title: Propunere de regulament al Consiliului de instituire a unei taxe compensatorii definitive la importurile de polietilenă tereftalată (PET) originare din India ca urmare a reexaminării în temeiul expirării măsurilor în conformitate cu articolul 18 din Regulamentul (CE) nr. 2026/97

text:
                       COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE

                                                        Bruxelles, 25.1.2007
                                                        COM(2007) 26 final

                                            Propunere de

                               REGULAMENT AL CONSILIULUI

     de instituire a unei taxe compensatorii definitive la importurile de polietilenă tereftalată
      (PET) originare din India ca urmare a reexaminării în temeiul expirării măsurilor în
                  conformitate cu articolul 18 din Regulamentul (CE) nr. 2026/97

                                       (prezentată de Comisie)

RO                                                                                RO
 ---pagebreak---                                   EXPUNERE DE MOTIVE

     1) CONTEXTUL PROPUNERII

        •   Motivele şi scopul propunerii

        Prezenta propunere priveşte aplicarea Regulamentului (CE) nr. 2026/97 al Consiliului
        din 6 octombrie 1997 privind protecţia împotriva importurilor care fac obiectul unor
        subvenţii din partea unor ţări care nu sunt membre ale Comunităţii Europene, astfel
        cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 461/2004 al Consiliului
        din 8 martie 2004 („regulamentul de bază”) în ancheta privind importurile anumitor
        tipuri de polietilenă tereftalată originare din India.

        •   Context general

        Prezenta propunere este făcută în contextul punerii în aplicare a regulamentului de bază
        şi este rezultatul unei anchete care a fost realizată în conformitate cu obligaţiile de fond
        şi de procedură expuse în regulamentul de bază.

        •   Clauzele existente în sfera de acoperire a propunerii

        Nu există clauze în sfera de acoperire a propunerii.

        •   Coerenţa cu celelalte politici şi obiective ale Uniunii

        Nu se aplică.

     2) CONSULTAREA PĂRŢILOR INTERESATE ŞI EVALUAREA IMPACTULUI

        •   Consultarea părţilor interesate

        Părţile interesate vizate de anchetă au avut deja posibilitatea de a-şi apăra interesele în
        timpul anchetei, în conformitate cu prevederile regulamentului de bază.

        •   Obţinerea şi utilizarea expertizei

        Nu a fost necesar să se facă apel la o expertiză externă.

        •   Evaluarea impactului

        Prezenta propunere este rezultatul punerii în aplicare a regulamentului de bază.

        Regulamentul de bază nu prevede o evaluare generală a impactului, însă conţine o listă
        exhaustivă de condiţii care trebuie evaluate.

RO                                               2                                                     RO
 ---pagebreak---          3) ELEMENTE JURIDICE ALE PROPUNERII

            •   Sumarul acţiunii propuse

            Pe 1 decembrie 2005, Comisia a anunţat printr-un aviz (denumit în continuare „aviz de
            deschidere”), publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene1, deschiderea unei
            reexaminări în temeiul expirării măsurilor compensatorii aplicabile importurilor
            comunitare de anumite tipuri de polietilenă tereftalată originare din India.

            Această reexaminare în temeiul expirării măsurilor a fost iniţiată în urma unei cereri de
            reexaminare depusă pe 30 august 2005 de Comitetul european de materiale plastice din
            polietilenă tereftalată (PET) (denumit în continuare „solicitantul”) în numele
            producătorilor care reprezintă o proporţie majoră, în acest caz peste 90%, din producţia
            comunitară totală de anumite tipuri de polietilenă tereftalată.

            Propunerea Comisiei pentru un Regulament al Consiliului anexată conţine concluziile
            definitive privind practicile de subvenţionare, prejudiciul, cauzalitatea şi interesul
            comunitar.

            Statele membre au fost consultate în timpul Comitetelor antisubvenţie din 16 ianuarie.
            26 de statele membre s-au declarat în favoarea cursului de acţiune propus, 1 stat
            membru s-au opus.

            Se propune adoptarea de către Consiliu a propunerii anexate în vederea emiterii unui
            regulament care trebuie publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene cel mai târziu
            pe 28 februarie 2007.

            •   Baza juridică

            Regulamentul (CE) nr. 2026/97 al Consiliului din 6 octombrie 1997 privind protecţia
            împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenţii din partea unor ţări care nu sunt
            membre ale Comunităţii Europene, astfel cum a fost modificat ultima dată prin
            Regulamentul (CE) nr. 461/2004 al Consiliului din 8 martie 2004.

            •   Principiul subsidiarităţii

            Prezenta propunere intră sub competenţa exclusivă a Comunităţii. În consecinţă,
            principiul subsidiarităţii nu se aplică.

            •   Principiul proporţionalităţii

            Propunerea este în conformitate cu principiul proporţionalităţii din următoarele motive:

            Tipul acţiunii este descris în regulamentul de bază menţionat anterior şi nu permite
            luarea unei decizii la nivel naţional.

            Nu sunt necesare indicaţii privind măsura în care sarcina financiară şi administrativă
            care revine Comunităţii, guvernelor naţionale, autorităţilor locale şi regionale,

     1
            JO C 304, 1.12.2005, Aviz de deschidere (2005/C 304/03), p. 4.

RO                                                       3                                              RO
 ---pagebreak---        operatorilor economici şi cetăţenilor este limitată şi proporţională cu scopul propunerii.

       •   Alegerea instrumentelor

       Instrumente propuse: regulament.

       Alte mijloace nu ar fi potrivite, deoarece:

       Regulamentul de bază menţionat anterior nu prevede opţiuni alternative.

     4) INCIDENŢA BUGETARĂ

       Propunerea nu are nicio incidenţă asupra bugetului comunitar.

RO                                             4                                                    RO
 ---pagebreak---                                                    Propunere de

                                    REGULAMENT AL CONSILIULUI

     de instituire a unei taxe compensatorii definitive la importurile de polietilenă tereftalată
      (PET) originare din India ca urmare a reexaminării în temeiul expirării măsurilor în
                  conformitate cu articolul 18 din Regulamentul (CE) nr. 2026/97

     CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

     având în vedere Tratatul de instituire a Comunităţii Europene,

     având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2026/97 al Consiliului din 6 octombrie 1997 privind
     protecţia împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenţii din partea ţărilor care nu sunt
     membre ale Comunităţii Europene2 (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în
     special articolul 18,

     având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind
     protecţia împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea ţărilor care nu sunt
     membre ale Comunităţii Europene3, în special articolul 14 alineatul (1),

     având în vedere propunerea Comisiei, prezentată după consultarea comitetului consultativ,

     întrucât:

                                                A. PROCEDURĂ

     1. Măsuri în vigoare

     (1)    Pe 30 noiembrie 2000, prin Regulamentul (CE) nr. 2603/20004, Consiliul a impus taxe
            compensatorii definitive la importurile de anumite tipuri de polietilenă tereftalată
            („PET”) originare din India, Malaiezia şi Thailanda („ţările în cauză”) („ancheta
            iniţială”). Măsurile impuse au avut la bază o anchetă privind măsurile compensatorii
            deschisă în temeiul articolului 10 din regulamentul de bază. În acelaşi timp, prin
            Regulamentul (CE) nr. 2604/20005, Consiliul a instituit taxe antidumping definitive la
            importurile de produse similare originare din aceleaşi ţări. Măsurile instituite au avut
            la bază o anchetă antidumping deschisă în temeiul articolului 5 din Regulamentul (CE)
            nr. 384/96 al Consiliului, menţionat în preambul.

