener Yara Sluiskil BV,
                   Sluiskil, Ţările de Jos.

                    B.      PRODUSUL ÎN CAUZĂ ŞI PRODUSUL SIMILAR

             1.    Produsul în cauză

     (18)   Produsul în cauză se referă la îngrăşămintele solide cu un conţinut de nitrat de amoniu
            depăşind 80% în greutate, provenit din Ucraina şi care se încadrează la codurile 3102
            30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex
            3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 şi ex 3105 90 91. Nitratul de amoniu
            („NA”) este un îngrăşământ solid pe bază de azot folosit frecvent în agricultură. Este
            produs din amoniac şi acid azotic, iar conţinutul său de azot depăşeşte 28 % în greutate
            sub formă de granule sau microgranule.

     (19)   Se impune observaţia că destinaţia produsului în cauză a fost clarificată în
            Regulamentul (CE) nr. 945/2005.

             2.    Produsul similar

     (20)   Aşa cum s-a stabilit în ancheta iniţială, această anchetă de reexaminare a confirmat
            faptul că NA este un produs de bază, iar calitatea sa şi caracteristicile sale fizice de
            bază sunt identice, oricare ar fi ţara sa de origine. S-a constatat că produsul în cauză şi
            produsele fabricate şi vândute de producătorii exportatori pe piaţa lor internă şi unor
            ţări terţe, precum şi cele fabricate şi vândute de producătorii comunitari pe piaţa
            comunitară şi de către producătorul din ţara analoagă pe piaţa internă din ţara analoagă
            prezintă aceleaşi caracteristici fizice şi chimice de bază şi în esenţă aceleaşi
            întrebuinţări, considerându-se astfel că sunt produse similare, în sensul articolului 1
            alineatul (4) din regulamentul de bază.

RO                                                  8                                                     RO
 ---pagebreak---          C.     PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU REAPARIŢIEI DUMPINGULUI

               1.     Generalităţi

     (21)     Trei producători ucraineni ai produsului în cauză au cooperat în cadrul anchetei. Doi
              dintre producătorii cooperanţi au exportat produsul în cauză în cursul perioadei de
              anchetă. Există cel puţin un producător cunoscut al produsului în cauză în Ucraina care
              nu a participat la această anchetă.

     (22)     Compararea datelor privind exporturile pe teritoriul comunitar asigurate de
              producătorii exportatori şi volumul total al importurilor, conform datelor puse la
              dispoziţie de Eurostat, au indicat faptul că cei doi producători exportatori deţineau în
              jur de 60% din totalul importurilor comunitare din Ucraina în cursul perioadei de
              anchetă. Cu toate acestea, se putea stabili că marea majoritate a restului de 40% din
              importurile de produs în cauză au fost facturate în luna decembrie a anului 2004 (şi, în
              consecinţă, ele nu au fost raportate de producătorii cooperanţi), dar au pătruns pe
              teritoriul comunitar în cursul perioadei de anchetă (şi au fost astfel incluse în statistica
              importurilor). În schimb, exporturile facturate în decembrie 2005 care au pătruns pe
              teritoriul comunitar în luna ianuarie 2006 erau nesemnificative. Având în vedere
              această situaţie, concluzia a fost că 85%-90% din totalul importurilor comunitare din
              Ucraina în cursul perioadei de anchetă a fost realizat de producători cooperanţi. Prin
              urmare, nivelul cooperării este ridicat.

     (23)     Totalul importurilor produsului în cauză din Ucraina era redus, şi anume de mai puţin
              de 1% în raport cu piaţa comunitară per ansamblu.

               2.     Dumpingul importurilor pe durata perioadei de anchetă

               2.1. Ţara analoagă

     (24)     Întrucât Ucraina nu era încă considerată o ţară cu economie de piaţă în momentul
              depunerii solicitării pentru reexaminarea măsurilor care urmează să expire9, a fost
              necesară stabilirea valorii normale în baza datelor obţinute de la un producător dintr-o
              terţă ţară cu economie de piaţă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din
              regulamentul de bază. În avizul de deschidere, SUA şi România erau privite ca ţări
              analoage adecvate. Trebuie reamintit că, în ancheta iniţială, Polonia era selectată ca
              ţară analoagă. Întrucât Polonia a aderat la Uniunea Europeană în mai 2004, această
              selecţie nu mai este posibilă. Tuturor părţilor interesate li s-a oferit posibilitatea să facă
              comentarii privind selectarea SUA şi a României ca ţări analoage.

     (25)     Cu toate acestea, analiza realizată ulterior publicării avizului de deschidere a indicat
              faptul că piaţa românească de NA era dominată de importurile din Ucraina şi Rusia, în
              timp ce producătorii români erau foarte mult orientaţi spre export, vânzările pe piaţa
              lor internă fiind nesemnificative. Având în vedere această situaţie, concluzia a fost că,
              drept consecinţă a structurii menţionate mai sus a pieţei sale interne, România nu poate
              fi considerată alegerea cea mai potrivită pentru ţara analoagă.

     (26)     Un singur producător cooperant a făcut anumite comentarii. Acest producător
              cooperant a propus Algeria ca o opţiune mai viabilă, dat fiind accesul acesteia la

     9
              Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 (JO J L 340, 23.12.2005, p. 17), articolul 2.

RO                                                          9                                                  RO
 ---pagebreak---             principala materie primă, gazul. În acest sens, ar trebui să subliniem faptul că,
            indiferent dacă o ţară deţine perimetre de exploatare de gaze naturale sau nu, acest
            lucru nu constituie un element cheie pentru selectarea ţării analoage. Este mult mai
            important ca preţurile gazului să reflecte valoarea de pe piaţă. Existenţa unui dublu
            preţ pentru gaz în Algeria este o dovadă clară că această cerinţă nu este respectată şi,
            în consecinţă, Algeria devine o alegere mai puţin potrivită pentru ţara analoagă. Se
            constată în continuare că atât SUA, cât şi Ucraina sunt producători şi importatori neţi
            de gaze naturale, în timp ce Algeria este exportator net de gaze naturale. În această
            privinţă, SUA se aseamănă mai mult cu Ucraina decât Algeria.

     (27)   S-a afirmat în continuare că SUA nu ar constitui o alegere potrivită pentru ţara
            analoagă, întrucât ele s-au confruntat cu preţuri interne exorbitante la gazele naturale
            în cursul perioadei de anchetă. În această privinţă, trebuie să menţionăm că, deşi au
            existat preţuri foarte mari la gaze în cel de-al patrulea trimestru al perioadei de anchetă
            ca urmare a unor dezastre naturale, aceasta este o situaţie care poate fi remediată cu
            uşurinţă, aşa cum se arată în expunerea de motive, la considerentul (35) de mai jos.

     (28)   Alegerea SUA a fost de asemenea contestată în ceea ce priveşte procesul de producţie.
            S-a afirmat că procesul de producţie din Algeria este mai asemănător celui din
            Ucraina. Cu toate acestea, producătorul nu a reuşit să-şi argumenteze afirmaţia.

     (29)   În plus, s-a afirmat că Algeria are un nivel al producţiei, consumului şi cererilor
            consumatorilor mai apropiat celui din Ucraina. Potrivit informaţiilor disponibile, atât
            producţia algeriană10, cât şi consumul intern11 sunt nesemnificative. Pe de altă parte,
            atât Ucraina, cât şi SUA au o producţie semnificativă şi pieţe interne vaste.

     (30)   În ceea ce priveşte SUA, în ciuda existenţei unor măsuri antidumping în vigoare
            privind importurile de NA originare din ţara în cauză, s-a constatat că piaţa de aici este
            una deschisă, competitivă, unde un număr semnificativ de producători interni trebuie
            să facă faţă unui nivel considerabil de concurenţă cu importurile străine originare din
            alte terţe ţări. În plus, producătorii din SUA prezintă vânzări interne reprezentative şi
            au acelaşi acces la materiile prime ca şi producătorii ucraineni.

     (31)   Prin urmare, ancheta a stabilit că SUA ar trebui să servească drept ţară analoagă
            adecvată. În consecinţă, calculele s-au bazat pe informaţiile verificate puse la
            dispoziţie de unicul producător cooperant din SUA care a oferit un răspuns complet la
            chestionar.

             2.2. Valoarea normală

     (32)   Întrucât Ucraina nu era încă considerată o ţară cu economie de piaţă în momentul
            depunerii cererii de reexaminare în vederea expirării măsurilor, valoarea normală
            pentru Ucraina trebuia să fie stabilită în baza datelor obţinute de la un producător din
            SUA, aşa cum se descrie în expunerea de motive, la considerentul (31) de mai sus.

