				|

		52013PC0747

			Propunere de DECIZIE DE PUNERE ÎN APLICARE A CONSILIULUI de modificare a Deciziei de punere în aplicare 2011/344/UE privind acordarea de asistență financiară din partea Uniunii pentru Portugalia /* COM/2013/0747 final - 2013/0362 (NLE) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
La data de 17 mai 2011,
Consiliul a acordat Portugaliei asistență financiară, la cererea
acesteia (Decizia de punere în aplicare 2011/344/UE a Consiliului), pentru
susținerea unui program solid de reforme economice și financiare
vizând restabilirea încrederii, facilitarea revenirii economiei la o
creștere sustenabilă și asigurarea stabilității
financiare a Portugaliei, a zonei euro și a Uniunii Europene.
În conformitate cu articolul 3 alineatul (10)
din Decizia 2011/344/UE, Comisia a efectuat, împreună cu FMI și
în colaborare cu BCE, cea de-a opta și a noua evaluare a progreselor
înregistrate în punerea în aplicare a măsurilor convenite, precum și
a eficacității și a impactului social și economic al
acestora.
Ținând seama de evoluțiile
economice, bugetare și financiare recente și de măsurile de
politică, Comisia consideră că, pentru a se asigura atingerea
obiectivelor programului, sunt necesare unele modificări ale
condițiilor de politică economică pe care s-a bazat
asistența, conform explicațiilor din considerentele propunerilor de
modificare ale deciziei de punere în aplicare a Consiliului.
2013/0362 (NLE)
Propunere de
DECIZIE DE PUNERE ÎN APLICARE A
CONSILIULUI
de modificare a Deciziei de punere în
aplicare 2011/344/UE privind acordarea de asistență financiară
din partea Uniunii pentru Portugalia
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (UE) nr. 407/2010
al Consiliului din 11 mai 2010 de instituire a unui mecanism european de
stabilizare financiară[1],
în special articolul 3 alineatul (2),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
întrucât:
(1)       În conformitate cu articolul 3
alineatul (10) din Decizia de punere în aplicare 2011/344/UE a Consiliului, Comisia,
împreună cu Fondul Monetar Internațional (FMI) și în colaborare
cu Banca Centrală Europeană (BCE), a efectuat, în perioada 16
septembrie-3 octombrie 2013, cea de-a opta și a noua evaluare a
progreselor înregistrate de autorități  în ceea ce privește
punerea în aplicare a măsurilor convenite.
(2)       Creșterea
trimestrială a PIB-ului real a revenit la valori pozitive în al doilea
trimestru al acestui an, existând și alți indicatori pe termen scurt
care semnalează de asemenea ieșirea progresivă din recesiune. Se
preconizează că PIB-ul real va scădea cu 1,8 % în acest an, el
urmând să crească cu 0,8 % și 1,5 % în 2014, respectiv 2015.
Este de așteptat ca tensiunile de pe piața muncii să
înregistreze o anumită scădere. Cu toate acestea, se
preconizează că rata șomajului va atinge un nivel maxim de 17,7
% în cursul anului viitor, înainte de a începe să scadă în mod
progresiv. Incertitudinile legate de perspectivele macroeconomice sunt
ridicate, deoarece sustenabilitatea redresării preconizate pentru 2014
și 2015 depinde de evoluțiile pozitive de pe piața
comerțului și de pe piața financiară, care rămân
fragile.
(3)       Până în luna august 2013,
deficitul de trezorerie al statului înregistrase o îmbunătățire
de 0,6 puncte procentuale din PIB comparativ cu aceeași perioadă a
anului trecut (neluând în calcul evenimentele extraordinare). Rezultatele
foarte bune în ceea ce privește veniturile fiscale și executarea
strictă a majorității posturilor de cheltuieli sprijină
execuția bugetară. Cu toate acestea, au fost identificate anumite
deviații față de perspectivele fiscale ale celei de-a
șaptea evaluări. Printre acestea se numără deficiențe
legate de reprogramarea fondurilor UE și de amânarea vânzării unei
concesiuni portuare (one-off), precum și alți factori, cum ar fi contribuția
mai mare decât se preconizase la bugetul UE, rezultatele
nesatisfăcătoare în ceea ce privește colectarea unor venituri
nefiscale, transferul către Grecia al unor dividende provenind din
obligațiuni grecești incluse în portofoliul de investiții al
Banco de Portugal, nivelul mai scăzut decât se preconizase al
contribuțiilor sociale la sistemul de pensii al funcționarilor
publici sau derapajele în materie de costuri salariale și consum
intermediar. După utilizarea alocărilor bugetare provizorii (0,3 %
din PIB), se estimează că efectul net al abaterilor va mări
deficitul din 2013 cu 0,5 % din PIB. În plus, o infuzie de capital în
BANIF, care se ridică la 0,4 % din PIB, a mărit și ea
deficitul bugetar, cu toate că această operațiune nu va fi
luată în calcul în cadrul programului.
(4)       Guvernul adoptă
măsuri corective pentru a asigura atingerea țintei de deficit a
programului, de 5,5 % din PIB, în special prin reducerea fondurilor
disponibile pentru investiții și printr-un control mai strict al
consumului intermediar din ministerele de resort (0,1 % din PIB). În plus,
guvernul a anunțat un sistem one-off de recuperare a datoriilor  provenite
din neplata impozitelor și a contribuțiilor la asigurările
sociale, care se preconizează că va recupera venituri în valoare de
aproximativ 0,4 % din PIB și care este însoțit de sancțiuni
mai severe pentru infractorii fiscali.
(5)       Versiunea actualizată a
previziunilor bugetare indică, pentru 2013, un efort fiscal de 0,5 %
din PIB măsurat prin îmbunătățirea soldului structural,
efort care se situează ușor sub nivelul de 0,6 % din PIB
prevăzut cu ocazia celei de-a șaptea evaluări. Rezultatele
insuficiente preconizate se explică, în principal, prin întârzierile în
punerea în aplicare a pachetului de măsuri de consolidare planificat
inițial și prin înlocuirea sa parțială cu măsuri
one-off, în timp ce rezervele bugetare au trebuit să facă
față unor presiuni neașteptate. Întârzierile în ceea ce
privește punerea în aplicare sunt provocate de o serie de constrângeri,
cum ar fi criza politică din iulie și ulterioara remaniere
guvernamentală, dificultatea de a răspunde avizului Curții
Constituționale din 29 august, care consideră neconstituționale
unele prevederi ale proiectului de lege privind crearea unui nou sistem de
recalificare și dificultățile tehnice în punerea în aplicare a
anumitor măsuri, în special a noului concept al contribuțiilor de
asigurări sociale plătite din indemnizațiile de șomaj
și din prestațiile în caz de boală dincolo de un anumit nivel
minim, conform hotărârii Curții Constituționale din 5 aprilie.
(6)       Guvernul și-a reafirmat
angajamentul de a atinge ținta de deficit de 4 % din PIB în 2014. În
acest sens, guvernul a adoptat măsuri de consolidare în valoare de
aproximativ 2,3 % din PIB, care acoperă totodată o parte a
derapajelor din 2013 ce urmează a fi reportate în 2014. Măsurile de
consolidare sunt, în mare parte, incluse în proiectul de lege a bugetului, în
timp ce anumite măsuri sunt implementate prin legi specifice.
Măsurile au  cu precădere un caracter permanent și se
bazează predominant pe reducerea cheltuielilor. Per ansamblu, valoarea
cumulată a pachetului de măsuri de consolidare necesare pentru
realizarea ajustării bugetare vizate nu s-a schimbat față de cea
de-a șaptea evaluare – masuri de economisire permanente în valoare de
aproximativ  4,7 miliarde EUR  în perioada 2013-2014, sau 2,8 % din PIB. Cu
toate acestea, o parte a efortului de consolidare a fost amânată pentru 2014,
ca urmare a sus-menționatelor întârzieri privind punerea în aplicare,
înregistrate în 2013.
(7)       În 2014, consolidarea se va
baza în mare parte - aproximativ 1,8 % din PIB - pe revizuirea
cheltuielilor publice (public expenditure review, PER) care a fost
efectuată anul trecut cu scopul de a crește echitatea și
eficiența transferurilor sociale și a serviciilor publice.
Principalul impact al măsurilor rezultate din revizuirea cheltuielilor
publice se va înregistra de-a lungul a trei axe principale: (1) limitarea
cheltuielilor cu salariile din sectorul public prin reducerea efectivelor
și creșterea procentului de funcționari cu calificări
superioare, alinierea legislației muncii din sectorul public cu cea din
sectorul privat și aplicarea unei politici de remunerare mai transparente
și bazate într-o mai mare măsură pe merite, (2) reforma
sistemului de pensii și (3) reduceri ale cheltuielilor sectoriale ale
diferitelor ministere și programe.
(8)       Pentru a compensa reportarea
negativă rezultată din execuția bugetului pe 2013 și pentru
a atinge ținta de deficit de 4 % din PIB, pachetul de măsuri PER
trebuie să fie completat de alte măsuri permanente vizând
îmbunătățirea în continuare a eficienței și
echității actualei structuri a impozitelor și a
indemnizațiilor (în valoare de 0,4 % din PIB). În plus, vor fi puse
în aplicare mai multe măsuri one-off în valoare de 0,2 % din PIB,
fapt ce va compensa fără probleme costurile rezultate din
plățile în avans one-off,  ocazionate de introducerea în sectorul
public a unui  program de disponibilizări voluntare.
(9)       Se estimează că
ponderea datoriei în PIB va atinge un nivel maxim de 127,8 % în 2013,
după care va urma o scădere. Revizuirea în sens crescător
față de cea de-a șaptea evaluare se explică prin corectarea
datelor privind datoria pentru anul 2012, care în prezent este ușor mai
ridicată și prin neexecutarea anumitor operațiuni de reducere a
datoriei pe termen scurt. În mod particular, se așteaptă în prezent
ca Fondul de stabilizare a securității sociale să își
mărească mai gradual portofoliul de obligațiuni de stat
portugheze,  în timp ce Parpublica  va păstra cea mai mare parte a
veniturilor provenite din privatizare până la intrarea în vigoare a noului
ESA 2010 și până la definirea statutului acestei societăți.
În plus, se estimează că soldul cash al Trezoreriei la sfârșitul
exercițiului financiar va depăși previziunile anterioare (cu
aproximativ 2 miliarde EUR).
(10)     Procesul de ajustare
bugetară este însoțit de o serie de măsuri bugetare structurale
menite a întări controlul asupra cheltuielilor publice și a