     2
             JO L 288, 21.10.1997, p. 1, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr.
             461/2004 al Consiliului (JO L 77, 13.3.2004, p. 12).
     3
             JO L 56, 6.3.1996, p. 1, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2005
             al Consiliului (JO L 340, 23.12.2005, p. 17).
     4
             JO L 301, 30.11.2000, p. 1.
     5
             JO L301, 30.11.2000. p. 21

RO                                                        5                                                          RO
 ---pagebreak---      (2)    Regulamentul 2604/2000 al Consiliului, menţionat în considerentul 1, a fost modificat
            prin Regulamentele (CE) nr. 496/2002, 823/2004, 83/2005 şi 1646/20056 ale
            Consiliului. Modificările au fost fie rezultatul anchetelor de reexaminare deschise în
            temeiul articolului 11 alineatele (3) şi (4), fie al angajamentelor privind preţurile
            acceptate în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 384/96
            al Consiliului, menţionat în preambul şi în considerentul 1.

     (3)    Mai mult, pe 19 august 20047, Consiliul a instituit taxe antidumping definitive la
            importurile de anumite tipuri de PET originare din Australia şi Republica Populară
            Chineză („RPC”) şi a încheiat procedura privind importurile de PET originare din
            Pakistan.

     (4)    Pe 11 octombrie 2005, Consiliul a modificat nivelul măsurilor compensatorii în
            vigoare împotriva importurilor de PET din India8. Modificările au fost rezultatul unei
            reexaminări imediate iniţiate în temeiul articolului 20 din regulamentul de bază.

     2. Cerere de reexaminare

     (5)    În urma publicării unui aviz de expirare iminentă, Comisia a primit, pe 30 august
            2005, o cerere de reexaminare a măsurilor în vigoare, în temeiul articolului 18 din
            regulamentul de bază („reexaminare în temeiul expirării măsurilor”).

     (6)    Cererea a fost depusă în data de 30 august 2005 de către Comitetul european de
            materiale plastice din polietilenă tereftalată („reclamantul”), în numele producătorilor
            care reprezintă o proporţie majoră, în acest caz peste 90%, din producţia comunitară
            totală de PET.

     (7)    Cererea de reexaminare în temeiul expirării măsurilor s-a bazat pe faptul că expirarea
            măsurilor ar duce, probabil, la continuarea sau la reapariţia subvenţiilor şi a
            prejudiciului suferit de industria comunitară.

     (8)    Stabilind, în urma consultării comitetului consultativ, că există suficiente elemente de
            probă pentru iniţierea unei reexaminări, în temeiul articolului 18 din regulamentul de
            bază, Comisia a iniţiat aceste reexaminări pe 1 decembrie 20059.

     (9)    Se constată că, înainte de iniţierea reexaminării în temeiul expirării măsurilor şi în
            conformitate cu articolul 22 alineatul (1) şi cu articolul 10 alineatul (9) din
            regulamentul de bază, Comisia a informat autorităţile publice indiene („API”) că a
            primit o cerere de reexaminare justificată corespunzător şi a propus o consultare în
            vederea clarificării subiectului plângerii şi a găsirii unei soluţii pe cale amiabilă. Cu
            toate acestea, Comisia nu a primit niciun răspuns din partea API privind oferta sa de
            consultare.

     3. Anchete paralele

     6
            JO L 78, 21.3.2002 p. 4, JO L 127, 29.4.2004, p. 7, JO L 19, 21.1.2005, p. 1, JO L 266, 11.10.2005, p.
            10.
     7
            Regulamentul (CE) nr. 1467/2004 al Consiliului, (JO L 271, 19.8.2004, p. 1)
     8
            JO L 266, 11.10.2005, p. 1.
     9
            JO C 304, 1.12.2005, p. 4.

RO                                                       6                                                           RO
 ---pagebreak---      (10)   Pe 1 decembrie 2005, Comisia a deschis, de asemenea, o reexaminare în temeiul
            articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 384/9610 al Consiliului privind
            măsurile antidumping în vigoare privind importurile de PET originare din India,
            Indonezia, Malaiezia, Republica Coreea, Thailanda şi Taiwan11. În acelaşi timp, în
            temeiul articolului 11 alineatul (3) din Regulamentul nr. 384/96 al Consiliului a fost
            deschisă o reexaminare intermediară parţială privind dumpingul cu privire la importuri
            ale aceluiaşi produs originar din Republica Coreea sau Taiwan12.

     4. Perioada anchetei de reexaminare

     (11)   Ancheta de reexaminare a acoperit perioada cuprinsă între 1 octombrie 2004 şi 30
            septembrie 2005 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau
            PAR). Examinarea tendinţelor în cadrul analizei prejudiciului a acoperit perioada
            cuprinsă între 1 ianuarie 2002 şi sfârşitul perioadei anchetei de reexaminare (denumită
            în continuare „perioadă examinată”).

     5. Părţile interesate de anchetă

     (12)   Comisia a informat oficial producătorii-exportatori, reprezentanţii ţării exportatoare,
            importatorii, producătorii comunitari, utilizatorii şi reclamantul cu privire la
            deschiderea reexaminării în temeiul expirării măsurilor. Părţile interesate au avut
            posibilitatea să îşi prezinte în scris punctul de vedere şi să solicite o audiere în
            termenul stabilit în avizul de deschidere. Au fost audiate toate părţile care au solicitat
            acest lucru şi care au demonstrat că există motive speciale pentru a fi audiate.

     (13)   Având în vedere numărul aparent ridicat de producători-exportatori indieni, precum şi
            de producători şi importatori comunitari menţionaţi în cererea de reexaminare în
            temeiul expirării măsurilor, s-a considerat necesar, în conformitate cu articolul 27 din
            regulamentul de bază, să se stabilească dacă ar trebui folosită metoda eşantionării.
            Pentru a decide dacă este cu adevărat necesar să se procedeze prin eşantionare şi, după
            caz, să se determine alcătuirea eşantionului, Comisia a cerut părţilor anterior
            menţionate, în temeiul articolului 27 din regulamentul de bază, să se facă cunoscute în
            termen de 15 zile de la deschiderea reexaminărilor şi să furnizeze Comisiei
            informaţiile solicitate în avizul de deschidere.