     (33)   Reprezentativitatea vânzărilor interne ale unicului producător cooperant al produsului
            similar în ţara analoagă a fost evaluată pe baza exporturilor realizate de cei doi
            producători exportatori cooperanţi pe teritoriul comunitar. Trebuie constatat că doar un

     10
            Excluzând producţia de NA procesată ulterior în cadrul producătorilor integraţi vertical.
     11
            Sursa: statisticile IFADATA online, asociaţia internaţională a industriei îngrăşămintelor.

RO                                                        10                                              RO
 ---pagebreak---             singur tip de produs era exportat pe teritoriul comunitar. În consecinţă, nu s-a realizat
            nicio analiză după tipul produsului.

     (34)   Vânzările interne ale unicului producător cooperant al produsului similar în ţara
            analoagă au fost considerate drept reprezentative, întrucât ele depăşeau considerabil
            volumele de NA exportat pe teritoriul comunitar de către cei doi producători
            exportatori ucraineni cooperanţi.

     (35)   Pentru a stabili dacă vânzările interne ale producătorului din SUA erau realizate în
            cursul normal al comerţului, preţurile interne de vânzare au fost comparate cu costurile
            de producţie. În momentul evaluării costurilor de producţie ale producătorului din
            SUA, s-a constatat că ele au avut de suferit în cel de-al patrulea trimestru ca urmare a
            unor dezastre naturale. Potrivit informaţiilor publicate de acelaşi producător,
            „uraganele care au avut loc în Golful american în cursul celui de-al treilea trimestru
            au provocat pagube pieţelor de gaze naturale şi au influenţat în mod negativ
            producţia celui de-al patrulea trimestru şi producţia întregului an12.” Într-adevăr,
            preţurile cotate la gaz în SUA13 s-au dublat între lunile august14 şi octombrie15, când
            uraganele care au avut loc în această perioadă, Katrina (23-31 august 2005) şi Rita
            (17-26 septembrie 2005), au lovit coasta Golfului american. Întrucât gazul natural
            reprezintă principalul element de cost în producerea NA, efectul era semnificativ şi ar
            fi condus la o valoare normală înaltă artificial construită. În consecinţă, s-a luat decizia
            de a se stabili costul producţiei pentru cel de-al patrulea trimestru 2005 pe baza mediei
            preţurilor la gaz plătite de producător în cursul primelor trei trimestre ale anului 2005.

     (36)   Având în vedere cele de mai sus, s-a constatat că marea majoritate a vânzărilor interne
            aduceau profit şi, în consecinţă, valoarea normală a fost stabilită pe baza preţurilor
            interne de vânzare către primul client independent intern. Întrucât producătorii
            exportatori ucraineni exportau doar un singur tip de produs pe teritoriul comunitar în
            cursul perioadei de anchetă, analiza a fost limitată la acest tip de produs.

             2.3. Preţul de export

     (37)   În conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, preţul de export a
            fost stabilit prin raportare la preţul plătit efectiv sau de plătit pentru produsul în cauză
            în momentul vânzării la export către Comunitate. Toate vânzările provenite de la
            producători exportatori cooperanţi erau făcute direct către clienţi independenţi din
            Comunitate.

             2.4. Comparaţie

     (38)   Valoarea normală şi preţul de export au fost comparate pe baza ex-works. Pentru o
            comparaţie echitabilă, s-a ţinut seama, sub formă de ajustări, de diferenţele constatate
            la factorii care afectează comparabilitatea preţurilor în conformitate cu articolul 2
            alineatul (10) din regulamentul de bază. Prin urmare, s-au făcut ajustări în cazul

     12
            Terra Industries 2005 Annual Report (Raport anual) – De la 10-K, pagina 6.
     13
            Nymex Gas Futures (Livrările la termen de gaz Nymex) menţionate de Heren EGM.
     14
            August futures (Livrările la termen ale lunii august) menţionate la data de 30 iunie 2005, Nymex Gas
            Futures, Heren EGM.
     15
            October futures (Livrările la termen ale lunii octombrie) menţionate la data de 29 septembrie 2005,
            Nymex Gas Futures, Heren EGM.

RO                                                      11                                                         RO
 ---pagebreak---             diferenţelor existente în transport, manipulare, încărcare şi costuri auxiliare, credit şi
            comisioane, în cazul în care acest lucru era posibil şi existau date verificate în acest
            sens.

             2.5. Marja de dumping

     (39)   Întrucât Ucraina nu este considerată o economie de piaţă adecvată scopului prezentei
            anchete, s-a stabilit o marjă de dumping la nivel naţional pe baza unei comparaţii între
            o valoare normală medie şi un preţ mediu de export, în conformitate cu articolul 2
            alineatele (11) şi (12) din regulamentul de bază. Aşa cum se arată în expunerea de
            motive, la considerentul (22) de mai sus, nivelul de cooperare era ridicat.

     (40)   Comparaţia de mai sus a indicat faptul că dumpingul (în jur de 30-40%) a avut loc în
            cursul perioadei de anchetă la un nivel uşor mai redus decât în cursul anchetei iniţiale.
            Cu toate acestea, ţinând cont de exporturile ucrainene limitate pe teritoriul comunitar
            în cursul perioadei de anchetă, principalul obiectiv al acestei analize a vizat
            probabilitatea continuării sau reapariţiei dumpingului.

             3.    Evoluţia importurilor în eventualitatea anulării măsurilor

             3.1. Surplus de capacitate

     (41)   Cei trei producători cooperanţi au menţinut producţia stabilă în perioada în cauză.
            Capacitatea de producţie în aceeaşi perioadă a rămas, de asemenea, stabilă. Aceştia au
            un surplus de capacitate de aproximativ 600 000–700 000 tone (8%-10% din consumul
            comunitar) pentru a spori exporturile pe piaţa comunitară cu volume semnificative în
            eventualitatea anulării măsurilor. În plus, există cel puţin un alt producător ucrainean
            cunoscut al produsului în cauză care nu a participat la această anchetă. Deşi surplusul
            de capacitate al acestui producător care nu a participat la anchetă nu este cunoscut, nu
            este exclus ca şi acesta să fie unul important, întrucât cei trei producători cooperanţi
            aveau, în medie, un surplus de capacitate de 30%.

     (42)   Vânzările interne realizate de cei trei producători cooperanţi, în decursul perioadei în
            cauză, reprezentau, în medie, 30%-40% din capacitatea de producţie. În consecinţă, se
            pare că este destul de dificil ca piaţa internă ucraineană să absoarbă cea mai mare parte
            din acest surplus de capacitate de producţie şi, prin urmare, este probabil ca orice
            creştere a producţiei să fie exportată.

     (43)   De aceea, în absenţa unor măsuri antidumping, o parte considerabilă din acest surplus
            de capacitate ar putea fi exportat pe teritoriul comunitar.

             3.2. Raportul dintre preţurile ucrainene de vânzare pe alte pieţe şi preţurile de
                  vânzare pe teritoriul comunitar

     (44)   O analiză a preţurilor de export ale producătorilor ucraineni cooperanţi către ţări terţe a
            arătat că, comparate la nivel de graniţă ucraineană DAF/FOB, aceste vânzări au atins,
            în medie, preţuri cu 20%-30% mai reduse decât preţurile de vânzare către Comunitate
            în cursul perioadei de anchetă. În plus, vânzările interne au atins preţuri cu 20%-30%
            mai reduse decât preţurile de vânzare către Comunitate. Astfel, din informaţiile privind
            perioada de anchetă reiese că ar exista un interes ca exporturile către ţări terţe să fie

RO                                                  12                                                    RO
 ---pagebreak---             redirecţionate către Comunitate, în eventualitatea anulării măsurilor, pentru a beneficia
            de preţuri mai mari şi marje mai bune.

     (45)   Cu toate acestea, s-a constatat că preţurile ucrainene de import la gazele naturale au
            crescut semnificativ după încheierea perioadei de anchetă. Întrucât gazele naturale
            constituie principalul element de cost în producerea NA, nu este exclus ca producătorii
            ucraineni să fie nevoiţi să crească preţurile lor de export către ţări terţe, reducând astfel
            în mod semnificativ sau eliminând diferenţele de preţ între vânzările către ţări terţe şi
            vânzările către Comunitate menţionate în expunerea de motive, la considerentul (44)
            de mai sus. Datele preliminare16 indică într-adevăr diminuarea acestor diferenţe.