îmbunătăți colectarea veniturilor. Mai exact, prin intermediul
unei reforme cuprinzătoare, cadrul bugetar de la nivelul
administrațiilor centrale, regionale și locale este pus în
conformitate cu cele mai bune practici existente în materie de gestionare a
finanțelor publice. Noul sistem de control al angajamentelor dă
rezultate, dar punerea sa în aplicare trebuie monitorizată îndeaproape
pentru a se garanta că angajamentele sunt acoperite de fondurile
disponibile. Reforma administrației publice continuă, scopul său
fiind modernizarea și raționalizarea ocupării forței de
muncă  și a entităților din sectorul public. Punerea în
aplicare a programului de reformă a administrației fiscale
îmbunătățește monitorizarea și întărește
respectarea disciplinei fiscale. Renegocierea parteneriatelor public-privat a
înregistrat progrese importante, astfel încât pentru 2013 și anii
următori sunt prevăzute economii semnificative. În medie,
întreprinderile de stat au ajuns la echilibrul operațional până la
sfârșitul anului 2012, fiind prevăzute reforme suplimentare pentru a
evita o eventuală nouă deteriorare a rezultatelor acestora. Reformele
din sectorul serviciilor medicale produc economii semnificative, iar punerea
lor în aplicare continuă, cu respectarea în linii mari a obiectivelor.
(11)     Rata capitalului băncilor
a crescut considerabil în cursul anului trecut, permițându-le acestora
să realizeze rezervele de capital impuse de ABE și să
îndeplinească ținta programată de 10 % fonduri proprii de
nivel 1. Această rezervă de capital rămâne suficientă la
toate nivelurile, atunci când se evaluează capitalul băncilor în baza
normelor noii directive privind cerințele de capital (CRD IV). Aceste noi
norme în materie de capital se vor aplica începând cu ianuarie 2014. Banco de
Portugal dezvoltă în prezent o strategie de tranziție pentru
introducerea CRD IV. Ținta indicativă de 120 % până în 2014
pentru raportul dintre împrumuturi și depozite va fi probabil atinsă,
unele bănci situându-se deja sub acest prag. Se depun eforturi tot mai
mari de diversificare a surselor de finanțare ale sectorului corporativ.
Pe baza recentului audit extern al liniilor de credit existente
subvenționate de stat și a unui set de recomandări politice,
autoritățile au prezentat un plan conținând măsuri care vizează
îmbunătățirea performanței și a guvernanței
acestor instrumente. Setul de instrumente de gestionare a crizei, care include un fond de
rezoluție bancară, competențe de intervenție timpurie
și o lege a recapitalizării se află în curs de finalizare.
(12)     Au fost realizate progrese
suplimentare în ceea ce privește punerea în aplicare a unor reforme
structurale de stimulare a creșterii economice și a
competitivității. La 1 octombrie a intrat în vigoare o nouă
reducere a plăților compensatorii la încetarea raporturilor de
muncă, fiind create două fonduri compensatorii pentru finanțarea
parțială a acestor plăți. S-au luat măsuri
suplimentare de consolidare a politicilor active pe piața muncii. Au fost
adoptate măsuri suplimentare în domeniul educației, care a
înregistrat progrese în general satisfăcătoare.
(13)     Punerea în aplicare a
directivei privind serviciile, care vizează reducerea barierelor la
intrarea pe piață și încurajarea concurenței și a
activității economice prin facilitarea accesului pentru
întreprinderile nou-intrate pe piață în diferitele regimuri economice
avansează într-un ritm constant, iar procesul de transpunere a acestei
directive urmează să fie finalizat în curând. Legea-cadru pentru
îmbunătățirea funcționării profesiilor reglementate ce
implică un organism profesional a fost adoptată, ultimul pas în
finalizarea acestei reforme fiind acum revizuirea statutului celor optsprezece
profesii în cauză. Legea-cadru de stabilire a principiilor de bază
ale funcționării celor mai importante autorități naționale
de reglementare (ANR), care le conferă acestora, printre altele, un grad
ridicat de independență și de autonomie a intrat deja în
vigoare, iar statutele diferitelor autorități de reglementare
sectoriale urmează să fie adoptate în curând. Punerea în aplicare a
măsurilor de reducere a deficitului tarifar acumulat în sectorul energiei
electrice a fost amânată, deși guvernul a prezentat recent o
nouă taxă pentru a soluționa parțial această
problemă. Au fost adoptate unele dispoziții legale vizând
simplificarea procedurilor de acordare a licențelor și a altor
sarcini administrative, cum ar fi propunerea referitoare la o nouă lege de
bază privind solul, amenajarea teritoriului și urbanismul.
(14)     Sunt necesare progrese
suplimentare pentru ca sectorul transporturilor să devină mai
sustenabil și mai deschis concurenței. Situația financiară
a gestionarului infrastructurii feroviare s-a ameliorat oarecum, dar sunt
necesare eforturi suplimentare importante pentru a atinge echilibrul
operațional până în 2015. În ceea ce privește sectorul portuar,
reformele trebuie să fie intensificate.
(15)     Au fost adoptate unele
măsuri suplimentare pentru îmbunătățirea situației
lichidităților din sectorul antreprenorial, în special în ceea ce
privește întreprinderile mici și mijlocii (IMM).
Reforma sistemului judiciar este aproape finalizată. S-au înregistrat
progrese privind reducerea numărului cauzelor nesoluționate, iar
unele reforme istorice, precum reorganizarea geografică a
jurisdicțiilor și reforma Codului de procedură civilă au
fost sau sunt pe cale de a fi realizate. Este totuși necesară o îmbunătățire
continuă a funcționării sistemului judiciar, care este
esențială pentru funcționarea bună și echitabilă
a economiei, prin: (i) asigurarea aplicării reale și la timp a
contractelor și a regulilor concurenței, (ii) creșterea
eficienței prin restructurarea sistemului judiciar și adoptarea de
noi modele de administrare a instanțelor, (iii) accelerarea în continuare
a procedurii judiciare (în special în ceea ce privește cauzele fiscale),
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
La articolul 3 din Decizia de punere în
aplicare 2011/344/UE, alineatele (7)-(9) se înlocuiesc cu următorul text:
„7. În 2013, Portugalia adoptă
următoarele măsuri, conform prevederilor memorandumului de
înțelegere:
(a)
Deficitul public nu depășește 5,5 %
din PIB în 2013. La calcularea acestui deficit nu se
iau în considerare eventualele costuri bugetare ale măsurilor de
sprijinire a băncilor în contextul strategiei guvernului pentru sectorul
financiar. Măsurile de consolidare incluse în bugetul pe 2013
și în bugetul suplimentar sunt puse în aplicare în mod riguros, pe tot
parcursul ultimelor luni ale anului. În plus, în cazul apariției unor noi
derapaje în execuția bugetului, guvernul pune în aplicare măsuri
corective suplimentare;
(b)
Portugalia continuă punerea în aplicare a
programului său de privatizare;
(c)
Portugalia finalizează punerea în aplicare a
strategiei serviciilor partajate în administrația publică;
(d)
Portugalia continuă reorganizarea și
raționalizarea rețelei de spitale prin specializarea, concentrarea
și reducerea serviciilor spitalicești, prin gestionarea și
operarea comună a spitalelor. Portugalia asigură punerea în aplicare
a planului de acțiune multianual privind reorganizarea spitalelor;
(e)
În urma adoptării modificărilor la Legea
nr. 6/2006 privind noile contracte de închiriere în mediul urban și la
decretul-lege care simplifică procedura administrativă în cazul
renovărilor, Portugalia realizează o evaluare cuprinzătoare a
funcționării pieței locuințelor;
(f)
Portugalia elaborează un sistem de
înregistrare funciară la nivel național pentru a permite o
distribuție mai echitabilă a costurilor și a beneficiilor la
executarea planificării urbane;
(g)
Portugalia elaborează și pune în aplicare
alte opțiuni de reformă a pieței muncii, cu efect similar celor
care au fost declarate neconstituționale prin hotărârea Curții
Constituționale din 26 septembrie 2013;
(h)
Portugalia promovează o politică
salarială compatibilă cu obiectivele de stimulare a creării de
locuri de muncă și de îmbunătățire a
competitivității societăților comerciale în vederea
corectării dezechilibrelor macroeconomice. Pe perioada programului, orice
fel de creștere a salariului minim are loc numai dacă acest lucru
este justificat de evoluția situației economice și a pieței
muncii;
(i)
Portugalia continuă să sporească
eficacitatea politicilor sale active privind piața forței de
muncă în conformitate cu rezultatele raportului de evaluare și cu
planul de acțiune pentru îmbunătățirea
funcționării serviciilor publice de ocupare a forței de
muncă;
(j)
Portugalia continuă să pună în
aplicare măsurile stabilite în planurile sale de acțiune privind
ameliorarea calității învățământului secundar și
profesional și a formării profesionale; în mod particular, guvernul
prezintă planuri privind eficientizarea cadrului de finanțare a
școlilor și stabilește lista școlilor profesionale de referință;
(k)
Portugalia încheie procesul de adoptare a
modificărilor sectoriale restante, necesare pentru punerea în aplicare
integrală a Directivei privind serviciile;
(l)
Portugalia prezintă Parlamentului statutele
modificate ale organismelor profesionale;
(m)
Portugalia aprobă modificările
corespunzătoare ale statutelor autorităților naționale de
reglementare;
(n)
Portugalia publică rapoarte trimestriale
privind ratele de recuperare, durata și costurile cauzelor de
insolvență corporativă, durata și costurile cauzelor fiscale
și privind rata soluționării procedurilor de executare;
(o)
Portugalia își ameliorează mediul de
afaceri prin finalizarea reformelor în curs destinate să reducă
sarcina administrativă (ghișeu unic pe deplin operațional
și proiecte fără autorizare prealabilă) și prin
simplificarea în continuare a procedurilor actuale de acordare a
licențelor, a reglementărilor și a altor sarcini administrative
din economia portugheză care constituie un obstacol major pentru
dezvoltarea activităților economice;
(p)
Portugalia încheie procesul de reformă a
sistemului de guvernanță portuară, inclusiv revizuirea