     (14)   După examinarea informaţiilor prezentate, ţinând seama de numărul redus de
            producători-exportatori din India care şi-au făcut cunoscută intenţia de a coopera, s-a
            hotărât că nu este necesar să se procedeze prin eşantionare în ceea ce priveşte
            producătorii-exportatori din India.

     (15)   După analizarea informaţiilor trimise de producătorii şi importatorii comunitari şi
            ţinând seama de numărul relativ mic de răspunsuri, s-a stabilit că eşantionarea nu se
            justifică pentru niciuna dintre aceste categorii.

     (16)   În consecinţă, s-au trimis chestionare tuturor producătorilor-exportatori cunoscuţi din
            ţara în cauză, importatorilor, furnizorilor, producătorilor şi utilizatorilor comunitari.

     10
            JO L 56, 6.3.1996, p. 1. Regulamentul Consiliului astfel cum a fost modificat ultima dată prin
            Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 al Consiliului (JO L 340, 23.12.2005, p. 17).
     11
            JO C 304, 1.12.2005, p. 9.
     12
            JO C 304, 1.12.2005, p. 9.

RO                                                    7                                                      RO
 ---pagebreak---      (17)   Au răspuns la chestionar trei producători indieni, doisprezece producători comunitari,
            un importator, un furnizor şi zece convertizori/utilizatori.
     (18)   Comisia a căutat şi a verificat toate informaţiile pe care le-a considerat necesare în
            vederea analizei şi a efectuat vizite de verificare la sediul următoarelor societăţi:

             1.    Producători comunitari

             Voridian BV (Ţările de Jos)

             M & G Polimeri Italia Spa (Italia)

             Equipolymers Srl (Italia)

             La Seda de Barcelona SA (Spania)

             Novapet SA (Spania)

             Selenis Industria de Polímeros SA (Portugalia)

             Selenis Itália Spa (Italia)

             Furnizori comunitari

             Novapet SA (Spania)

             Importatori comunitari independenţi

             Global Service International SRL (Italia)

             Utilizatori comunitari

             Coca Cola Enterprises Europe Ltd (Belgia)

             2.    Autorităţi publice indiene

             Ministerul Comerţului, New Delhi

             Autorităţile publice din Maharashtra – Direcţia Industrii, Bombay

             3.    Producători-exportatori indieni

                            SENPET Ltd, Calcutta (denumită anterior Elque Polyesters Limited)

                            Futura Polyesters Limited, Chennai (denumită anterior Futura Polymer
                            Limited)

                            Pearl Engineering Polymers Limited, New Delhi

                      B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ŞI PRODUSUL SIMILAR

     1. Produsul în cauză

RO                                                   8                                               RO
 ---pagebreak---      (19)    Produsul în cauză este acelaşi ca cel din ancheta iniţială şi anume PET cu număr de
             viscozitate de 78 ml/g sau mai mare, în conformitate cu standardul ISO 1628-5,
             originar din ţara în cauză. Momentan, poate fi clasificat sub codul NC 3907 60 20.

     2. Produsul similar

     (20)    Întocmai ca în ancheta iniţială, s-a descoperit că produsul în cauză, PET fabricat şi
             vândut pe piaţa internă din ţara în cauză şi PET fabricat şi vândut de producătorii
             comunitari au aceleaşi caracteristici fizice şi chimice de bază şi sunt destinate aceloraşi
             utilizări. Se concluzionează, prin urmare, că toate tipurile de PET cu o viscozitate de
             78 ml/g sau mai mare sunt asemănătoare, în sensul articolului 1 alineatului (5) din
             regulamentul de bază.

          C. PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU A REAPARIŢIEI SUBVENŢIILOR

     I. Continuarea subvenţiilor - Introducere

     (21)    Pe baza informaţiilor conţinute în cererea de reexaminare şi a răspunsurilor primite la
             chestionarul Comisiei, au făcut obiectul unei anchete următoarele sisteme, în cadrul
             cărora se presupune că se acordă subvenţii:

     1.      Sistemele de subvenţii care au făcut obiectul anchetei iniţiale

     Sisteme naţionale

              (a)   Sistemul de credite pentru drepturi de import (Duty Entitlement Passbook
                    Scheme „DEPBS”)

              (b)   Sistemul de scutire de impozit pe profit (Income Tax Exemption Scheme
                    „ITES”)

              (c)   Sistemul taxelor preferenţiale la importul de bunuri de capital (Export
                    Promotion Capital Goods Scheme „EPCGS”)

              (d)   Zone libere industriale de export (EPZ) / zone economice speciale (SEZ) /
                    unităţi axate pe export (EOU)

     2.      Sistemele de subvenţii care nu au făcut obiectul anchetei iniţiale

     Sisteme naţionale

              (e)   Sistemul licenţelor prealabile (Advance Licence Scheme „ALS”)
              (f)   Sistem de credite de export (înainte şi după expediere) (ECS)
     Sisteme regionale

              (g)   Sistem de stimulente pentru impozitul pe vânzări din Gujarat (GSTIS)

              (h)   Sistemul de scutire de taxa pe electricitate din Gujarat (GEDES)

              (i)   Sistemele de stimulente din Bengalul de Vest (WBIS)

RO                                                   9                                                     RO
 ---pagebreak---              (j)   Sistemul de stimulente al autorităţilor publice din Maharashtra (Package
                   Scheme of Incentives - „PSI”)

     (22)   Sistemele (a), (c) şi (e) menţionate anterior se bazează pe Legea Comerţului Exterior
            (dezvoltare şi reglementare) din 1992 (Legea nr. 22 din 1992), care a intrat în vigoare
            la 7 august 1992 (denumită în continuare „Legea Comerţului Exterior”). Această lege
            autorizează autorităţile publice indiene să emită notificări privind politicile de import
            şi de export. Aceste politici sunt rezumate în „Politica de import şi de export”,
            denumită „Politica de comerţ exterior” cu începere din 1 septembrie 2004, sunt
            publicate o dată la cinci ani de Ministerul Comerţului şi sunt actualizate în mod
            regulat. Perioada anchetei este reglementată printr-un document privind politica de
            import şi de export, şi anume planul cincinal privind perioada cuprinsă între 1
            septembrie 2004 şi 31 martie 2009 (denumit în continuare „Documentul privind
            politica de import şi de export 2004 – 2009”). În plus, autorităţile publice indiene
            definesc, de asemenea, procedurile aplicabile politicii de importuri şi de exporturi
            2004-2009 în „Manualul de proceduri de la 1 septembrie 2004 la 31 martie 2009
            (volumul I)” [denumit în continuare „Manual de proceduri 2004-2009 (volumul I)”].
            Acest manual este, de asemenea, actualizat în mod regulat.