             4.     Concluzie privind probabilitatea continuării sau reapariţiei dumpingului

     (46)   Ancheta a indicat faptul că doi dintre producătorii cooperanţi şi-au continuat practicile
            de dumping în ciuda măsurilor în vigoare. În plus, nu poate fi exclusă redirecţionarea
            cantităţilor vândute în prezent în ţări terţe către teritoriul comunitar.

     (47)   Mai mult, media ponderată a preţurilor de export practicate de producătorii exportatori
            cooperanţi este în mod considerabil mai scăzută decât nivelul preţului dominant în
            Comunitate. Acest fapt, alături de surplusul de capacitate semnificativ, reprezintă un
            stimulent pentru producătorii exportatori din Ucraina în vederea orientării către piaţa
            comunitară la preţuri de dumping, în eventualitatea anulării măsurilor.

                           D.       DEFINIŢIA INDUSTRIEI COMUNITARE

     (48)   Pe teritoriul comunitar, produsul similar este fabricat de 14 producători a căror
            producţie reprezintă producţia totală comunitară a produsului similar în sensul
            articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.

     (49)   Trebuie constatat că, faţă de ancheta iniţială, societăţile „Hydro Agri” au fost
            redenumite „Yara”. Cinci din cele 14 societăţi au fost integrate în industria comunitară
            ca urmare a extinderii Uniunii Europene în anul 2004.

     (50)   Din cei 14 producători comunitari, zece societăţi au participat la anchetă, toate fiind
            menţionate în cererea de reexaminare. Ceilalţi patru producători (denumiţi în
            continuare „alţi producători comunitari”) s-au făcut cunoscuţi în timp util şi au trimis
            informaţiile solicitate în scopul eşantionării. Cu toate acestea, ei nu şi-au manifestat
            dorinţa de a colabora în continuare. Prin urmare, următorii zece producători au fost de
            acord să coopereze în cadrul anchetei:

             –      Achema AB (Lituania),

             –      Zaklady Azotowe Anwil SA (Polonia),

             –      BASF AG (Germania),

             –      DSM Agro (Ţările de Jos),

             –      Fertiberia SA (Spania),

     16
            Statisticile privind exportul ucrainean, 2005 şi primul semestru din 2006.

RO                                                        13                                                RO
 ---pagebreak---              –     Grande Paroisse SA (Franţa),

             –     Nitrogénművek Rt (Ungaria),

             –     Terra Nitrogen Limited (Regatul Unit),

             –     Yara (Germania, Italia, Ţările de Jos, Regatul Unit),

             –     Zaklady Azotowe Tarnowie (Polonia).

     (51)   Întrucât aceşti zece producători comunitari reprezentau 70% din producţia comunitară
            totală în cursul perioadei de anchetă, se consideră astfel că cei zece producători
            comunitari menţionaţi mai sus reprezintă un procent important din producţia
            comunitară totală a produsului similar. De aceea, se consideră că ei constituie industria
            comunitară în sensul articolului 4 alineatul (1) şi articolului 5 alineatul (4) din
            regulamentul de bază şi vor fi denumiţi în continuare „industria comunitară”.

     (52)   Aşa cum s-a indicat în expunerea de motive la considerentele (11) şi (14) de mai sus, a
            fost selectat un eşantion constituit din patru societăţi. Toţi producătorii comunitari care
            au constituit eşantionul au colaborat şi au trimis chestionarele completate în termenul
            fixat. Mai mult, ceilalţi şase producători care au participat la anchetă au furnizat în
            mod corespunzător anumite date de ordin general pentru analiza prejudiciilor.

             E.    SITUAŢIA PE PIAŢA COMUNITARĂ

             1.    Consumul pe piaţa comunitară

     (53)   Consumul comunitar vizibil a fost stabilit pe baza volumelor vânzărilor înregistrate de
            industria comunitară pe piaţa comunitară, a volumelor vânzărilor înregistrate de alţi
            producători comunitari pe piaţa comunitară şi a datelor furnizate de Eurostat privind
            toate importurile realizate de UE. Având în vedere extinderea Uniunii Europene în
            anul 2004, pentru a se asigura claritatea şi consecvenţa analizei, consumul a fost
            stabilit pe baza pieţei din UE-25 pe perioada în cauză.

     (54)   În perioada cuprinsă între 2002 şi perioada de anchetă, consumul comunitar a scăzut
            uşor cu 1%. Creşterea cu 4% înregistrată în anul 2003 a încetat în anul 2004 indicând
            o anumită stabilizare, în timp ce o nouă scădere (-1%) înregistrată în cursul perioadei
            de anchetă indică o tendinţă uşor descendentă.

                                             2002          2003         2004          Perioada
                                                                                de anchetă

     Totalul consumului CE în tone            7 757 697    8 099 827     7 775 470     7 641 817

     Index (2002=100)                            100          104           100            99

RO                                                  14                                                    RO
 ---pagebreak---              2.      Volumul, cota de piaţă şi preţurile importurilor originare din Ucraina

     (55)   Volumele, cotele de piaţă şi preţurile medii ale importurilor originare din Ucraina au
            crescut, aşa cum se poate vedea mai jos. Următoarele tendinţe în materie de cantitate şi
            preţ se bazează pe datele furnizate de Eurostat.

                                                 2002      2003         2004        Perioada de
                                                                                anchetă
     Volumul importurilor (tone)
                                                 212 827    123 477       51 031       62 077

     Cota de piaţă
                                                  2,7%        1,5%        0,7%          0,8%

     Preţurile importurilor (EUR/tonă)
                                                    88         83          112          122

     Index (2002=100)
                                                   100         94          127          139

     (56)   Volumul importurilor originare din Ucraina a scăzut în mod regulat în cursul perioadei
            de anchetă. Cota lor de piaţă a scăzut în egală măsură de la 2,7% în anul 2002 la 0,8%
            în cursul perioadei de anchetă. Preţurile au evoluat pozitiv de la 88 la 122 EUR/tonă în
            cursul perioadei de anchetă. Această evoluţie reflectă condiţiile favorabile de piaţă
            descrise la considerentul (73) de mai jos.

     (57)   Pentru a calcula nivelul subcotării preţurilor în cursul perioadei de anchetă, preţurile
            ex-works din industria comunitară oferite unor clienţi neînrudiţi au fost comparate cu
            preţurile de import CIF la graniţa comunitară ale unor producători exportatori
            cooperanţi din ţara în cauză, ajustate corespunzător pentru a reflecta un preţ franco
            vămuit. Comparaţia a indicat faptul că importurile din Ucraina scădeau preţurile din
            industria comunitară cu 10 până la 15%.

             3.      Importurile din alte ţări

     (58)   Volumul importurilor din alte ţări terţe în cursul perioadei analizate este prezentat în
            tabelul de mai jos. Următoarele tendinţe în materie de cantitate şi preţ sunt, de
            asemenea, bazate pe datele furnizate de Eurostat.

RO                                                 15                                                  RO
 ---pagebreak---                                                      2002         2003        2004        Perioada de
                                                                                anchetă
            Volumul importurilor originare din
                                                        690 233   528 609      504 026      257 921
            Rusia (tone)
            Cota de piaţă
                                                         8,9%       6,5%        6,5%         3,4%

            Preţurile importurilor originare din
                                                          79         77          106          123
            Rusia (EUR/tonă)
            Volumul importurilor originare din
                                                        86 517    100 025      132 457      153 844
            Georgia (tone)
            Cota de piaţă
                                                         1,1%       1,2%        1,7%         2,0%

            Preţurile importurilor originare din
                                                         103         113         137          164
            Georgia (EUR/tonă)
            Volumul importurilor originare din
                                                        186 834    14 114      107 585      111 126
            România (tone)
            Cota de piaţă
                                                         2,4%       0,2%        1,4%         1,5%

            Preţurile importurilor originare din
                                                         117         113         126          144
            România (EUR/tonă)
            Volumul importurilor originare din
                                                        160 423   140 677      79 716        73 441
            Bulgaria (tone)
            Cota de piaţă
                                                         2,1%       1,7%        1,0%         1,0%

            Preţurile importurilor originare din
                                                         133         139         157          176
            Bulgaria (EUR/tonă)
            Volumul importurilor originare din
                                                        63 368    133 427      16 508        46 249
            Egipt (tone)
            Cota de piaţă
                                                         0,8%       1,6%        0,2%         0,6%

            Preţurile importurilor originare din
                                                         148         142         193          199
            Egipt (EUR/tonă)
            Volumul importurilor originare din
                                                        94 915    128 213      54 510        17 752
            celelalte ţări (tone)
            Cota de piaţă
                                                         1,2%       1,6%        0,7%         0,2%