concesiunilor privind operațiunile portuare;
(q)
Portugalia pune în aplicare măsurile de
îmbunătățire a funcționării sectoarelor poștei
și telecomunicațiilor;
(r)
Portugalia pune în aplicare măsurile de
îmbunătățire a funcționării sistemului de transport;
(s)
Portugalia pune în aplicare măsurile de
eliminare a deficitului tarifar din sectorul energetic;
(t)
Portugalia se asigură că noul cadru
juridic și instituțional privind PPP este aplicat și că
contractele PPP din sectorul rutier continuă să fie renegociate în
conformitate cu planul strategic prezentat de guvern și cu revizuirea
cadrului de reglementare, în vederea obținerii unor câștiguri
bugetare substanțiale, în special în 2013;
(u)
Portugalia continuă să se concentreze
asupra măsurilor de combatere a fraudei și a evaziunii fiscale
și a celor de întărire a respectării legii de către
contribuabili.”
„8. În 2014, Portugalia adoptă
următoarele măsuri, conform prevederilor memorandumului de înțelegere:
(a)
Deficitul public nu depășește 4 %
din PIB în 2014. La calcularea acestui deficit nu se
iau în considerare eventualele costuri bugetare ale măsurilor de
sprijinire a băncilor în contextul strategiei guvernului pentru sectorul
financiar. Pentru a atinge acest obiectiv, Portugalia pune în aplicare
măsuri de consolidare în valoare de 2,3 % din PIB, în principal prin
legea bugetului pentru 2014. Măsurile au  cu precădere un caracter
permanent și vizează reducerea cheltuielilor.
(b)
Pachetul de măsuri de consolidare se
bazează pe măsurile de reducere a cheltuielilor care au fost
pregătite în cadrul revizuirii cheltuielilor publice (PER). Per ansamblu,
aceste măsuri reprezintă 1,8 % din PIB în 2014 și includ (1)
limitarea cheltuielilor cu salariile din sectorul public prin reducerea
efectivelor și creșterea procentului de funcționari cu
calificări superioare, în special printr-un program de recalificare
și printr-un mecanism de disponibilizare voluntară; apropierea în
continuare a legislației muncii din sectorul public și cel privat
(inclusiv creșterea timpului de muncă și reducerea drepturilor
de vacanță) și introducerea unei grile salariale unice, precum
și raționalizarea suplimentelor salariale; contribuțiile
beneficiarilor la regimurile speciale de asigurări de sănătate
trebuie majorate, contribuind astfel la creșterea echității
și eficienței cheltuielilor publice; (2) reforme ale sistemului de
pensii printr-o creștere a vârstei legale de pensionare, modificând
factorul de sustenabilitate, aliniind regulile de calcul al pensiilor din
sistemul de pensii al funcționarilor publici (CGA) cu cele din sistemul
general de pensii, protejând în același timp prestațiile inferioare
unor praguri minime și raționalizând pensiile de urmaș din
sistemele public și privat, în special atunci când acestea se
cumulează cu alte pensii; (3) economii în ceea ce privește consumul
intermediar și programele de cheltuieli ale diferitelor ministere de
resort. Ținând cont de riscurile politice și juridice, unele dintre
aceste măsuri pot fi înlocuite parțial sau integral cu alte
măsuri de amploare și calitate echivalentă.
(c)
Pachetul PER este completat cu alte măsuri
permanente pe partea de venituri, vizând îmbunătățirea în
continuare a eficacității și echității structurii
actuale a impozitării și prestațiilor sociale (în valoare de 0,4 %
din PIB). În mod particular, rata impozitului aplicată
societăților comerciale în ceea ce privește cheltuielile
aferente autovehiculelor de serviciu se majorează, iar fiscalitatea în
domeniul mediului și al sănătății este
îmbunătățită prin modificarea impozitării
autovehiculelor diesel și prin creșterea accizelor la tutun și
băuturile alcoolice. Se elimină scutirile fiscale în ceea ce privește
impozitarea proprietății pentru fondurile de pensii și fondurile
de investiții imobiliare. Se elimină de asemenea plafoanele
contribuțiilor la asigurările sociale ale membrilor organismelor
statutare. Se impune o reținere specială în sectorul energetic,
reducând marjele de profit excesive din acest sector. O parte din veniturile
generate de această taxă va fi utilizată pentru reducerea
deficitului tarifar. Sunt vândute licențele pentru jocurile de noroc
online pentru regularizarea acestei piețe, iar această activitate
este de asemenea impozitată. Se instituie o taxă specială asupra
întregului spectru media, iar taxa asupra instituțiilor financiare este
majorată. Mai mult, sunt puse în aplicare mai multe măsuri one-off,
fapt ce va compensa fără probleme costurile rezultate din
plățile în avans one-off,  ocazionate de introducerea în sectorul
public a unui  program de disponibilizări voluntare. Printre acestea se
numără transferul fondului asigurărilor de sănătate
ale Correios de Portugal (CTT) către sectorul administrației
publice, vânzarea unei concesiuni portuare și a unor concesiuni de
silozuri, precum și dividende speciale rezultate din vânzarea rezervelor
excesive de petrol ale unei societăți publice;
(d)
Portugalia prezintă un raport conținând
următoarele obiective: (i) identificarea suprapunerilor de servicii
și jurisdicții și a altor surse de ineficiență între
administrația centrală și nivelurile administrațiilor
locale și (ii) reorganizarea rețelei de servicii descentralizate ale
ministerelor, în principal prin intermediul rețelei de ghișee ale
cetățenilor și al altor soluții, înglobând zone geografice
mai eficiente și intensificând utilizarea serviciilor partajate și a
guvernării electronice;
(e)
Portugalia continuă reorganizarea și
raționalizarea rețelei de spitale prin specializarea, concentrarea
și reducerea serviciilor spitalicești, prin gestionarea și
operarea comună a spitalelor. Portugalia asigură punerea în aplicare
a planului de acțiune multianual privind reorganizarea spitalelor;
(f)
Portugalia pune în aplicare planul de creare a unei
societăți independente de servicii logistice în domeniul gazelor
naturale și al energiei electrice.
(g)
Portugalia pune în aplicare măsurile de
îmbunătățire a funcționării sistemului de transport;
(h)
Portugalia evaluează impactul regimului
facultativ de contabilitate de casă în materie de TVA;
(i)
Portugalia realizează un inventar și o
analiză a costurilor în ceea ce privește reglementările
susceptibile de a avea un impact mai mare asupra activității
economice.”
„9. Pentru a restabili încrederea în sectorul
financiar, Portugalia urmărește să păstreze un nivel
adecvat al capitalului în sectorul bancar și să asigure un proces
riguros de reducere a gradului de îndatorare, în conformitate cu termenele
stabilite în memorandumul de înțelegere. În această
privință, Portugalia pune în aplicare strategia privind sectorul
bancar portughez adoptată de comun acord cu Comisia, BCE și FMI,
pentru a menține stabilitatea financiară. Mai exact, Portugalia:
(a)
monitorizează tranziția băncilor
către noile norme în materie de capital stipulate în Directiva privind
cerințele de capital IV (CRD IV) și se asigură de faptul că
rezervele de capital rămân proporționale cu dificultatea mediului
operațional;
(b)
încurajează băncile să își
consolideze în mod sustenabil rezervele de garanții;
(c)
asigură o reducere echilibrată și
ordonată a gradului de îndatorare în sectorul bancar, fapt care
rămâne esențial pentru eliminarea permanentă a dezechilibrelor
de finanțare și pentru reducerea dependenței de finanțarea
din partea Eurosistemului, pe termen mediu; se asigură că
finanțarea băncilor și planurile de capital sunt revizuite
trimestrial;
(d)
încurajează diversificarea alternativelor de
finanțare pentru sectorul corporativ, în special pentru IMM-uri, printr-o
serie de măsuri care vizează îmbunătățirea accesului
acestora la piețele de capital;
(e)
continuă să raționalizeze grupul Caixa
Geral de Depositos (CGD), deținut de stat;
(f)
externalizează gestionarea creditelor Banco
Português de Negocios (BPN), deținute în prezent de Parvalorem,
către societăți selectate prin procedura de cerere de oferte,
conferindu-le mandatul de a recupera progresiv activele; guvernul portughez
asigură transferul la timp al filialelor și al activelor în celelalte
două societăți-vehicul investițional de stat;
(g)
elaborează și pune în aplicare
soluții care oferă alternative de finanțare pentru sectorul
corporativ în afara creditelor bancare tradiționale, pe baza propunerilor
prezentate, de încurajare a diversificării alternativelor de
finanțare pentru sectorul corporativ; guvernul portughez evaluează
posibilitățile de îmbunătățire a performanței
și a guvernanței liniilor de credit existente finanțate de stat,
pornind de la rezultatele recentului audit extern și de la foaia de
parcurs prezentată;
(h)
analizează planurile de redresare a
băncilor, furnizează sistemului bancar orientări privind planurile
de redresare și elaborează planuri de rezoluție pe baza
rapoartelor prezentate de bănci. Guvernul prezintă Parlamentului
modificările necesare aduse legii recapitalizării, care reflectă
recenta Comunicare a Comisiei Europene privind aplicarea normelor referitoare
la ajutorul de stat pentru a sprijini măsurile luate în favoarea
băncilor, în contextul crizei financiare;
(i)
pune în aplicare un cadru permițând
instituțiilor financiare să utilizeze restructurarea
extrajudiciară a datoriilor gospodăriilor, facilitează depunerea
cererilor de restructurare a datoriilor corporative și pune în aplicare un
plan de acțiune pentru a sensibiliza publicul cu privire la instrumentele
de restructurare;
(j)
pregătește rapoarte trimestriale privind
punerea în aplicare a noilor instrumente de restructurare; pe baza anchetei
recent efectuate, studiază noi posibilități de a mări
șansele de recuperare ale societăților care aderă la Processo
Especial de Revitalização (procedură specială de reabilitare
pentru societățile confruntate cu grave dificultăți
financiare) și la SIREVE (sistem de redresare prin acorduri extrajudiciare
pentru societățile aflate în situații economice dificile, în
insolvență sau pe punctul de a intra în insolvență).”
Articolul 2
Prezenta decizie se adresează Portugaliei.