     (23)   Sistemul de scutire de impozit pe profit, menţionat anterior la litera (b), se bazează pe
            Legea impozitului pe profit din 1961, modificată anual prin Legea finanţelor.

     (24)   Sistemul creditelor de export, menţionat anterior la litera (f), se bazează pe secţiunile
            21 şi 35A din Legea regulamentelor bancare din 1949, care autorizează banca Reserve
            Bank of India (denumită în continuare „RBI”) să îndrume băncile comerciale în
            domeniul creditelor de export.

     (25)   Sistemul de stimulente pentru impozitul pe vânzări din Gujarat, menţionat anterior la
            litera (g), este gestionat de autorităţile publice din Gujarat şi are la bază politica de
            stimulente industriale; sistemul de scutire de taxa pe electricitate din Gujarat,
            menţionat anterior la litera (h), se bazează pe Legea privind taxa pe electricitate din
            Bombay din 1958.

     (26)   Sistemul (j) este administrat de statul Maharashtra şi se bazează pe rezoluţiile
            Ministerului Industriei, Energiei şi Muncii din statul Maharashtra.

     (27)   Planul (i) este întocmit de autorităţile publice din Bengalul de Vest prin notificarea nr.
            588-CI/H din 22 iunie 1999 (WBIS 1999) a Departamentului Comerţ şi Industrie care
            a fost înlocuit ultima dată prin notificarea nr. 134-CI/O/Stimulente/17/03/I din 24
            martie 2004 (WBIS 2004).

     (28)   După comunicarea concluziilor privind presupusa subvenţionare, autorităţile publice
            indiene reiterează o serie de preocupări cu privire la existenţa unor măsuri
            compensatorii în aceste planuri precum şi la modul de calculare a valorilor
            subvenţiilor. De asemenea, ele afirmă din nou că nu exista posibilitatea continuării
            subvenţionării în cazul analizat. În acest sens, se constată că această observaţie nu
            conţine niciun nou argument care ar putea schimba concluziile prezentate în acest
            regulament.

     II. Sisteme naţionale

RO                                                 10                                                    RO
 ---pagebreak---      1. Sistemul de credite pentru drepturi de import (Duty Entitlement Passbook Scheme
     „DEPBS”)

              (a) Bază juridică

     (29)   Descrierea detaliată a acestui sistem este prevăzută la punctul 4.3 din Documentul
            privind politica de import şi de export 2004 – 2009 şi la punctul 4.3-.4.4 din Manualul
            de proceduri 2004 – 2009 (volumul I).

     (30)   S-a constatat că producătorii-exportatori nu au obţinut niciun beneficiu care face
            obiectul unor măsuri compensatorii în cadrul acestui sistem. În consecinţă, nu s-a mai
            considerat necesară continuarea analizării acestui sistem în scopul prezentei anchete.

     2. Sisteme de scutire de impozit pe profit

     (31)   S-a constatat că producătorii-exportatori nu au obţinut niciun beneficiu care face
            obiectul unor măsuri compensatorii în cadrul acestui sistem. În consecinţă, nu s-a mai
            considerat necesară continuarea analizării acestui sistem în scopul prezentei anchete.

     3. Sistemul taxelor preferenţiale la importul de bunuri de capital (Export Promotion Capital
     Goods Scheme „EPCGS”)

              (a) Bază juridică

     (32)   Descrierea detaliată a acestui sistem este prevăzută la capitolul 5 din Documentul
            privind politica de import şi de export 2004 – 2009 şi la capitolul 5 din Manualul de
            proceduri 2004 – 2009 (volumul I).

              (b) Eligibilitate

     (33)   Sistemul este deschis producătorilor-exportatori, precum şi comercianţilor-exportatori
            „asociaţi” producătorilor şi prestatorilor de servicii.

              (c) Aplicare practică

     (34)   Sub rezerva unei obligaţii de export, societăţile sunt autorizate să importe bunuri de
            capital (noi şi, cu începere din aprilie 2003, second-hand, vechi de maxim 10 ani) la o
            valoare a taxei redusă sau egală cu zero. În acest sens, autorităţile publice indiene
            eliberează o licenţă, la cerere, în schimbul achitării unei redevenţe. Pentru a îndeplini
            obligaţia de export, bunurile de capital importate trebuie folosite pentru producerea
            unei anumite cantităţi de produse de export, într-o perioadă determinată.

     (35)   Titularul unei licenţe pentru acest sistem poate, de asemenea, să achiziţioneze bunuri
            de capital pe piaţa internă. În acest caz, producătorul local de bunuri de capital poate
            să profite de acest beneficiu pentru a importa componentele necesare, scutite de taxe
            vamale, pentru fabricarea unor astfel de bunuri de capital. Alternativ, producătorul
            local poate solicita să beneficieze de avantajul aferent exporturilor prevăzute în cazul
            bunurilor de capital livrate titularului licenţei.

              (d) Concluzie privind sistemul taxelor preferenţiale la importul de bunuri de capital

RO                                                 11                                                   RO
 ---pagebreak---      (36)   Sistemul acordă subvenţii în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) şi al
            articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Reducerea taxei constituie o
            contribuţie financiară a autorităţilor publice indiene, care renunţă astfel la veniturile
            vamale în mod normal exigibile. În plus, reducerea taxei conferă un avantaj
            exportatorului, în măsura în care taxele economisite la import îi îmbunătăţesc
            lichidităţile.

     (37)   În plus, sistemul este subordonat de drept rezultatelor la export, deoarece licenţele nu
            pot fi obţinute fără a încheia un angajament de export. Prin urmare, se consideră că
            sistemul este specific şi face obiectul unor măsuri compensatorii în sensul articolului 3
            alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază.

     (38)   Drept urmare, acest sistem nu poate fi considerat un sistem cu rambursare a taxelor
            vamale autorizat sau un sistem cu rambursare a taxelor vamale pentru produsele de
            înlocuire în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de
            bază. Bunurile de capital nu sunt incluse în sistemele autorizate definite în anexa I
            punctul (i) din regulamentul de bază, deoarece nu sunt consumate în procesul de
            fabricaţie a produselor exportate.