            Preţurile importurilor originare din
                                                         124         124         141          169
            celelalte ţări (EUR/tonă)

     (59)    În primul rând, trebuie observat că toate ţările menţionate mai sus şi-au redus volumul
             exporturilor începând cu anul 2002 şi până în cursul perioadei de anchetă cu excepţia

RO                                                 16                                                  RO
 ---pagebreak---             Georgiei, care a înregistrat o creştere moderată a cotei sale comunitare de piaţă de la
            1,1% în anul 2002 la 2% în cursul perioadei de anchetă . În ceea ce priveşte preţurile
            de export, toate ţările menţionate mai sus au exportat produse pe teritoriul comunitar la
            preţuri mai mari decât preţurile din industria comunitară în cursul perioadei de anchetă
            şi în unele cazuri pe tot parcursul perioadei analizate, cu excepţia Rusiei şi României.
            În cazul importurilor originare din Rusia, începând cu luna aprilie a anului 2002, prin
            Regulamentul (CE) nr. 658/2002 al Consiliului17, ele fac obiectul unui drept
            antidumping de 47,07 EUR pe tonă. În această privinţă, trebuie observat că preţurile
            de import erau consecvent mai scăzute decât cele din Ucraina în cursul perioadei
            analizate, cu excepţia perioadei de anchetă . În ceea ce priveşte preţurile româneşti,
            acestea erau mai scăzute decât preţurile din industria comunitară, dar volumul
            exportului a scăzut de la 187 mii de tone în anul 2002 la 111 mii de tone în cursul
            perioadei de anchetă, reprezentând o reducere de la o cotă scăzută de piaţă de 2,4% în
            anul 2002 la 1,5% în cursul perioadei de anchetă.

             4.     Situaţia economică din industria comunitară

     (60)   În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a
            analizat toţi factorii şi indicii economici pertinenţi care influenţează situaţia industriei
            comunitare.

             4.1. Observaţii preliminare

     (61)   S-a constatat că trei dintre producătorii cooperanţi din industria comunitară foloseau
            produsul similar pentru procesarea sa ulterioară în vederea obţinerii unor produşi de
            îngrăşământ amestecaţi sau sintetici, acestea fiind îngrăşăminte procesate în aval pe
            bază de azot conţinând pe lângă azot, fosfor solubil în apă sau/şi potasiu solubil în apă,
            care reprezintă restul de nutrienţi principali din îngrăşământ. Aceste produse, cu un
            conţinut de nitrat de amoniu de mai puţin de 80% în greutate, nu concurează pe piaţă
            cu produsul similar.

     (62)   Astfel de transferuri captive interne ale producţiei de NA nu pătrund pe piaţa deschisă
            şi astfel nu intră în competiţie directă cu importurile produsului în cauză. În
            consecinţă, s-a analizat dacă şi în ce măsură utilizarea ulterioară a producţiei de produs
            similar din industria comunitară trebuia să fie luată în calcul în cadrul analizei. Întrucât
            ancheta a arătat că utilizarea captivă reprezintă un procent nesemnificativ din
            producţia industriei comunitare, adică de până la 2%, nu s-a considerat necesar să se
            distingă piaţa liberă şi piaţa captivă. Cu toate acestea, pentru a se asigura claritate şi
            transparenţă, volumele de NA produse de industria comunitară şi utilizate ca
            transferuri captive sunt menţionate în expunerea de motive, la considerentul (64) de
            mai jos.

     (63)   Când se recurge la utilizarea unui eşantion reprezentativ, în conformitate cu practicile
            stabilite, anumiţi indicatori ai prejudiciului (producţie, capacitate de producţie, stocuri,
            vânzări, cotă de piaţă, creştere economică şi ocuparea pieţei muncii) sunt analizaţi
            pentru industria comunitară per ansamblu (denumită „I.C.”,. în tabelele anexate), în
            timp ce acei indicatori ai prejudiciului referitori la rezultatele obţinute de societăţi

     17
            JO L 102, 18.4.2002, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE)
            nr. 945/2005 (JO L 160, 23.6.2005, p. 28).

RO                                                      17                                                          RO
 ---pagebreak---              individuale, de exemplu, preţuri, costuri de producţie, rentabilitate, salarii, investiţii,
             randamentul capitalului investit, fluxul de lichidităţi, capacitatea de a mobiliza fonduri
             sunt analizaţi pe baza informaţiilor colectate la nivelul producătorilor comunitari care
             constituie eşantionul (denumiţi „P.E.” în tabelele anexate).

              4.2. Date privind industria comunitară per ansamblu

              (a) Producţie

     (64)    Producţia industriei comunitare a crescut cu 7% în intervalul cuprins între 2002 şi
             perioada de anchetă, adică de la un nivel de aproximativ 5,1 milioane de tone în anul
             2002 la un nivel de aproximativ 5,4 milioane de tone în cadrul perioadei de anchetă. În
             ceea ce priveşte producţia utilizată pentru transferuri captive, aceasta rămâne practic
             stabilă şi foarte scăzută în perioada în cauză, indicând astfel că ea nu poate influenţa
             concluziile privind prejudiciul din industria comunitară.

                                                    2002          2003         2004            Perioada
                                                                                de anchetă

     I.C.. Producţie (tone)
                                                    5 075 456     5 424 732       5 358 283     5 446 307
     Index (2002 = 100)                                100          107             106            107
     I.C. producţie utilizată pentru transferuri
     captive                                     83 506           83 911       93 187          107 461

     În % din producţia totală                        1,6%          1,5%            1,7%          2,0%

     Sursa: Reclamanţi, răspunsuri la chestionarele privind eşantionarea şi răspunsuri verificate
     la chestionare
              (b) Capacitate şi rate de utilizare a capacităţii

     (65)    Capacitatea de producţie a rămas practic stabilă în perioada în cauză. În vederea
             creşterii producţiei, utilizarea rezultată a capacităţii a crescut de la un nivel de 52% în
             anul 2002 la unul de 56% în perioada de anchetă. Aşa cum s-a observat deja în ancheta
             iniţială, utilizarea capacităţii pentru acest tip de producţie şi industrie poate fi afectată
             de producţia de alte produse care pot fi produse cu acelaşi echipament de producţie şi,
             în consecinţă, are mai puţină importanţă ca indice al prejudiciului.

                                          2002             2003            2004            Perioada
                                                                                de anchetă

     I.C. Capacitate de producţie
     (tone)                                9 813 156       9 843 266        9 681 968         9 718 866
     I.C. Utilizare a capacităţii             52%             55%             55%               56%
              (c) Stocuri

     (66)    Nivelul stocurilor finale ale industriei comunitare a scăzut cu zece procente din 2002
             până în perioada de anchetă. Scăderea bruscă înregistrată în 2003 şi 2004 a fost

RO                                                    18                                                     RO
 ---pagebreak---             provocată de o creştere a vânzărilor, în special a exporturilor din industria comunitară
            (a se vedea considerentul de mai jos), şi mai puţin a volumelor producţiei.

                                              2002          2003        2004        Perioada
                                                                                de anchetă

     I.C. Stocuri finale (tone)               312 832       216 857     163 824     282 942

     Index (2002 = 100)                       100           69          52          90

              (d) Volumul vânzărilor

     (67)   Vânzările realizate de industria comunitară pe piaţa comunitară au crescut cu 13%
            între 2002 şi perioada de anchetă. Această dezvoltare trebuie privită pe fondul unui
            consum uşor scăzut înregistrat pe piaţa comunitară.

                                              2002          2003        2004        Perioada
                                                                                de anchetă

     I.C. Volumul vânzărilor CE (tone)        4 499 898     5 045 582   4 975 864   5 074 188

     Index (2002 = 100)                          100             112         111         113

     P.E. volumul vânzărilor către ţări
     terţe (tone)                              420 588       528 437     522 349     373 106

     Index (2002 = 100)                          100             126         124         89

              (e) Cotă de piaţă

     (68)   Cota de piaţă deţinută de industria comunitară a crescut între 2002 şi perioada de
            anchetă. Mai precis, industria comunitară a câştigat mai mult de 8 procente de cotă de
            piaţă în perioada în cauză.

                                              2002          2003        2004        Perioada
                                                                                de anchetă

     Cota de piaţă         din    industria
     comunitară                                 58,0%         62,3%       64,0%       66,4%

     Index (2002 = 100)                          100             107         110         114

              (f) Creştere economică

     (69)   Industria comunitară şi-a mărit cota de piaţă pe o piaţă uşor scăzută în decursul
            perioadei analizate.