Articolul 3
Prezenta
decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Adoptată la Bruxelles,
                                                                       Pentru
Consiliu
                                                                       Președintele
[1]               JO L 118, 12.5.2010, p. 1.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 22.9.2015
            COM(2015) 464 final
            2015/0215(NLE)
            Propunere de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            de stabilire a poziției care trebuie să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul Consiliului General al OMC referitoare la cererea Statelor Unite de a deroga de la normele OMC pentru a prelungi programul AGOA (AGOA)

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.CONTEXTUL PROPUNERII

               Obiectivul prezentei propuneri este de a stabili poziția care trebuie să fie adoptată de Uniunea Europeană în cadrul Consiliului General al Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) referitoare la cererea Statelor Unite de reînnoire a permisiunii de a deroga de la normele OMC, permițând astfel Uniunii Europene să sprijine această cerere de derogare.

               Aprobarea solicitării SUA de reînnoire a permisiunii sale de a deroga de la normele OMC i-ar permite să continue să aplice un regim de scutire de taxe vamale produselor eligibile originare din țările beneficiare din Africa subsahariană, desemnate în temeiul Legii privind creșterea și oportunitățile în Africa (African Growth and Opportunity Act – AGOA) până la 30 septembrie 2025.

               2.TEMEIUL JURIDIC, SUBSIDIARITATEA ȘI PROPORȚIONALITATEA

               Articolul 218 alineatul (9) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) prevede că, atunci când o decizie având efect juridic trebuie adoptată în cadrul unui organism creat printr-un acord internațional, Consiliul, pe baza unei propuneri din partea Comisiei sau a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, adoptă o decizie de stabilire a poziției care trebuie să fie adoptată în numele Uniunii. Acordarea unei permisiuni de derogare pentru a permite Statelor Unite să aplice un regim de tarife preferențiale produselor eligibile originare din țările beneficiare din Africa subsahariană desemnate în temeiul AGOA intră sub incidența acestei dispoziții, întrucât decizia se adoptă în cadrul unui organism creat în baza unui acord internațional (Consiliul General sau Conferința ministerială a OMC) care afectează drepturile și obligațiile UE.

               3.REZULTATELE EVALUĂRILOR EX-POST, ALE CONSULTĂRILOR PĂRȚILOR INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRILOR IMPACTULUI

               Nu se aplică.

               4.IMPLICAȚIILE BUGETARE

               Nu se aplică.