             (e) Calculul valorii subvenţiei

     (39)   Niciunul dintre exportatorii care au cooperat nu a achiziţionat bunuri de capital în
            perioada anchetei. Cu toate acestea, o societate a continuat să beneficieze de scutiri de
            taxe pentru bunurile de capital achiziţionate înainte de perioada anchetei la valoarea
            stabilită în ancheta iniţială. Valoarea subvenţiei obţinută în timpul perioadei anchetei
            de reexaminare a fost calculată, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din
            regulamentul de bază, pe baza valorii drepturilor vamale neachitate, aplicate asupra
            bunurilor de capital importate, repartizate pe o perioadă corespunzătoare duratei
            normale de amortizare a acestor bunuri de capital ale producătorului exportator. Pe
            baza practicii stabilite, valoarea astfel calculată, care poate fi atribuită perioadei
            anchetei de revizuire, a fost ajustată prin adăugarea dobânzii corespunzătoare acestei
            perioade, astfel încât să se stabilească valoarea totală a avantajului conferit
            beneficiarului prin acest sistem. Costurile suportate în mod obligatoriu pentru
            obţinerea subvenţiei au fost deduse din valoarea calculată, în conformitate cu articolul
            7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază, pentru a obţine valoarea subvenţiei
            (numărător). În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) şi (3) din regulamentul de
            bază, valoarea subvenţiei a fost raportată la cifra de afaceri realizată la export în
            perioada anchetei de revizuire (numitor), deoarece subvenţia este condiţionată de
            rezultatele obţinute la export şi nu a fost acordată în funcţie de cantităţile fabricate,
            produse, exportate sau transportate. Subvenţia obţinută de societatea care a continuat
            să beneficieze de sistem a fost de 0,38%.

     4. Sistemul creditelor de export (Export Credit Scheme „ECS”)

             (a) Bază juridică

     (40)   Detaliile acestui sistem sunt prevăzute în circulara de bază IECD nr. 5/04.02.01/2002-
            03 (credite de export în valută) şi în circulara de bază IECD nr. 10/04.02.01/2003-04
            (credite de export în rupii) ale RBI, adresate tuturor băncilor comerciale indiene.

             (b) Eligibilitate

RO                                                   12                                                     RO
 ---pagebreak---      (41)   Acest sistem este deschis producătorilor-exportatori şi comercianţilor-exportatori. S-a
            constatat că una dintre societăţile care au cooperat în timpul anchetei a beneficiat de
            avantaje în baza sistemului ECS.

             (c) Aplicare practică

     (42)   În cadrul acestui sistem, RBI stabileşte nivelul maxim obligatoriu al ratelor dobânzii
            aplicabile creditelor de export, în rupii indiene sau în devize, pe care băncile
            comerciale trebuie să le respecte „pentru ca exportatorii să poată avea acces la credit,
            la rate competitive pe plan internaţional”. Sistemul este alcătuit din două subsisteme,
            şi anume creditele de export înainte de expediere („packing credit”), care includ
            creditele acordate unui exportator pentru a finanţa achiziţionarea, procesarea,
            producţia, ambalarea şi/sau expedierea mărfurilor înainte de export şi creditele de
            export după expediere, care includ creditele pentru capital de lucru acordate pentru a
            finanţa creanţele comerciale la export. RBI solicită, de asemenea, băncilor să consacre
            o anumită sumă din creditul lor net în scopul finanţării exporturilor.

     (43)   Din aceste circulare de bază ale RBI reiese faptul că exportatorii pot obţine credite de
            export cu rate ale dobânzilor preferenţiale în comparaţie cu ratele dobânzii aplicate
            creditelor comerciale obişnuite („creditele de casă”) care sunt fixate numai de
            condiţiile pieţei.

             (d) Concluzii privind sistemul creditelor de export

     (44)   În primul rând, ratele preferenţiale ale dobânzii, stabilite prin circularele de bază ale
            RBI, pentru creditele acordate în cadrul sistemului, pot diminua cheltuielile cu
            dobânda ale unui exportator, în comparaţie cu costurile de credit stabilite exclusiv de
            condiţiile pieţei, conferindu-i astfel un avantaj în sensul articolului 2 alineatul (2) din
            regulamentul de bază. S-a considerat că a existat un avantaj numai în cazul
            exportatorilor care au cooperat şi la care s-au observat aceste diferenţe între ratele
            dobânzii. Diferenţele privind rata dobânzii dintre creditele oferite circularelor de bază
            ale RBI şi ratele aplicate „creditelor de casă” comerciale nu pot fi explicate numai prin
            politica de piaţă a băncilor comerciale.

     (45)   În al doilea rând, deşi creditele preferenţiale din acest sistem sunt acordate de bănci
            comerciale, beneficiul corespunde unei contribuţii financiare a autorităţilor publice în
            sensul articolului 2 alineatul (1) punctul (iv) din regulamentul de bază. RBI este un
            organism public şi face, prin urmare, parte din definiţia „autorităţilor publice”
            menţionată la articolul 1 alineatul (3) din regulamentul de bază. RBI este 100%
            publică, urmăreşte obiectivele politicii de stat, de exemplu politica monetară, iar
            conducerea sa este numită de autorităţile publice indiene. RBI conduce organisme
            private, deoarece băncile comerciale au obligaţia de a respecta condiţiile sale, printre
            altele, ratele plafon ale dobânzii, stabilite în circularele de bază ale RBI pentru
            creditele de export, precum şi obligaţia impusă de RBI de a consacra o anumită sumă
            din creditul lor net în scopul finanţării exporturilor. Aceste ordine obligă băncile
            comerciale să îndeplinească funcţiile enumerate la articolul 2 alineatul (1) litera (a)
            punctul (i) din regulamentul de bază, respectiv să acorde împrumuturi sub forma unor
            finanţări preferenţiale ale exporturilor. Acest transfer direct de fonduri sub forma
            împrumuturilor acordate în anumite condiţii ţine, în mod normal, de autorităţile
            publice, fără ca practica urmată să difere, de fapt, de practicile urmate în mod normal
            de autorităţile publice [articolul 2 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din regulamentul

RO                                                  13                                                    RO
 ---pagebreak---             de bază]. Se consideră că această subvenţie este specifică şi că face obiectul unor
            măsuri compensatorii, deoarece ratele preferenţiale ale dobânzii sunt aplicabile numai
            în cazul finanţării operaţiunilor de export. Prin urmare, subvenţia este condiţionată de
            rezultatele obţinute la export, în temeiul articolului 3 alineatul (4) litera (a) din
            regulamentul de bază.

             (e) Calculul valorii subvenţiei

     (46)   Valoarea subvenţiei a fost calculată pe baza diferenţei dintre valoarea ratei dobânzii
            plătite pentru creditele de export utilizate în perioada anchetei de revizuire şi valoarea
            care ar fi fost datorată la ratele creditelor de casă utilizate de către societatea în cauză.
            Această valoare a subvenţiei (numărător) a fost raportată la cifra de afaceri totală
            realizată la export în perioada anchetei de revizuire (numitor), în conformitate cu
            articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, deoarece subvenţia este condiţionată
            de rezultatele obţinute la export şi nu a fost acordată în funcţie de cantităţile fabricate,
            produse, exportate sau transportate. Societatea care a beneficiat de avantaje în baza
            sistemului ECS a obţinut o subvenţie de 0,1%.