              (g) Ocuparea pieţei muncii

RO                                                     19                                              RO
 ---pagebreak---      (70)   Nivelul ocupării pieţei muncii din industria comunitară a scăzut cu 5% între 2002 şi
            perioada de anchetă, odată cu creşterea producţiei, reflectând astfel preocuparea
            industriei de a-şi spori în permanenţă productivitatea şi competitivitatea.

                                             2002           2003         2004        Perioada
                                                                                de anchetă

     I.C. Produsul în cauză al angajării        1 653         1 613        1 593        1 572

     Index (2002 = 100)                          100           98            96           95

              (h) Productivitate

     (71)   Producţia anuală pe persoană angajată în industria comunitară a crescut substanţial
            între 2002 şi perioada de anchetă, indicând astfel impactul pozitiv pe care îl au locurile
            reduse de muncă şi creşterea producţiei în industria comunitară.

                                                2002         2003         2004        Perioada
                                                                                de
                                                                                anchetă

     I.C. Productivitate(tone pe angajat)           3 071      3 362        3 364        3 464

     Index (2002 = 100)                             100            109       110          113

              (i) Dimensiunea marjei de dumping

     (72)   În ceea ce priveşte impactul dimensiunii marjei reale de dumping asupra industriei
            comunitare, având în vedere volumul mic din prezent al importurilor originare din
            Ucraina, se consideră că acest impact nu este unul semnificativ, iar indicatorul nu
            prezintă importanţă.

              4.3. Date privind producătorii comunitari care au constituit eşantionul
                   reprezentativ

              (a) Preţuri de vânzare şi factori ce afectează preţurile interne

     (73)   Preţurile medii nete de vânzare ale producătorilor din industria comunitară care au
            constituit eşantionul reprezentativ au crescut semnificativ în anul 2004 şi în perioada
            de anchetă, reflectând condiţiile favorabile dominante de pe piaţa internaţională a
            nitratului de amoniu în cursul aceleiaşi perioade.

                                                2002         2003         2004        Perioada de
                                                                                anchetă

     P.E. Preţul unitar de pe piaţa CE
     (EUR/tonă)                                     132            133       146          167

     Index (2002 = 100)                             100            101       111          127

RO                                                   20                                                  RO
 ---pagebreak---              (b) Salarii

     (74)   Între 2002 şi perioada de anchetă, salariul mediu pe angajat a crescut cu 9%, aşa cum
            indică tabelul de mai jos. Având în vedere rata inflaţiei şi locurile de muncă reduse per
            ansamblu, această creştere a salariilor este considerată a fi moderată.

                                                          2002       2003     2004      Perioada de
                                                                                anchetă

     P.E. Costurile muncii anuale pe angajat (000
     EUR)                                                     46,5    46,8     46,7         50,5

     Index (2002 = 100)                                       100     101       100         109

             (c) Investiţii

     (75)   Investiţiile anuale în produsul similar realizate de cei patru producători care au
            constituit eşantionul reprezentativ s-au dezvoltat în mod pozitiv în perioada în cauză,
            şi anume au crescut cu 69 %, deşi au prezentat unele fluctuaţii. Aceste investiţii vizau
            în principal modernizarea utilajelor. Acest lucru indică eforturile industriei comunitare
            de a-şi îmbunătăţi în permanenţă productivitatea şi competitivitatea. Rezultatele sunt
            vizibile în evoluţia productivităţii, care a crescut semnificativ (a se vedea
            considerentul (71) de mai sus) în cursul aceleaşi perioade.

                                                          2002       2003     2004      Perioada de
                                                                                anchetă

     P.E. Investiţii nete (000 EUR)                       21 079     16 751   22 287       35 546

     Index (2002 = 100)                                       100      79       106         169

             (d) Rentabilitate şi randamentul investiţiilor

     (76)   Rentabilitatea producătorilor comunitari care au constituit eşantionul reprezentativ
            indică o ameliorare progresivă, în special începând cu anul 2003 şi care a atins nivelul
            de 8,2% în cursul perioadei de anchetă. În această privinţă, se poate observa că, în
            ancheta iniţială, se stabilise o marjă a profitului de 8% care poate fi atinsă în absenţa
            unui dumping prejudicios. Randamentul investiţiilor, exprimat ca reprezentând profitul
            în procente din valoarea contabilă netă a investiţiei, a urmat în linii mari tendinţa de
            rentabilitate pe parcursul întregii perioade în cauză.

RO                                                 21                                                   RO
 ---pagebreak---                                                             2002       2003         2004      Perioada de
                                                                                anchetă

     P.E. Rentabilitatea vânzărilor CE către clienţi
     care nu sunt parteneri (% din vânzările nete)           3,9%      5,5%         7,6%         8,2%

     Index (2002 = 100)                                          100    139          194            209

     P.E. Rentabilitatea investiţiilor (profitul în % din
     valoarea contabilă netă a investiţiei)                 10,1%      14,0%        20,0%        25,5%

     Index (2002 = 100)                                          100    139          197            252

              (e) Fluxul de lichidităţi şi capacitatea de a mobiliza capitaluri

     (77)   Fluxul de lichidităţi a crescut cu 13 procente în decursul perioadei în cauză. Această
            dezvoltare este asociată cu dezvoltarea rentabilităţii per ansamblu în decursul
            perioadei în cauză.

                                         2002             2003          2004               Perioada de
                                                                                anchetă

     P.E. Flux de lichidităţi (000
     EUR)                                   59 631          61 446        69 848             67 216

     Index (2002 = 100)                      100             103              117             113

     (78)   Ancheta nu a evidenţiat dificultăţi întâlnite de producătorii comunitari care au
            constituit eşantionul reprezentativ în a mobiliza capitaluri. În această privinţă, trebuie
            observat că, întrucât mai multe dintre aceste societăţi fac parte din mari corporaţii, ele
            finanţează activităţile lor în cadrul corporaţiei de care aparţin fie prin planuri de
            atragere de capital, fie prin intermediul unor împrumuturi intracorporative acordate de
            societăţile-mamă.

              5.    Concluzie

     (79)   Între 2002 şi perioada de anchetă, toţi indicii prejudiciului s-au dezvoltat în mod
            pozitiv: volumul producţiei din industria comunitară a crescut, preţurile unitare de
            vânzare şi volumul vânzărilor din industria comunitară au crescut, iar rentabilitatea s-a
            ameliorat considerabil şi a fost corelată cu preţurile. Randamentul investiţiilor şi fluxul
            de lichidităţi au evoluat, de asemenea, în mod pozitiv. Salariile au înregistrat o
            evoluţie moderată, iar industria comunitară a continuat să investească.

     (80)   În plus, cota de piaţă a Comunităţii a crescut cu 9% pe o piaţă uşor scăzută.
            Productivitatea a crescut, de asemenea, considerabil, reflectând evoluţia pozitivă a
            producţiei şi eforturile industriei comunitare de a o îmbunătăţi prin investiţii.

     (81)   Per ansamblu, situaţia industriei comunitare s-a ameliorat semnificativ comparativ cu
            situaţia sa anterior impunerii măsurilor antidumping la importurile de NA din ţara în
            cauză în anul 2001. Prin urmare, măsurile au avut un impact pozitiv vizibil asupra
            situaţiei economice a industriei comunitare.

RO                                                   22                                                     RO
 ---pagebreak---      (82)    Concluzia este, aşadar, că situaţia industriei comunitare s-a ameliorat treptat în
             perioada în cauză, în comparaţie cu perioada anterioară impunerii măsurilor.

              F.       PROBABILITATEA REAPARIŢIEI PREJUDICIULUI

              1.       Generalităţi

     (83)    Întrucât nu există o continuare a prejudiciului material provocat de importurile
             originare din ţara în cauză, analiza s-a axat pe probabilitatea reapariţiei prejudiciului.
             În această privinţă, au fost analizaţi doi parametri principali: (i) volumele posibile de
             export şi preţurile practicate de ţara în cauză şi (ii) efectul acestor volume şi a
             preţurilor estimate din ţara în cauză asupra industriei comunitare.

              2.       Volumele şi preţurile posibile de export ale ţării în cauză

     (84)    Aşa cum se arată la considerentul (41), se cunoaşte existenţa unui surplus de capacitate
             de aproximativ 600-700 mii de tone aparţinând producătorilor ucraineni cooperanţi,
             reprezentând 8-10% din piaţa comunitară. Acest surplus de capacitate indică faptul că
             producătorii ucraineni au posibilitatea de a-şi spori producţia actuală şi, în consecinţă,
             exporturile lor de NA.