               5.ALTE ELEMENTE

               Comisia va fi autorizată să adopte o poziție în numele Uniunii Europene pentru a sprijini cererea Statelor Unite de a deroga de la normele OMC în măsura necesară pentru a permite Statelor Unite să aplice un regim de scutire de taxe vamale produselor eligibile originare din țările beneficiare din Africa subsahariană până la 30 septembrie 2025.

               Obiectivul AGOA este acela de a reduce sărăcia și de a promova stabilitatea și dezvoltarea economică sustenabilă în Africa subsahariană prin stimularea comerțului și a investițiilor între SUA și țările beneficiare. De asemenea, AGOA urmărește să încurajeze integrarea economică regională și să ajute țările beneficiare să participe mai activ la economia mondială.

               Conform Statelor Unite, regimul de scutire de taxe vamale aplicat începând cu anul 2000 în temeiul AGOA completează eforturile depuse de alți membri ai OMC de a promova creșterea și dezvoltarea în regiune.

               Aprobarea cererii de derogare ar însemna o a doua prelungire a regimului tarifar preferențial. La 27 mai 2009, Statele Unite au primit permisiunea de a deroga de la obligațiile care îi revin în temeiul articolului I alineatul (1) și al articolului XIII alineatele (1) și (2), cuprinzând perioada de până la 30 septembrie 2015.

               Pentru Uniunea Europeană, cererea de permisiune de derogare nu generează probleme economice deoarece regimul de scutire de taxe vamale nu afectează în mod direct comerțul dintre UE și țările beneficiare.

               Având în vedere aceste aspecte, Uniunea Europeană ar trebui să adere la consensul în favoarea aprobării cererii de derogare în Consiliul General al OMC.

               2015/0215 (NLE)

               Propunere de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               de stabilire a poziției care trebuie să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul Consiliului General al OMC referitoare la cererea Statelor Unite de a deroga de la normele OMC pentru a prelungi programul AGOA (AGOA)

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 207 alineatul (4) primul paragraf, coroborat cu articolul 218 alineatul (9),

               având în vedere propunerea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)Articolul IX alineatele (3) și (4) din Acordul de la Marrakech de instituire a Organizației Mondiale a Comerțului (Acordul OMC) stabilește procedurile de acordare a derogărilor privind acordurile comerciale multilaterale în anexele 1A, 1B sau 1C la Acordul OMC și în anexele lor.

               (2)La 27 mai 2009, Statele Unite au primit o permisiune de a deroga de la obligațiile care le revin în temeiul articolului I alineatul (1) și al articolului XIII alineatele (1) și (2) din Acordul General pentru Tarife și Comerț 1994 („GATT 1994”) până la 30 septembrie 2015.

               (3)În conformitate cu articolul IX alineatul 3 din Acordul OMC, Statele Unite au prezentat o cerere de a deroga până la 30 septembrie 2025 de la obligațiile care îi revin în temeiul articolului I alineatul (1) și al articolului XIII alineatele (1) și (2) din GATT 1994 în măsura necesară pentru a permite Statelor Unite să continue să aplice un regim de scutire de taxe vamale produselor eligibile originare din țările beneficiare din Africa subsahariană desemnate în temeiul Legii privind creșterea și oportunitățile în Africa (AGOA).

               (4)Aprobarea cererii Statelor Unite de a deroga de la normele OMC nu ar afecta în mod negativ nici economia Uniunii Europene, nici relațiile comerciale cu beneficiarii derogării. În plus, Uniunea Europeană sprijină, în mod general, acțiunile de reducere a sărăciei și de promovare a stabilității și a dezvoltării economice sustenabile în țările beneficiare.

               (5)Prin urmare, este adecvat să se stabilească poziția care trebuie să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul Consiliului General al OMC în vederea sprijinirii cererii de derogare a Statelor Unite,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Poziția care trebuie să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul Consiliului General al Organizației Mondiale a Comerțului este aceea de a sprijini cererea Statelor Unite de a deroga de la obligațiile care le revin în temeiul articolului I alineatul (1) și al articolului XIII alineatele (1) și (2) din Acordul General pentru Tarife și Comerț 1994 până la 30 septembrie 2025 în conformitate cu termenii cererii de derogare a Statelor Unite.

               Această poziție este exprimată de către Comisie.

               Articolul 2

               Prezenta decizie intră în vigoare în ziua adoptării.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele


|

52011PC0040

/* COM/2011/0040 final - NLE 2011/0019 */  Propunere de DECIZIE A CONSILIULUI de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac modificat genetic GHB614 (BCS-GHØØ2-5) în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului

	[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |Bruxelles, 7.2.2011COM(2011) 40 final2011/0019 (NLE)Propunere deDECIZIE A CONSILIULUIde autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac modificat genetic GHB614 (BCS-GHØØ2-5) în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului(Numai textul în limba germană este autentic) (Text cu relevanță pentru SEE)EXPUNERE DE MOTIVEPropunerea de decizie a Consiliului anexată se referă la produsele alimentare furajele care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac modificat genetic GHB614 (BCS-GHØØ2-5), pentru care Bayer CropScience AG a înaintat autorității competente din Țările de Jos, la 18 ianuarie 2008, o cerere de introducere pe piață, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 privind produsele alimentare și furajele modificate genetic.Propunerea anexată se referă, de asemenea, la introducerea pe piață de produse, altele decât cele alimentare și furajele, care conțin sau sunt compuse din bumbac GHB614, având aceleași utilizări ca orice alt soi de bumbac, cu excepția cultivării.La 10 martie 2009, Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară a emis un aviz favorabil, în conformitate cu articolele 6 și 18 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003. Aceasta a considerat că bumbacul GHB614 este la fel de sigur ca și omologul său nemodificat genetic și alte varietăți convenționale de bumbac în ceea ce privește efectele sale potențiale asupra sănătății umane și animale sau asupra mediului. Prin urmare, aceasta a concluzionat că este puțin probabil ca introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac GHB614, astfel cum sunt descrise în cerere, să determine efecte adverse asupra sănătății umane sau animale sau asupra mediului în cadrul utilizărilor prevăzute.În avizul său, Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară a recomandat, în cadrul unei supravegheri pasive, să fie introduse măsuri specifice pentru monitorizarea activă a apariției plantelor sălbatice de bumbac în zone unde este posibilă împrăștierea accidentală a semințelor și instalarea plantelor.În acest context, la 24 septembrie 2010, a fost înaintat spre votare Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală un proiect de decizie a Comisiei de autorizare a introducerii pe piața Uniunii a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac modificat genetic GHB614. Comitetul nu a emis niciun aviz: 13 state membre (157 de voturi) au votat în favoarea proiectului, 9 state membre (106 voturi) au votat împotriva acestuia, 4 state membre (75 de voturi) s-au abținut, iar un stat membru (7 voturi) nu a fost reprezentat.Prin urmare, în temeiul articolului 35 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 și în conformitate cu articolul 5 din Decizia 1999/468/CE a Consiliului, modificată prin Decizia 2006/512/CE a Consiliului, Comisia trebuie să prezinte Consiliului o propunere cu privire la măsurile care urmează să fie adoptate, Consiliul având la dispoziție trei luni în care să decidă cu majoritate calificată și să informeze Parlamentul.2011/0019 (NLE)Propunere deDECIZIE A CONSILIULUIde autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac modificat genetic GHB614 (BCS-GHØØ2-5) în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului(Numai textul în limba germană este autentic) (Text cu relevanță pentru SEE)CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind produsele alimentare și furajele modificate genetic[1], în special articolul 7 alineatul (3) și articolul 19 alineatul (3),întrucât:1.  La 18 ianuarie 2008, Bayer CropScience AG a prezentat autorității competente din Țările de Jos o cerere, în conformitate cu articolele 5 și 17 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, pentru introducerea pe piață a produselor și ingredientelor alimentare și a furajelor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac GHB614 (denumită în continuare „cererea”).2.  Cererea se referă, de asemenea, la introducerea pe piață de produse, altele decât cele alimentare și furajele, care conțin sau sunt compuse din bumbac GHB614, având aceleași utilizări ca orice alt soi de bumbac, cu excepția cultivării. Prin urmare, în conformitate cu articolul 5 alineatul (5) și cu articolul 17 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, cererea include datele și informațiile cerute în anexele III și IV la Directiva 2001/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 martie 2001 privind diseminarea deliberată în mediu a organismelor modificate genetic și de abrogare a Directivei 90/220/CEE[2] a Consiliului, precum și informații și concluzii privind evaluarea riscului efectuată în conformitate cu principiile stabilite în anexa II la Directiva 2001/18/CE. Cererea cuprinde, de asemenea, un plan de monitorizare a efectelor asupra mediului în conformitate cu anexa VII la Directiva 2001/18/CE.3.  La 10 martie 2009, Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „EFSA”) a emis un aviz favorabil, în conformitate cu articolul 6 și articolul 18 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003. Aceasta a considerat că bumbacul GHB614 este la fel de sigur ca și omologul său nemodificat genetic în ceea ce privește efectele sale potențiale asupra sănătății umane și animale sau asupra mediului. Prin urmare, aceasta a concluzionat că este puțin probabil ca introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac GHB614, astfel cum sunt descrise în cerere (denumite în continuare „produsele”), să determine efecte adverse asupra sănătății umane sau animale sau asupra mediului în cadrul utilizărilor prevăzute[3]. În avizul său, EFSA a luat în considerare toate întrebările și problemele specifice semnalate de statele membre în cadrul consultării autorităților naționale competente, astfel cum se prevede la articolul 6 alineatul (4) și articolul 18 alineatul (4) din regulamentul respectiv.4.  EFSA a concluzionat, în special, că din punct de vedere al compoziției și al caracteristicilor agronomice, bumbacul GHB614 este echivalent cu omologul său nemodificat genetic și cu alte varietăți convenționale de bumbac, în afara caracterului introdus, și a constatat că nu există indicații ale unor efecte indezirabile de modificări genetice în caracterizarea moleculară și, prin urmare, că nu este necesar să se efectueze studii ale inocuității produselor alimentare și a furajelor integrale asupra animalelor (de exemplu, un studiu toxicologic de 90 de zile asupra șobolanilor).5.  În avizul său, EFSA a concluzionat, de asemenea, că planul de monitorizare a mediului, constând într-un plan general de supraveghere prezentat de solicitant, este în conformitate cu utilizarea prevăzută a produselor. Totuși, date fiind caracteristicile fizice ale semințelor de bumbac și metodele de transport, EFSA a recomandat, în cadrul supravegherii pasive, să fie introduse măsuri specifice pentru monitorizarea activă a apariției de plante sălbatice de bumbac în zone unde este posibilă împrăștierea accidentală a semințelor și instalarea plantelor.6.  Pentru o mai bună descriere a cerințelor de monitorizare și pentru a se conforma recomandării EFSA, planul de monitorizare introdus de către solicitant a fost modificat. Au fost adoptate măsuri specifice pentru limitarea pierderilor și a dispersiilor și pentru eradicarea culturilor de bumbac fortuite.7.  Având în vedere cele de mai sus, autorizația pentru produsele respective ar trebui acordată.8.  Trebuie alocat un identificator unic fiecărui OMG, în conformitate cu dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 65/2004 al Comisiei din 14 ianuarie 2004 de stabilire a unui sistem de elaborare și alocare a unor identificatori unici pentru organismele modificate genetic[4].9.  Pe baza avizului emis de EFSA, pentru produsele alimentare, ingredientele alimentare și furajele care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac GHB614, nu sunt necesare alte cerințe specifice de etichetare decât cele prevăzute la articolul 13 alineatul (1) și la articolul 25 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003. Cu toate acestea, pentru a asigura utilizarea produselor în limitele autorizației acordate prin prezenta decizie, etichetarea furajelor care conțin sau sunt compuse din OMG-uri și a altor produse decât cele alimentare și furajele, care conțin sau sunt compuse din OMG-ul pentru care se solicită autorizația, trebuie completată cu o indicație clară care să specifice că este interzisă folosirea produselor în cauză pentru cultivare.10.  Articolul 4 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1830/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind trasabilitatea și etichetarea organismelor modificate genetic și trasabilitatea produselor destinate alimentației umane sau animale, produse din organisme modificate genetic, și de modificare a Directivei 2001/18/CE[5] stabilește cerințele de etichetare a produselor care conțin sau sunt compuse din OMG-uri. Articolul 4 alineatele (1)-(5) din respectivul regulament stabilește exigențele în materie de trasabilitate a produselor care conțin sau sunt compuse din OMG-uri iar articolul 5 din respectivul regulament stabilește exigențele în materie de trasabilitate a produselor alimentare și a furajelor produse din OMG-uri.11.  Titularul autorizației ar trebui să prezinte rapoarte anuale cu privire la punerea în aplicare și la rezultatele activităților stabilite în planul de monitorizare privind efectele asupra mediului. Rezultatele respective ar trebui să fie prezentate în conformitate cu Decizia 2009/770/CE a Comisiei din 13 octombrie 2009 de stabilire a formularelor standard de raportare pentru prezentarea rezultatelor monitorizării privind diseminarea deliberată în mediu a organismelor modificate genetic, ca produse sau ca și componente ale produselor, în vederea introducerii pe piață, în temeiul Directivei 2001/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului[6]. Avizul EFSA nu justifică impunerea unor condiții sau restricții specifice pentru introducerea pe piață și/sau a unor condiții sau restricții specifice pentru folosire și manipulare, inclusiv a unor cerințe de monitorizare după introducerea pe piață pentru utilizarea produselor alimentare și a furajelor sau a unor condiții specifice pentru protejarea anumitor ecosisteme/a mediului și/sau a anumitor zone geografice, astfel cum se prevede la articolul 6 alineatul (5) litera (e) și articolul 18 alineatul (5) litera (e) din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003.12.  Toate informațiile relevante privind autorizarea produselor ar trebui introduse în registrul comunitar al produselor alimentare și al furajelor modificate genetic, în conformitate cu dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1829/2003.13.  Prezenta decizie se notifică, prin intermediul Centrului de informare pentru prevenirea riscurilor biotehnologice, părților semnatare ale Protocolului de la Cartagena privind biosecuritatea la Convenția privind diversitatea biologică, în conformitate cu articolul 9 alineatul (1) și articolul 15 alineatul (2) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 1946/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 iulie 2003 privind deplasările transfrontaliere de organisme modificate genetic[7].14.  Solicitantul a fost consultat cu privire la măsurile prevăzute în prezenta decizie.15.  Comitetul permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală nu a emis un aviz în termenul stabilit de președinte,ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:Articolul 1 Organism modificat genetic și identificator unicIdentificatorul unic BCS-GHØØ2-5 este alocat, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 65/2004, bumbacului modificat genetic ( Gossypium hirsutum ) GHB614, astfel cum este specificat la punctul (b) al anexei la prezenta decizie.Articolul 2AutorizareUrmătoarele produse sunt autorizate în sensul articolului 4 alineatul (2) și al articolului 16 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, în conformitate cu condițiile stabilite în prezenta decizie:(a) produse alimentare și ingrediente alimentare care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac BCS-GHØØ2-5;(b) furaje care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac BCS-GHØØ2-5;(c) produse, altele decât cele alimentare și furajele care conțin sau sunt compuse din bumbac BCS-GHØØ2-5, având aceeași utilizare ca orice alt soi de bumbac, cu excepția cultivării.Articolul 3 Etichetare1. În sensul cerințelor de etichetare stabilite la articolul 13 alineatul (1) și articolul 25 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, precum și la articolul 4 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1830/2003, „denumirea organismului” este „bumbac”.2. Mențiunea „nu este destinat cultivării” apare pe eticheta și în documentele însoțitoare ale produselor care conțin sau sunt compuse din bumbac BCS-GHØØ2-5, menționate la articolul 2 literele (b) și (c).Articolul 4 Monitorizarea efectelor asupra mediului1. Titularul autorizației se asigură că planul de monitorizare a efectelor asupra mediului există și este pus în aplicare, astfel cum este stabilit la litera (h) din anexă.2. Titularul autorizației prezintă Comisiei rapoarte anuale cu privire la punerea în aplicare și rezultatele activităților stabilite în planul de monitorizare, în conformitate cu Decizia 2009/770/CE a Comisiei.Articolul 5Registrul comunitarInformațiile din anexa la prezenta decizie se introduc în registrul comunitar al produselor alimentare și furajelor modificate genetic, în conformitate cu dispozițiile articolului 28 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003.Articolul 6Titularul autorizațieiTitularul autorizației este Bayer CropScience AG.Articolul 7ValabilitatePrezenta decizie se aplică pentru o perioadă de zece ani de la data notificării.Articolul 8DestinatarPrezenta decizie se adresează companiei Bayer CropScience AG, Alfred-Nobel-Strasse 50, D - 40789 Monheim am Rhein, - Germania.Adoptată la Bruxelles,Pentru ConsiliuPreședinteleANEXĂ(a) Solicitantul și titularul autorizației:Denumire : Bayer CropScience AGAdresă: Alfred-Nobel-Strasse 50, D - 40789 Monheim am Rhein - Germania(b) Denumirea și specificarea produselor:(1) produse alimentare și ingrediente alimentare conținând, constând din, sau produse din bumbac BCS-GHØØ2-5;(2) furaje conținând, constând din, sau produse din bumbac BCS-GHØØ2-5;(3) produse, altele decât cele alimentare și furajele, conținând sau constând din bumbac BCS-GHØØ2-5, având aceeași utilizare ca orice alt soi de bumbac, cu excepția cultivării.Bumbacul modificat genetic BCS-GHØØ2-5 ( Gossypium hirsutum ), conform descrierii din cerere, exprimă proteina 2mEPSPS care conferă toleranță la erbicidul glifosat.(c) Etichetare:(1) În sensul cerințelor de etichetare specifice stabilite la articolul 13 alineatul (1) și articolul 25 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, precum și la articolul 4 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1830/2003, „denumirea organismului” este „bumbac”.(2) Indicația „nu este destinat cultivării” apare pe eticheta și în documentele însoțitoare ale produselor care conțin sau sunt compuse din bumbac BCS-GHØØ2-5, menționate la articolul 2 literele (b) și (c) din prezenta decizie.(d) Metoda de detecție:-  Metodă specifică evenimentului, pe baza reacției în lanț prin polimerază (PCR) în timp real, pentru cuantificarea bumbacului BCS-GHØØ2-5;-  validată pe semințe de laboratorul comunitar de referință înființat în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003, publicată la adresa http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm ;-  Material de referință: AOCS 1108-A și 0306-B, disponibile prin intermediul American Oil Chemists Society la http://www.aocs.org/tech/crm/ .(e) Identificator unic:BCS-GHØØ2-5(f) Informații necesare în conformitate cu anexa II la Protocolul de la Cartagena privind biosecuritatea la Convenția privind diversitatea biologică:Mecanismul internațional de schimb de informații în domeniul biosecurității, înregistrare ID: a se vedea [ a se completa după notificare ].(g) Condiții sau restricții privind introducerea pe piață, utilizarea sau manipularea produselor:Nu sunt necesare.(h) Planul de monitorizarePlan de monitorizare a efectelor asupra mediului în conformitate cu anexa VII la Directiva 2001/18/CE[Link: plan publicat pe internet ](i) Cerințe de monitorizare după introducerea pe piață a utilizării alimentelor destinate consumului umanNu sunt necesare.Notă: linkurile către documentele aferente pot necesita modificări ulterioare. Modificările respective vor fi puse la dispoziția publicului prin actualizarea registrului comunitar al produselor alimentare și al furajelor modificate genetic. [1] JO L 268, 18.10.2003, p. 1.[2] JO L 106, 17.4.2001, p. 1.[3] http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2006-020[4] JO L 10, 16.1.2004, p. 5.[5] JO L 268, 18.10.2003, p. 24.[6] JO L 275, 21.10.2009, p. 9.[7] JO L 287, 5.11.2003, p. 1.