     5. Unităţi axate pe export/zone economice speciale (Export Oriented Units Scheme
     „EOUS”/Special Economic Zones Scheme „SEZS”)

     (47)   S-a constatat că producătorii-exportatori nu au obţinut niciun beneficiu care face
            obiectul unor măsuri compensatorii în cadrul acestui sistem. Cu toate acestea, două
            societăţi indiene au avut statut de unitate axată pe export şi au primit subvenţii
            compensatorii în timpul perioadei anchetei de reexaminare. Descrierea şi evaluarea
            care urmează se limitează, în consecinţă, la unităţile axate pe export.

             (a) Bază juridică

     (48)   Descrierea detaliată a acestui sistem este prevăzută la capitolul 6 din Documentul
            privind politica de import şi de export 2004 – 2009 şi în Manualul de proceduri 2004 –
            2009 (volumul I).

             (b) Eligibilitate

     (49)   Cu excepţia societăţilor comerciale obişnuite, toate întreprinderile care se angajează,
            în principiu, să exporte întreaga lor producţie de bunuri sau servicii pot fi create în
            sistemul unităţilor axate pe export. Angajamentele în sectoarele industriale trebuie să
            atingă un prag minim de investiţii în active fixe (10 milioane de rupii indiene) pentru a
            fi eligibile pentru statutul de unităţi axate pe export.

             (c) Aplicare practică

     (50)   Aşa cum s-a constatat în ancheta iniţială, unităţile axate pe export pot fi situate şi
            stabilite oriunde în India.

     (51)   Cererile depuse de societăţile care doresc să obţină statutul de unitate axată pe export
            trebuie să cuprindă informaţii referitoare, printre altele, la estimările de producţie,
            valoarea estimată a exporturilor, nevoile de import şi nevoile de inputuri naţionale
            pentru următorii cinci ani. După ce autorităţile acceptă cererea societăţii, aceasta este
            informată cu privire la obligaţiile care decurg din aceasta. Această aprobare este
            valabilă pe o perioadă de cinci ani. Ea poate fi reînnoită de mai multe ori.

RO                                                   14                                                     RO
 ---pagebreak---      (52)   Documentul privind politica de import şi de export 2004 – 2009 impune unităţilor
            axate pe export obligaţia esenţială de a realiza câştiguri nete din diferenţele de curs
            valutar, şi anume, într-o anumită perioadă de referinţă (cinci ani), valoarea totală a
            exporturilor trebuie să fie mai mare decât valoarea totală a bunurilor importate.

     (53)   Unităţile axate pe export se bucură de următoarele avantaje:

             (i)    scutire de drepturi de import pentru toate tipurile de produse (în special pentru
                    bunurile de capital, materiile prime şi bunurile consumabile) necesare la
                    fabricare, producţie, procesare sau utilizate în cadrul acestor procese;

             (ii)   scutire de accize pentru mărfurile achiziţionate pe piaţa internă;

             (iii) rambursarea impozitului central pe vânzări, achitat în cazul mărfurilor
                   achiziţionate pe piaţa internă;

             (iv) posibilitatea de a vinde o parte din producţie pe piaţa internă de până la 50%
                  din valoarea estimată a exporturilor FOB, în funcţie de realizarea unor câştiguri
                  nete pozitive din diferenţele de curs valutar în momentul plăţii drepturilor
                  concesionale şi anume accizele asupra produselor finite;

             (v)    rambursarea parţială a taxei plătite pe combustibilul achiziţionat de la
                    companiile de petrol interne;

             (vi) scutirea, pe o perioadă de zece ani de la data demarării activităţii, cel mult până
                  în 2010, de impozitul datorat în mod normal pe profitul realizat din vânzările la
                  export, în temeiul secţiunii 10B din Legea privind impozitul pe profit;

             (vii) posibilitatea participării străine în proporţie de 100%.

     (54)   Unităţile care îşi exercită activităţile în aceste sisteme se află sub supravegherea
            agenţilor vamali, în conformitate cu secţiunea 65 din Legea vamală.

     (55)   Acestea au obligaţia de a păstra evidenţa tuturor importurilor, a consumului şi a
            utilizării tuturor materialelor importate, precum şi a exporturilor realizate în
            conformitate cu secţiunea 6.11.1 din Manualul de proceduri 2004-2009. Aceste
            documente trebuie prezentate periodic autorităţilor competente sub forma unor
            rapoarte de activitate trimestriale şi anuale.

     (56)   Cu toate acestea, „în niciun moment, niciunei unităţi axate pe export nu i se cere să
            coreleze fiecare import cu exporturile sale, transferurile către alte unităţi, vânzările pe
            piaţa internă sau cu stocurile”, în conformitate cu prevederile secţiunii 6.11.2 din
            Manualul de proceduri 2004-2009.

     (57)   Vânzările interne sunt expediate şi înregistrate pe baza unui sistem de autocertificare.
            Procesul de expediere a exporturilor dintr-o unitate axată pe export este verificat de un
            agent vamal/responsabil de accize, care răspunde în permanenţă de această unitate.

     (58)   În speţă, doi dintre exportatorii care au cooperat au recurs la sistemul unităţilor axate
            pe export. Aceşti exportatori au utilizat acest sistem pentru importul de materii prime
            şi de bunuri de capital scutite de taxe vamale, pentru achiziţionarea de bunuri scutite
            de accize pe piaţa internă şi pentru obţinerea rambursării taxei la vânzare, precum şi

RO                                                  15                                                    RO
 ---pagebreak---             pentru vânzarea unei părţi din producţia lor pe piaţa internă. Una dintre societăţile
            exportatoare a utilizat, de asemenea, sistemul pentru a obţine rambursarea parţială a
            taxei plătite pe combustibilul achiziţionat de la companiile de petrol interne. Astfel,
            acestea au beneficiat de toate avantajele descrise la punctele (i)-(v) din considerentul
            51 anterior menţionat. Ancheta a arătat că exportatorii în cauză nu au obţinut beneficii
            în temeiul dispoziţiilor privind scutirea de impozit pe profitul aplicabil unităţilor axate
            pe export.

             (d) Concluzii privind sistemul unităţilor axate pe export

     (59)   Scutirea de două tipuri de drepturi vamale („dreptul vamal de bază” şi „dreptul vamal
            suplimentar special”) şi rambursarea taxei la vânzare de care beneficiază unităţile
            axate pe export constituie contribuţii financiare ale autorităţilor publice indiene în
            sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază.
            Autorităţile publice renunţă la veniturile care ar fi exigibile în absenţa sistemului,
            conferind astfel unităţilor axate pe export un beneficiu în sensul articolului 2 alineatul
            (2) din regulamentul de bază, deoarece neachitarea taxelor datorate în mod normal şi
            rambursarea taxei la vânzare le permit să economisească lichidităţile.