     (85)    În plus, având în vedere piaţa internă relativ redusă, producătorii ucraineni depind
             foarte mult de exporturile către ţări terţe. Astfel cum se demonstrează în tabelul de mai
             jos, exporturile ucrainene către ţări terţe în anul 2005 erau de aproximativ 847 mii de
             tone per total, reprezentând aproximativ 11% din piaţa comunitară.

     Exporturile                                              2004                    2005
     ucrainene către ţări
     terţe :

                              Volum în tone                  295 436                 292 943
            Turcia
                              Preţ în EUR/tonă*                 98                     98

                              Volum în tone                   81 522                 183 248
             Egipt
                              Preţ în EUR/tonă*                 95                     97

                              Volum în tone                   92 541                 62 879
            Maroc
                              Preţ în EUR/tonă*                 96                     94

                              Volum în tone                   42 456                 48 256
             India
                              Preţ în EUR/tonă*                 77                    106

                              Volum în tone                   50 851                 41 143
             Siria
                              Preţ în EUR/tonă*                100                    110

            Brazilia          Volum în tone                   8 000                  38 870

RO                                                   23                                                   RO
 ---pagebreak---                              Preţ în EUR/tonă*                    74                     91

                             Volum în tone                         -                   35 913
            Malaezia
                             Preţ în EUR/tonă*                                          101

                             Volum în tone                     28 790                  28 815
            Argentina
                             Preţ în EUR/tonă*                    99                     97

                             Volum în tone                     140 225                114 783
            Alte ţări
                             Preţ în EUR/tonă*                    90                    106

     Totalul exporturilor Volum în tone                        739 821                846 849
       către terţe ţări
                          Preţ în EUR/tonă*                       95                     99

     Sursa: Statistici ucrainene,

     *: Preţul unitar se bazează pe valoarea în vamă a produsului la graniţa ucraineană. Se
     consideră că această valoare poate fi comparată cu valoarea importurilor în Comunitate
     originare din Ucraina conform datelor furnizate de Eurostat

     (86)     Aşa cum se poate observa din tabel, Ucraina şi-a sporit volumul exportat de NA către
              ţări terţe din 2004 până în 2005. Aceste exporturi au fost realizate la preţuri în mod
              semnificativ mai scăzute decât exporturile către Comunitate.

     (87)     În contextul menţionat anterior, piaţa comunitară se dovedeşte atractivă pentru
              producătorii exportatori ucraineni în materie de preţuri, comparativ cu toate celelalte
              pieţe de export. Din acest motiv, se aşteaptă ca o parte considerabilă a volumelor de
              export către ţările terţe să fie direcţionată către piaţa comunitară, în eventualitatea în
              care măsurile antidumping vor fi lăsate să expire, în ciuda informaţiilor privind
              diminuarea diferenţelor de preţ dintre vânzările către ţări terţe şi vânzările către
              Comunitate, menţionată la considerentul (45) de mai sus. Apropierea geografică
              relativă a pieţei comunitare, comparativ cu alte pieţe de export, face piaţa comunitară
              şi mai atractivă şi poate conduce, în consecinţă, la redirecţionarea exporturilor actuale
              către ţări terţe ale producătorilor ucraineni.

     (88)     Având în vedere actuala poziţie slabă pe piaţă a produselor ucrainene în CE,
              exportatorii ucraineni ar trebui să recâştige cota de piaţă pierdută sau să îşi lărgească
              baza de clienţi, fiind probabil ca aceştia să acţioneze pentru a atinge aceste obiective
              practicând preţuri de dumping, astfel cum s-a stabilit în decursul perioadei de anchetă.

     (89)     Reclamantul a afirmat că profitul industriei comunitare a fost foarte scăzut în decursul
              perioadei în cauză şi că doar în decursul perioadei de anchetă acesta a atins o cotă de 8
              %. Acesta a declarat, de asemenea, că o industrie cu un capital intensiv ca cea a
              îngrăşămintelor nu poate supravieţui pe termen lung, şi anume să menţină şi să
              reînnoiască capitalul şi toate operaţiunile, la o asemenea rată a profitului. În acest sens,
              trebuie remarcat faptul că rata de 8% a profitului care nu aduce prejudicii, stabilită în
              ancheta iniţială a fost considerată un profit normal pe care acest tip de industrie se

RO                                                    24                                                     RO
 ---pagebreak---             aşteaptă să-l atingă în absenţa unui dumping care aduce prejudicii. Cu toate acestea, s-
            a stabilit, de asemenea, în cadrul anchetei iniţiale, că rentabilitatea a scăzut până la -
            12,4 % datorită dumpingului prejudiciabil practicat, inter alia, de Ucraina. Astfel, în
            eventualitatea anulării măsurilor, există riscul grav al reducerii rentabilităţii cu mult
            sub nivelul neprejudiciabil.

     (90)   Trebuie observat faptul că aproximativ 80% din totalul exporturilor ucrainene către
            piaţa comunitară în cursul perioadei de anchetă au fost realizate în baza unui
            angajament în materie de preţ. Cu toate acestea, preţurile erau cu 20-25% peste nivelul
            preţului minim de import din cadrul acestui angajament. Se impune, totuşi, observaţia
            că angajamentul a fost supus unei limitări cantitative şi că, în consecinţă, nu a fost
            posibil să se ajungă la o concluzie generală privind comportamentul probabil în
            materie de preţuri al exportatorilor în absenţa unei astfel de limitări cantitative.

     (91)   Pe baza celor menţionate anterior, există probabilitatea ca volume semnificative de
            NA produs în Ucraina să fie redirecţionate către piaţa comunitară la preţuri de
            dumping care să conducă la subcotarea preţurilor din industria comunitară, în
            eventualitatea expirării măsurilor.

             3.     Impactul asupra industriei comunitare a volumelor planificate de export şi
                    efectele asupra preţului în cazul anulării măsurilor

     (92)   Având în vedere probabilitatea stabilită anterior privind creşterea substanţială a
            volumelor de export din Ucraina către piaţa comunitară la preţuri de dumping şi care
            conduc la subcotare, industria comunitară va trebui să îşi reducă în mod semnificativ
            preţurile de vânzare pentru a-şi păstra clienţii, în special în condiţiile în care NA
            reprezintă un produs de bază volatil al cărui preţ poate fi influenţat considerabil de un
            volum de import la preţuri de dumping care subcotează preţurile din industria
            comunitară. În consecinţă, profiturile vor scădea puternic având în vedere faptul că
            îmbunătăţirea actuală a randamentului industriei comunitare se datorează preţurilor de
            vânzare care reflectă în principal condiţiile favorabile de piaţă dominante în mod
            special în cursul anului 2004 şi al perioadei de anchetă.

     (93)   În ceea ce priveşte condiţiile favorabile de piaţă din cursul ultimilor doi ani ai
            perioadei în cauză, trebuie precizat că acestea au avut un rol important în păstrarea
            nivelului ridicat al preţurilor, alături de măsurile antidumping în vigoare. În decursul
            acestei perioade, echilibrul dintre cerere şi ofertă pe plan mondial a condus, într-
            adevăr, la creşterea preţurilor pentru toate tipurile de îngrăşăminte pe bază de azot. NA
            este, asemenea celorlalte tipuri de îngrăşăminte pe bază de azot, un produs de bază al
            cărui preţ este influenţat de numeroşi factori, cum ar fi impactul considerabil al
            preţului la gaz volatil, care este cel mai important element de cost, sau condiţiile
            meteorologice, recoltele şi nivelurile stocurilor de seminţe, care conduc la diminuarea
            sau creşterea cererii. În ceea ce priveşte piaţa comunitară, se preconizează că cererea
            pentru îngrăşămintele pe bază de azot va scădea în următorii ani18. Prin urmare,
            menţinerea unor preţuri ridicate depinde de o ofertă solidă, care, conform anchetei,
            este foarte puţin probabil să existe datorită surplusului de capacitate de export al ţării

     18
            Sursa: "Global fertilisers and raw materials supply and supply/demand balances: 2005-2009" („Oferta
            de îngrăşăminte şi materie primă la nivel mondial şi echilibrul ofertă/cerere: 2005-2009”), A05/71b,
            iunie 2005, International Fertiliser Industry Association (Asociaţia internaţională a industriei
            îngrăşămintelor) 'IFA'.