				|

		52012PC0677

			Propunere de DECIZIE A CONSILIULUI de autorizare a ratificării de către statele membre, în interesul Uniunii Europene, a Convenției din 1990 a Organizației Internaționale a Muncii privind siguranța utilizării produselor chimice la locul de muncă (convenția nr. 170) /* COM/2012/0677 final - 2012/0320 (NLE) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
1.           CONTEXTUL PROPUNERII
Prezenta propunere va permite ratificarea
juridică de către statele membre a Convenției nr. 170 din 1990 a
Organizației Internaționale a Muncii (OIM) privind siguranța
utilizării produselor chimice la locul de muncă, denumită în
continuare „convenția nr. 170 privind substanțele chimice” sau
„convenția”.
Convenția nr. 170 privind
substanțele chimice a fost adoptată la 25 iunie 1990 în cadrul celei
de-a 77-a sesiuni a Conferinței internaționale a muncii și a
intrat în vigoare la data de 4 noiembrie 1993. Scopul convenției este
prevenirea și reducerea bolilor profesionale și a accidentelor de
muncă cauzate de produsele chimice, dar convenția va
îmbunătăți, de asemenea, protecția populației și
a mediului.
În iunie 2012, convenția nr. 170 privind
substanțele chimice a fost ratificată de 17 state care fac parte din
Organizația Internațională a Muncii (OIM). Aceasta se
numără printre convențiile OIM care sunt considerate de
către OIM ca fiind actualizate și care, prin urmare, sunt promovate
în mod activ.
Uniunea Europeană (UE) s-a angajat
să promoveze Agenda pentru munca decentă, atât la nivel intern, cât
și în relațiile sale externe. Standardele de muncă
reprezintă un element central al conceptului de muncă decentă.
Prin urmare, ratificarea de către statele membre a convențiilor OIM
trimite un semnal important în ceea ce privește coerența politicii
Uniunii de îmbunătățire a standardelor de muncă la nivel
mondial. Este deci necesar să se elimine, la nivelul UE, orice obstacole
juridice pentru ratificarea de către statele membre a acestor
convenții, al căror conținut nu reprezintă motive de
îngrijorare din punctul de vedere al acquis-ul existent al Uniunii.
Dispozițiile convenției nr. 170
privind substanțele chimice abordează următoarele aspecte:
stabilirea unei evaluări a substanțelor chimice, obținerea de
informații de către angajatori de la furnizorii lor, furnizarea de
informații lucrătorilor, necesitatea unor măsuri preventive
adecvate și stabilirea unor programe de protecție pentru
lucrători. Partea I din convenție conține dispoziții
privind domeniul de aplicare și definiții, partea a II-a
stabilește principii generale, partea a III-a se referă la sistemele
de clasificare și la măsurile aferente, părțile a IV-a
și a V-a se referă la obligațiile angajatorilor și,
respectiv, la îndatoririle lucrătorilor, în timp ce partea a VI-a prevede
drepturile lucrătorilor, inclusiv dreptul lucrătorilor de a se
îndepărta de un pericol, rămânând în același timp protejați
împotriva consecințelor nejustificate atunci când își exercită
drepturile. Partea a VII-a se referă la atribuțiile în materie de
comunicare ale statelor exportatoare și importatoare care sunt membre ale
OIM.
În UE, securitatea chimică este o
preocupare importantă pentru politica socială, de mediu și din
domeniul pieței interne, fiind reglementată inclusiv de diverse acte
legislative ale Uniunii:
- Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al
Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind
clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a
amestecurilor, de modificare și de abrogare a Directivelor 67/548/CEE
și 1999/45/CE, precum și de modificare a Regulamentului (CE) nr.
1907/2006[1];
- Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al
Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 privind
înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea
substanțelor chimice (REACH), de înființare a Agenției Europene
pentru Produse Chimice, de modificare a Directivei 1999/45/CE și de
abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 793/93 al Consiliului și a
Regulamentului (CE) nr. 1488/94 al Comisiei, precum și a Directivei
76/769/CEE a Consiliului și a Directivelor 91/155/CEE, 93/67/CEE,
93/105/CE și 2000/21/CE ale Comisiei[2];
- Directiva 2004/37/CE a Parlamentului
European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind protecția
lucrătorilor împotriva riscurilor legate de expunerea la agenți
cancerigeni sau mutageni la locul de muncă [a șasea directivă
specială în sensul articolului 16 alineatul (1) din Directiva 89/391/CEE a
Consiliului][3];
- Directiva 98/24/CE a Consiliului din 7
aprilie 1998 privind protecția sănătății și
securității lucrătorilor împotriva riscurilor legate de
prezența agenților chimici la locul de muncă [a paisprezecea
directivă specială în sensul articolului 16 alineatul (1) din
Directiva 89/391/CEE][4].
2.           REZULTATELE
CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII
IMPACTULUI
Nu se aplică.
3.           ELEMENTELE JURIDICE ALE
PROPUNERII
În conformitate cu normele privind
competențele externe, elaborate de Curtea de Justiție a Uniunii
Europene[5],
mai exact în ceea ce privește încheierea și ratificarea
convenției nr.170 privind substanțele chimice[6], statele membre nu sunt în
măsură să decidă în mod autonom cu privire la ratificarea
convenției fără o autorizație prealabilă din partea
Consiliului, deoarece unele părți ale convenției intră sub
incidența competenței Uniunii.
În același timp, Uniunea Europeană
nu poate să ratifice ea însăși convențiile OIM, întrucât
doar statele membre fac parte din această organizație.
În cazul în care obiectul unui acord sau
contract intră în parte în competența Uniunii și în parte în
competența statelor membre, instituțiile Uniunii și statele
membre trebuie să ia toate măsurile necesare pentru a asigura o
cooperare optimală în privința ratificării convenției
și a punerii în aplicare a angajamentelor care decurg din respectiva
convenție[7].