     (60)   În schimb, scutirea de accize şi de echivalentul lor vamal („drept vamal suplimentar”)
            nu duc la renunţarea la veniturile în mod normal exigibile. Dacă sunt achitate, acciza şi
            dreptul vamal suplimentar ar fi creditate în vederea plăţii taxelor viitoare (aşa numitul
            „mecanism CENVAT”). Prin urmare, aceste taxe nu sunt definitive. Prin intermediul
            creditelor „CENVAT”, se aplică o taxă definitivă numai în cazul valorii adăugate, nu
            şi în cazul inputurilor.

     (61)   Astfel, numai scutirea de dreptul vamal de bază, de dreptul vamal suplimentar special,
            de rambursarea parţială a taxei plătite pe combustibilul achiziţionat de la companiile
            de petrol interne şi rambursarea taxei la vânzare constituie subvenţii în sensul
            articolului 2 din regulamentul de bază. Acestea sunt condiţionate în drept de
            rezultatele obţinute la export şi sunt, prin urmare, specifice şi fac obiectul unor măsuri
            compensatorii în sensul articolului 3 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază.
            Obiectivul exportului stabilit la punctul 6.1 din documentul privind politica de import
            şi de export 2002-2007 pentru unităţile axate pe export este o condiţie sine qua non
            pentru obţinerea beneficiilor.

     (62)   Unul dintre exportatorii care au cooperat a afirmat că Comisia a plecat de la premisa
            folosită în ancheta iniţială cu privire la analiza scutirii de taxe pe materiile prime şi a
            susţinut că numai remiterea excesivă ar putea face, eventual, obiectul unor măsuri
            compensatorii. Cu toate acestea, drept răspuns la afirmaţiile anterioare, trebuie
            menţionat faptul că, în perioada anchetei iniţiale, în cadrul analizei valorii care face
            obiectul unor măsuri compensatorii, s-a pus întrebarea dacă unitatea axată pe export
            era sau nu un sistem cu rambursare a taxelor vamale autorizat „fără a aduce atingere
            problemei dacă acest sistem este un sistem cu rambursare a taxelor vamale în
            conformitate cu prevederile regulamentului de bază13”. În cadrul prezentei
            reexaminări, au fost anchetate cu atenţie atât sistemul, în ansamblu, cât şi sistemul de
            monitorizare.

     13
            Considerentul 26, Regulamentul (CE) nr. 2603/2000 al Consiliului JO L 301 , 30.11.2000, p. 1

RO                                                      16                                                 RO
 ---pagebreak---      (63)   Ancheta a arătat că aceste subvenţii nu pot fi considerate un sistem cu rambursare a
            taxelor vamale autorizat sau un sistem cu rambursare a taxelor vamale pentru
            produsele de înlocuire în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din
            regulamentul de bază. Acestea nu respectă normele stricte enunţate la anexa I literele
            (h) şi (i), la anexa II (definiţia şi normele privind sistemele cu rambursare a taxelor
            vamale) şi la anexa III (definiţia şi normele privind sistemele cu rambursare a taxelor
            vamale pentru produsele de înlocuire) din regulamentul de bază. În măsura în care
            dispoziţiile privind rambursarea impozitului pe vânzări şi scutirea de drepturi de
            import sunt folosite pentru achiziţionarea de bunuri de capital, acestea nu sunt în
            conformitate cu normele aplicabile sistemelor cu rambursare a taxelor vamale
            autorizate, deoarece bunurile de capital nu sunt consumate în procesul de producţie,
            astfel cum se prevede la anexa I literele (h) (rambursarea impozitului pe vânzări) şi (i)
            (rambursarea drepturilor de import).

     (64)   În plus, nu s-a confirmat că autorităţile publice indiene aplică un sistem sau o
            procedură eficientă prin care s-ar putea verifica ce inputuri achiziţionate prin scutire de
            drepturi vamale şi/sau de impozit pe vânzări au fost consumate în procesul de
            producţie a produsului exportat şi în ce cantităţi [anexa II punctul II alineatul (4) din
            regulamentul de bază şi, pentru sistemele cu rambursare a taxelor vamale pentru
            produsele de înlocuire, anexa III punctul II alineatul (2) din regulamentul de bază].
            Sistemul de verificare existent vizează monitorizarea obligaţiei de a realiza câştiguri
            nete din diferenţele de curs valutar şi nu consumul importurilor în raport cu producţia
            de bunuri exportate.

     (65)   Unităţile axate pe export sunt autorizate să vândă pe piaţa internă o parte importantă
            din propria producţie, de până la 50% din cifra de afaceri anuală. Nu există, prin
            urmare, nicio obligaţie juridică de a exporta întreaga cantitate de produse obţinute. În
            plus, aceste tranzacţii interne au loc fără vreun control sau supraveghere din partea
            unui funcţionar şi nu sunt supuse decât unei proceduri de autocertificare. În
            consecinţă, spaţiile aflate sub control vamal ale unităţilor axate pe export nu sunt
            supuse, cel puţin parţial, unui control fizic din partea autorităţilor indiene. În acest caz,
            pentru ca sistemul de verificare să poată fi considerat un sistem cu rambursare a
            taxelor vamale autorizat, celelalte elemente de verificare, în special controlul legăturii
            între inputurile scutite de taxe vamale şi produsele de export obţinute, au o importanţă
            sporită.

     (66)   În ceea ce priveşte celelalte măsuri de verificare în vigoare, este necesar să se
            reamintească faptul că unităţile axate pe export nu au în niciun moment obligaţia, din
            punct de vedere juridic, de a corela fiecare import cu produsul obţinut corespunzător.
            Numai existenţa unor astfel de controale va permite autorităţilor indiene să obţină
            suficiente informaţii cu privire la destinaţia finală a inputurilor, pentru a putea verifica
            în mod eficient ca scutirile de taxe vamale şi de taxa la vânzare nu depăşesc taxele
            corespunzătoare inputurilor utilizate pentru fabricarea produselor destinate exportului.
            Declaraţiile fiscale lunare stabilite pe baza unui sistem de autoevaluare pentru
            vânzările interne, verificate periodic de către autorităţile indiene, nu sunt suficiente. În
            plus, scopul declaraţiilor fiscale lunare este de a monitoriza accizele şi nu de a controla
            destinaţia inputurilor. Sistemele interne ale societăţilor, care sunt menţinute fără a fi
            obligatorii din punct de vedere legal, nu ar fi suficiente, deoarece sistemele de
            verificare ar trebui să fie concepute şi aplicate de către autorităţile publice şi nu ar
            trebui lăsate la discreţia conducerii întreprinderilor în cauză. În consecinţă, ancheta a
            stabilit că documentul pentru politica de importuri şi exporturi nu impune în mod

RO                                                   17                                                     RO
 ---pagebreak---             explicit unităţilor axate pe export să facă dovada legăturii dintre inputuri şi produsul
            obţinut, şi că autorităţile publice indiene nu aplică niciun mecanism de control eficient
            care le permite să stabilească ce inputuri sunt consumate pentru fabricarea produselor
            exportate şi în ce cantităţi.