RO                                                      25                                                         RO
 ---pagebreak---             în cauză şi probabilităţii ca aceasta să îşi redirecţioneze către Comunitate o parte din
            exporturile sale destinate ţărilor terţe în cursul perioadei de anchetă, în eventualitatea
            expirării măsurilor. Având în vedere faptul că practicile ucrainene în materie de preţuri
            au condus la subcotarea în mod semnificativ a preţurilor industriei comunitare,
            creşterea probabilă a volumelor de import din Ucraina vor obliga industria comunitară
            fie să reducă considerabil preţurile, implicit profitul, fie să piardă o cotă de piaţă
            semnificativă şi astfel să-şi reducă veniturile, fie amândouă. Procesul eficient de
            restructurare a industriei comunitare ar putea contrabalansa doar parţial o probabilă
            depreciere a preţurilor, iar întregul proces de redresare ar fi pus în pericol. Prin urmare,
            anularea măsurilor ar putea conduce la deteriorarea randamentului general al industriei
            comunitare.

             4.    Concluzie privind probabilitatea unei reapariţii a prejudiciului

     (94)   Pe baza celor de mai sus, concluzia este că, în eventualitatea anulării măsurilor,
            exporturile din ţara în cauză vor fi semnificative şi la preţuri de dumping care vor
            subcota preţurile din industria comunitară. Este foarte probabil ca acest fapt să
            introducă pe piaţă o tendinţă de depreciere a preţurilor, cu un impact negativ
            preconizat asupra situaţiei economice a industriei comunitare. În mod special, aceasta
            va opri redresarea financiară la care s-a ajuns în 2004 şi în cursul perioadei de anchetă,
            conducând la reapariţia probabilă a prejudiciului.

                                G.      INTERESUL COMUNITĂŢII

             1.    Introducere

     (95)   În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a examinat dacă
            menţinerea măsurilor antidumping existente contravine interesului Comunităţii în
            ansamblu. Determinarea interesului Comunită ii s-a bazat pe evaluarea tuturor
            intereselor diferite vizate.

     (96)   Este necesar a reaminti că, în ancheta iniţială, s-a considerat că instituirea măsurilor nu
            este contrară interesului Comunităţii. Mai mult, faptul că ancheta actuală este o
            anchetă de reexaminare, adică analizează o situa ie în care măsurile antidumping sunt
            deja în vigoare, permite evaluarea oricărui impact negativ anormal asupra păr ilor
            vizate de către actualele măsuri antidumping.

     (97)   Pe această bază, s-a examinat dacă, în ciuda concluziilor privind probabilitatea unei
            reapariţii a dumpingului prejudiciabil, există motive incontestabile care ar putea
            conduce la concluzia conform căreia men inerea măsurilor în acest caz special nu
            este în interesul Comunită ii.

             2.    Interesul industriei comunitare

     (98)   Industria comunitară s-a dovedit o industrie viabilă din punct de vedere structural.
            Acest fapt a fost confirmat de dezvoltarea pozitivă a situaţiei sale economice după
            impunerea măsurilor antidumping în 2001. În mod special, industria comunitară a
            înregistrat un profit îmbunătăţit între 2002 şi perioada de anchetă şi s-a restructurat
            eficient.

RO                                                  26                                                     RO
 ---pagebreak---      (99)   Se poate aştepta, aşadar, ca industria comunitară să continue să profite de pe urma
            măsurilor impuse în prezent şi să îşi continue redresarea prin menţinerea şi stabilizarea
            rentabilităţii sale. În eventualitatea în care măsurile nu vor fi menţinute, este probabil
            ca importurile sporite la preţuri de dumping provenind din ţara în cauză să prejudicieze
            industria comunitară prin exercitarea unei presiuni asupra preţurilor de vânzare, ceea
            ce ar pune în pericol situaţia financiară pozitivă din prezent a industriei comunitare.

             3.    Interesul importatorilor

     (100) Astfel cum s-a menţionat la considerentul (11) de mai sus, un singur importator şi-a
           exprimat dorinţa de a face parte din eşantionul reprezentativ şi a oferit informaţiile
           generale solicitate în chestionarul privind eşantionarea. Cu toate acestea, importatorul
           respectiv nu a realizat importuri în cursul perioadei de anchetă.

     (101) Se reaminteşte că, în cursul anchetei iniţiale, s-a stabilit că măsurile impuse nu au avut
           un impact semnificativ în măsura în care s-au realizat în continuare importuri, chiar
           dacă la preţuri neprejudiciabile, şi în măsura în care se importă, de regulă, nu numai
           NA, ci, în mare măsură, şi alte tipuri de îngrăşăminte. Tendinţa descendentă a
           importurilor din ţara vizată în cursul perioadei în cauză conduce la concluzia că
           anumiţi importatori ar fi putut simţi urmările negative ale impunerii măsurilor, astfel
           cum este indicat la considerentul (52) din Regulamentul (CE) nr. 1629/2000 al
           Comisiei. Cu toate acestea, în absenţa cooperării importatorilor şi, astfel, a oricăror
           elemente de probă concludente care să permită evaluarea oricăror urmări negative
           semnificative, s-a concluzionat că impunerea măsurilor pare să fi avut un impact
           general limitat asupra majorităţii importatorilor/operatorilor comerciali.

     (102) Nu este disponibilă nicio informaţie certă care să indice faptul că menţinerea măsurilor
           va avea un efect negativ semnificativ asupra importatorilor sau operatorilor comerciali.

             4.    Interesul utilizatorilor

     (103) Utilizatorii de nitrat de amoniu sunt agricultorii din cadrul Comunităţii. În cursul
           anchetei iniţiale, s-a concluzionat că, având în vedere efectul scăzut asupra
           agricultorilor a costului nitratului de amoniu, aceştia nu ar fi afectaţi în mod
           semnificativ de orice creştere a costurilor pentru acest produs. Faptul că nici un
           utilizator sau nicio asociaţie a utilizatorilor nu a furnizat, în cadrul anchetei privind
           reexaminarea, nicio informaţie contrară concluziei menţionate anterior, tinde să
           confirme că: (i) NA reprezintă o parte foarte redusă din totalul costurilor de producţie
           ale agricultorilor; (ii) măsurile în vigoare în prezent nu au avut nici un efect negativ
           considerabil asupra situaţiei economice a acestora; (iii) prelungirea aplicării măsurilor
           nu va afecta în mod defavorabil interesele financiare ale agricultorilor.

             4.    Concluzie privind interesul Comunităţii

     (104) Având în vedere cele menţionate mai sus, se concluzionează că nu există motive
           incontestabile împotriva menţinerii actualelor măsuri antidumping.

RO                                                 27                                                    RO
 ---pagebreak---                                   H.      MĂSURI ANTIDUMPING

     (105) Toate părţile au fost informate cu privire la datele şi considerentele esenţiale în baza
           cărora se intenţionează recomandarea menţinerii măsurilor existente. Ulterior prezentei
           divulgări a faptelor, părţilor li s-a acordat un termen pentru a-şi prezenta observaţiile.

     (106) Ca urmare a celor de mai sus, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din
           regulamentul de bază, măsurile antidumping privind importurile de NA originare din
           Ucraina ar trebui menţinute. Se reaminteşte că aceste măsuri constau în drepturi
           specifice.

     (107) Astfel cum se menţionează la considerentul (45), preţurile ucrainene de import la
           gazele naturale au crescut semnificativ după încheierea perioadei de anchetă şi sunt
           susceptibile să se alinieze treptat preţurilor internaţionale în următorii ani. Mai mult,
           astfel cum se explică la considerentul (32), concluziile privind existenţa dumpingului
           s-au bazat pe o valoare normală stabilită în baza datelor obţinute de la un producător
           dintr-o ţară terţă cu economie de piaţă. În urma introducerii cererii de reexaminare a
           măsurilor care urmează să expire, Ucraina a obţinut statutul de ţară cu economie de
           piaţă. În consecinţă şi ţinând seama de faptul că gazul natural reprezintă principalul
           element de cost în producerea nitratului de amoniu, este posibil ca, în eventualitatea în
           care dumpingul va fi reexaminat ulterior pe baza datelor furnizate de exportatorii
           ucraineni privind valoarea normală, concluziile să difere de cele la care s-a ajuns în
           urma reexaminării prezente. De asemenea, efectele potenţial prejudiciabile ale
           dumpingului reexaminat vor fi afectate, în egală măsură, de impactul asupra preţurilor
           de export al creşterilor costurilor de producţie cauzate de evoluţia preţurilor la gaz pe
           plan intern. În consecinţă, este prudent ca menţinerea măsurilor să fie limitată la o
           perioadă de doi ani, fără a aduce atingere celorlalte dispoziţii de la articolul 11 din
           regulamentul de bază.

     ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

                                               Articolul 1

     1.     Un drept antidumping definitiv este instituit la importurile de îngrăşăminte solide cu
     un conţinut de nitrat de amoniu depăşind 80% în greutate, care se încadrează la codurile CN
     3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex
     3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 şi ex 3105 90 91, originare din Ucraina.

     2.     Nivelul dreptului antidumping este o sumă fixă în EUR/tonă în conformitate cu tabelul
     de mai jos:

                    Descrierea produsului                       Codul NC         Codul       Nivelul
                                                                                TARIC      dreptului
                                                                                (EUR/tonă)

     Nitrat de amoniu, altul decât în soluţie apoasă            3102 30 90          -         33,25

     Amestecuri de nitrat de amoniu cu carbonat de              3102 40 90                    33,25
     calciu sau alte substanţe anorganice fără putere de
     fertilizare, cu un conţinut de azot peste 28% din

RO                                                     28                                               RO
 ---pagebreak---      greutate

     Săruri duble şi amestecuri de sulfat de amoniu şi de    3102 29 00   10   33,25
     nitrat de amoniu – Îngrăşăminte minerale cu un
     conţinut de nitrat de amoniu peste 80% din greutate

     Săruri duble şi amestecuri de nitrat de calciu şi de    3102 60 00   10   33,25
     nitrat de amoniu – Îngrăşăminte minerale cu un
     conţinut de nitrat de amoniu peste 80% din greutate

     Îngrăşăminte minerale cu un conţinut de nitrat de       3102 90 00   10   33,25
     amoniu peste 80% din greutate

     Îngrăşăminte minerale cu un conţinut de nitrat de       3105 10 00   10   33,25
     amoniu peste 80% din greutate, fără conţinut de
     fosfor sau de potasiu

     Îngrăşăminte minerale cu un conţinut de nitrat de       3105 10 00   10   33,25
     amoniu peste 80% din greutate, şi cu un conţinut de
     fosfor calculat în P2O5 şi/sau un conţinut de potasiu
     calculat în K2O sub 3% din greutate

     Îngrăşăminte minerale cu un conţinut de nitrat de       3105 10 00   30   31,25
     amoniu peste 80% din greutate, şi cu un conţinut de
     fosfor calculat în P2O5 şi/sau un conţinut de potasiu
     calculat în K2O de 3% din greutate sau mai mult,
     dar sub 6% din greutate

     Îngrăşăminte minerale cu un conţinut de nitrat de       3105 10 00   40   30,26
     amoniu peste 80% din greutate, şi cu un conţinut de
     fosfor calculat în P2O5 şi/sau un conţinut de potasiu
     calculat în K2O de 6% din greutate sau mai mult,
     dar sub 9% din greutate

     Îngrăşăminte minerale cu un conţinut de nitrat de       3105 10 00   50   29,26
     amoniu peste 80% din greutate, şi cu un conţinut de
     fosfor calculat în P2O5 şi/sau un conţinut de potasiu
     calculat în K2O de 9% din greutate sau mai mult,
     dar de maximum 12% din greutate

     Îngrăşăminte minerale cu un conţinut de nitrat de       3105 20 10   30   32,25
     amoniu peste 80% din greutate, şi cu un conţinut de
     fosfor calculat în P2O5 şi un conţinut de potasiu
     calculat în K2O sub 3% din greutate

     Îngrăşăminte minerale cu un conţinut de nitrat de       3105 20 10   40   31,25
     amoniu peste 80% din greutate, şi cu un conţinut de
     fosfor calculat în P2O5 şi un conţinut de potasiu
     calculat în K2O de 3% din greutate sau mai mult,
     dar sub 6% din greutate

RO                                                 29                                  RO
 ---pagebreak---      Îngrăşăminte minerale cu un conţinut de nitrat de       3105 20 10   50   30,26
     amoniu peste 80% din greutate, şi cu un conţinut de
     fosfor calculat în P2O5 şi un conţinut de potasiu
     calculat în K2O de 6% din greutate sau mai mult,
     dar sub 9% din greutate

     Îngrăşăminte minerale cu un conţinut de nitrat de       3105 20 10   60   29,26
     amoniu peste 80% din greutate, şi cu un conţinut de
     fosfor calculat în P2O5 şi/sau un conţinut de potasiu
     calculat în K2O de 9% din greutate sau mai mult,
     dar de maximum 12% din greutate

     Îngrăşăminte minerale cu un conţinut de nitrat de       3105 51 00   10   32,25
     amoniu peste 80% din greutate, şi cu un conţinut de
     fosfor calculat în P2O5 sub 3% din greutate

     Îngrăşăminte minerale cu un conţinut de nitrat de       3105 51 00   20   31,25
     amoniu peste 80% din greutate, şi cu un conţinut de
     fosfor calculat în P2O5 de 3% din greutate sau mai
     mult, dar sub 6% din greutate

     Îngrăşăminte minerale cu un conţinut de nitrat de       3105 51 00   30   30,26
     amoniu peste 80% din greutate, şi cu un conţinut de
     fosfor calculat în P2O5 de 6% din greutate sau mai
     mult, dar sub 9% din greutate

     Îngrăşăminte minerale cu un conţinut de nitrat de       3105 51 00   40   29,79
     amoniu peste 80% din greutate, şi cu un conţinut de
     fosfor calculat în P2O5 de 9% din greutate sau mai
     mult, dar de maximum 10,40% din greutate

     Îngrăşăminte minerale cu un conţinut de nitrat de       3105 59 00   10   32,25
     amoniu peste 80% din greutate, şi cu un conţinut de
     fosfor calculat în P2O5 sub 3% din greutate

     Îngrăşăminte minerale cu un conţinut de nitrat de       3105 59 00   20   31,25
     amoniu peste 80% din greutate, şi cu un conţinut de
     fosfor calculat în P2O5 de 3% din greutate sau mai
     mult, dar sub 6% din greutate

     Îngrăşăminte minerale cu un conţinut de nitrat de       3105 59 00   30   30,26
     amoniu peste 80% din greutate, şi cu un conţinut de
     fosfor calculat în P2O5 de 6% din greutate sau mai
     mult, dar sub 9% din greutate

     Îngrăşăminte minerale cu un conţinut de nitrat de       3105 59 00   40   29,79
     amoniu peste 80% din greutate, şi cu un conţinut de
     fosfor calculat în P2O5 de 9% din greutate sau mai
     mult, dar de maximum 10,40% din greutate

RO                                                 30                                  RO
 ---pagebreak---      Îngrăşăminte minerale cu un conţinut de nitrat de           3105 90 91           30         32,25
     amoniu peste 80% din greutate, şi cu un conţinut de
     potasiu calculat în K2O sub 3% din greutate

     Îngrăşăminte minerale cu un conţinut de nitrat de           3105 90 91           40         31,25
     amoniu peste 80% din greutate, şi cu un conţinut de
     potasiu calculat în K2O de 3% din greutate sau mai
     mult, dar sub 6% din greutate

     Îngrăşăminte minerale cu un conţinut de nitrat de           3105 90 91           50         30,26
     amoniu peste 80% din greutate, şi cu un conţinut de
     potasiu calculat în K2O de 6% din greutate sau mai
     mult, dar sub 9% din greutate

     Îngrăşăminte minerale cu un conţinut de nitrat de           3105 90 91           60         29,26
     amoniu peste 80% din greutate, şi cu un conţinut de
     potasiu calculat în K2O de 9% din greutate sau mai
     mult, dar sub 12% din greutate

     3.     În caz de deteriorare a mărfurilor înainte de punerea în liberă circula ie şi înainte ca
     pre ul efectiv plătit sau de plătit să fie calculat propor ional în sensul determinării valorii în
     vamă în conformitate cu articolul 145 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/9319 al Comisiei,
     nivelul dreptului antidumping, calculat pe baza sumelor men ionate anterior, este redus
     propor ional cu pre ul efectiv plătit sau de plătit.

     4.     Cu excep ia cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozi iile în vigoare în
     materie de drepturi vamale.

                                                Articolul 2

     Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al
     Uniunii Europene. Prezentul regulament este în vigoare pentru o perioadă de doi ani.

     Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale şi se aplică direct în toate statele
     membre.

     Adoptat la Bruxelles,

                                                   Pentru Consiliu
                                                   Preşedinte

     19
            JO L 253, 11.10.1993, p.40.

RO                                                   31                                                    RO