Astfel, în cazul a trei convenții ale
OIM, adoptate în ultimul deceniu, conținând unele părți care
intră în competența Uniunii, Consiliul a autorizat statele membre
să ratifice, în interesul Uniunii, părțile care intră sub
incidența competenței Uniunii[8].
Cu trimitere în special la convenția
nr. 170 privind substanțele chimice, în 1993 Curtea afirmase deja
că gradul de reglementare privind clasificarea, ambalarea și
etichetarea substanțelor și preparatelor periculoase a avansat
până la un punct în care statele membre nu mai sunt în măsură
să acționeze în mod suveran pe plan internațional în acest sens[9]. Între timp, acquis-ul Uniunii
din acest domeniu a fost dezvoltat și consolidat. Legislația din
acest sector este reprezentată, în principal, de Regulamentul (CE)
nr. 1272/2008 privind clasificarea, etichetarea și ambalarea
substanțelor și a amestecurilor, denumit în continuare
„regulamentul”. Regulamentul pune în aplicare, la nivelul Uniunii, Sistemul
global armonizat de clasificare și etichetare a substanțelor chimice
(„GHS”) stabilit de Organizația Națiunilor Unite. Legislația
Uniunii, care se bazează pe articolul 114 din TFUE, are prevederi
mult mai detaliate decât principiile generale stabilite în convenția nr.
170 privind substanțele chimice. Nu există nicio contradicție
între principiile generale stabilite în convenție și cele stabilite
în regulament.
După cum reiese din articolul 19
alineatul (8) din Constituția OIM, convenția conține
standarde minime, ceea ce înseamnă că punerea în aplicare la nivel
național poate prevedea standarde mai ridicate decât cele prevăzute
în convenție.
În acest domeniu, nu există
contradicții între abordarea avută în vedere în cadrul normelor
referitoare la siguranța și la sănătatea lucrătorilor
prevăzute de convenție și cerințele minime din cadrul
acquis-ului Uniunii în acest domeniu. Aceasta se traduce prin faptul că
măsurile Uniunii pot fi mai stricte decât standardele OIM și
viceversa[10].
Obiectivul prezentei propuneri este, prin
urmare, să autorizeze ratificarea de către statele membre, în
interesul Uniunii, a acelor părți din convenția nr. 170 privind
substanțele chimice care țin de competența Uniunii.
Propunerea se bazează pe
articolul 218 alineatul (6) din Tratatul privind funcționarea
Uniunii Europene (TFUE), aplicabil prin analogie, coroborat cu
articolul 114 din TFUE, care constituie temeiul juridic pentru
legislația Uniunii privind apropierea legilor referitoare la clasificarea,
etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor.
2012/0320 (NLE)
Propunere de
DECIZIE A CONSILIULUI
de autorizare a ratificării de
către statele membre, în interesul Uniunii Europene, a Convenției din
1990 a Organizației Internaționale a Muncii privind siguranța
utilizării produselor chimice la locul de muncă (convenția nr.
170)
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 114, coroborat cu
articolul 218 alineatul (6) litera (a) punctul (v) și cu articolul 218
alineatul (8) primul paragraf,
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
având în vedere aprobarea Parlamentului
European[11],

întrucât:
(1)       Parlamentul European,
Consiliul și Comisia promovează ratificarea convențiilor
internaționale din domeniul muncii care sunt considerate de către
Organizația Internațională a Muncii ca fiind actualizate, în
cadrul contribuției la eforturile Uniunii Europene de promovare a unor
condiții de muncă decente pentru toți, atât în interiorul, cât
și în afara Uniunii, protecția și îmbunătățirea
sănătății și securității lucrătorilor
fiind un aspect important al acestora.
(2)       Normele prevăzute în
partea a III-a din Convenția nr. 170 din 1990 a Organizației Internaționale
a Muncii (OIM) privind siguranța utilizării produselor chimice la
locul de muncă, denumită în continuare „convenția”, fac parte
deja în mare măsură din acquis-ul Uniunii privind apropierea actelor
cu putere de lege și a actelor administrative referitoare la clasificare,
ambalare și etichetare, care a fost dezvoltat din 1967 și este pe
deplin consolidat[12].
(3)       În consecință,
unele părți ale convenției intră în domeniul de
competență a Uniunii, iar statele membre nu pot să își
asume angajamente în afara cadrului instituțiilor Uniunii în
legătură cu aceste părți[13].
(4)       Uniunea Europeană nu
poate să ratifice convenția, întrucât doar statele membre pot fi
părți la aceasta.
(5)       În această
situație, statele membre și instituțiile Uniunii trebuie să
coopereze în privința ratificării convenției.
(6)       Prin urmare, Consiliul
trebuie să autorizeze statele membre, care au o obligație în temeiul
legislației Uniunii privind apropierea actelor cu putere de lege și a
actelor administrative referitoare la clasificare, ambalare și etichetare,
să ratifice convenția în interesul Uniunii Europene.
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Statele membre sunt autorizate să
ratifice Convenția din 1990 a Organizației Internaționale a
Muncii privind siguranța utilizării produselor chimice la locul de
muncă (convenția nr. 170) în ceea ce privește părțile
care intră în competența conferită Uniunii prin tratate.
Articolul 2
Prezenta decizie se adresează statelor
membre.
Adoptat la Bruxelles,
                                                                       Pentru
Consiliu
                                                                       Președintele
[1]               JO L 351, 31.12.2008, p.1.
[2]               JO L 396, 30.12.2006, p. 1.
[3]               JO L 158, 30.4.2004, p. 50.
[4]               JO L 131, 5.5.1998, p. 11.
[5]               Hotărârea Curții de Justiție din 31
martie 1971 pronunțată în cauza 22/70 referitoare la Acordul European
privind transportul rutier, Rec. 1971, p. 263; a se vedea, de asemenea,
articolul 3 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea
Uniunii Europene care a codificat aceste principii.
[6]               Avizul 2/91 al Curții Europene de Justiție din
19 martie 1993, Rec. 1993-I, p. 1061.
[7]               Avizul 2/91 al Curții Europene de Justiție
(ibid), punctele 36, 37 și 38.
[8]               În ultimul deceniu, au fost adoptate trei decizii ale
Consiliului de autorizare a statelor membre să ratifice convenții ale
OIM: Decizia Consiliului din 7 iunie 2007 de autorizare a ratificării de
către statele membre, în interesul Comunității Europene, a
Convenției din 2006 a Organizației Internaționale a Muncii
privind munca în domeniul maritim (JO L 161, 22.6.2007, p. 63); Decizia
Consiliului din 14 aprilie 2005 de autorizare a ratificării de către
statele membre, în interesul Comunității Europene, a Convenției
Organizației Internaționale a Muncii privind actele de identitate ale
navigatorilor (Convenția nr. 185), JO L 136, 30.5.2005, p. 1 și
Decizia Consiliului din 7 iunie 2010 de autorizare a ratificării de
către statele membre, în interesul Uniunii Europene, a Convenției din
2007 a Organizației Internaționale a Muncii privind munca în domeniul
pescuitului (Convenția 188), JO 145, 11.6.2010, p. 12.
[9]               Avizul 2/91 al Curții Europene de Justiție,
punctele 25 și 26.
[10]             Avizul 2/91 al Curții Europene de Justiție,
punctul 18.
[11]             JO C , , p. .
[12]             Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 privind clasificarea,
etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor, de
modificare și de abrogare a Directivelor 67/548/CEE și
1999/45/CE, precum și de modificare a Regulamentului (CE)
nr. 1907/2006, JO L 353, 31 decembrie 2008, p. 1.
[13]             Avizul 2/91 al Curții Europene de Justiție din
19 martie 1993, Rec. 1993-I, p. 1061, punctul 26.