     (67)   De asemenea, autorităţile publice indiene nu au efectuat o nouă verificare bazată pe
            inputurile efectiv implicate, aşa cum ar fi trebuit să procedeze, în mod normal, în
            absenţa unui sistem de verificare eficient [anexa II punctul II alineatul (5) şi anexa III
            punctul II alineatul (3) din regulamentul de bază]. Mai mult, autorităţile publice
            indiene nu au furnizat nicio dovadă care să demonstreze că nu a existat o remitere
            excesivă.

     (68)   Ca urmare a constatărilor mai sus menţionate, trebuie respinsă afirmaţia societăţii
            conform căreia Comisia a plecat de la premisa folosită în ancheta iniţială cu privire la
            analiza scutirii de taxe pe materiile prime şi numai remiterea excesivă ar putea face,
            eventual, obiectul unor măsuri compensatorii.

             (e) Calculul valorii subvenţiei

     (69)   În consecinţă, în absenţa unui sistem cu rambursare a taxelor vamale autorizat sau a
            unui sistem cu rambursare a taxelor vamale pentru produsele de înlocuire, beneficiul
            care face obiectul unor măsuri compensatorii corespunde cu remiterea valorii totale a
            drepturilor de import (dreptul vamal de bază şi dreptul vamal suplimentar special)
            exigibile în mod normal, precum şi cu rambursarea taxei plătite pe combustibilul
            achiziţionat de la companiile de petrol interne şi cu rambursarea taxei la vânzare în
            perioada anchetei de revizuire.

     (i) Scutire de la plata drepturilor de import (dreptul vamal de bază şi dreptul vamal
     suplimentar special), rambursarea taxei la vânzare privind materiile prime şi rambursarea
     taxei plătite pe combustibilul achiziţionat de la companiile de petrol interne

     (70)   Valoarea subvenţiei acordate exportatorilor care beneficiază de statutul de unitate
            axată pe export a fost calculată pe baza drepturilor de import nepercepute (dreptul
            vamal de bază şi dreptul vamal suplimentar special) asupra materialelor importate
            pentru toate unităţile axate pe export, a taxei la vânzare rambursate şi a rambursării
            taxelor plătite pe combustibilul achiziţionat pe piaţa internă în perioada anchetei de
            revizuire. Costurile suportate în mod obligatoriu pentru obţinerea subvenţiei au fost
            deduse din valoarea calculată, în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din
            regulamentul de bază, pentru a obţine valoarea subvenţiei (numărător). În conformitate
            cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, această valoare a subvenţiei a fost
            repartizată pe cifra de afaceri corespunzătoare realizată la export în perioada anchetei
            (numitor), deoarece subvenţia este subordonată rezultatelor la export şi nu s-a acordat
            în raport cu cantităţile fabricate, produse, exportate sau transportate. Marjele de
            subvenţie astfel obţinute au fost de 0,9% şi respectiv 5,8% pentru cele două societăţi.

     (ii) Scutirea de drepturile de import (dreptul vamal de bază şi dreptul vamal suplimentar
     special) privind bunurile de capital

     (71)   Bunurile de capital nu sunt încorporate, din punct de vedere fizic, în produsele finite.
            În conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din regulamentul de bază, beneficiul acordat
            societăţilor care fac obiectul anchetei a fost calculat pe baza valorii drepturilor vamale

RO                                                 18                                                    RO
 ---pagebreak---             neachitate, aplicate asupra bunurilor de capital importate, valoare repartizată pe o
            perioadă corespunzătoare duratei normale de amortizare a acestor bunuri de capital în
            societăţile care fac obiectul unei anchete. Pentru a determina o astfel de perioadă
            normală de depreciere, au fost folosite drept referinţă perioadele de depreciere reale
            utilizate de cei doi exportatori care au cooperat şi anume 18 ani. Valoarea astfel
            calculată poate fi atribuită perioadei anchetei de revizuire şi a fost ajustată prin
            adăugarea dobânzii corespunzătoare acestei perioade de anchetă, astfel încât să se
            stabilească valoarea totală a avantajului acordat beneficiarului prin acest sistem. În
            conformitate cu articolul 7 alineatele (2) şi (3) din regulamentul de bază, valoarea
            subvenţiei a fost raportată la cifra de afaceri realizată la export în perioada anchetei de
            revizuire (numitor), deoarece subvenţia este condiţionată de rezultatele obţinute la
            export şi nu a fost acordată în funcţie de cantităţile fabricate, produse, exportate sau
            transportate. Marjele de subvenţie astfel obţinute au fost de 1,8% şi respectiv 0,4%.

     (72)   În consecinţă, marja subvenţiei totale a societăţilor în cauză din cadrul sistemului
            unităţilor axate pe export este de 2,7% şi respectiv 6,2%.

     6. Sistemul licenţelor prealabile (Advance Licence Scheme „ALS”)

             (a) Bază juridică

     (73)   Descrierea detaliată a acestui sistem este prevăzută la secţiunile de la 4.1 la 4.1.14 din
            Documentul privind politica de import şi de export 2004 – 2009 şi la capitolele de la
            4.1 la 4.30 din Manualul de proceduri 2004 – 2009 (volumul I).

             (b) Eligibilitate

     (74)   Sistemul licenţelor prealabile este alcătuit din şase subsisteme, descrise în detaliu mai
            jos. Aceste subsisteme se deosebesc, printre altele, prin criteriile de eligibilitate.
            Subsistemele „exporturi fizice” şi „cerinţe anuale” sunt deschise fabricanţilor-
            exportatori, precum şi comercianţilor-exportatori „asociaţi” fabricanţilor. Fabricanţii-
            exportatori care aprovizionează un exportator final sunt eligibili pentru subsistemul
            „bunuri intermediare”. Subsistemul „exporturi prevăzute” se adresează antreprenorilor
            principali care aprovizionează categoriile menţionate la punctul 8.2 din documentul
            pentru politica de importuri şi exporturi 2004-2009, de exemplu furnizorilor unei
            unităţi axate pe export. În final, societăţile care asigură aprovizionarea intermediară cu
            inputuri de la producători-exportatori sunt eligibili pentru avantajele legate de
            „exporturi prevăzute” din cadrul subsistemului „bonuri de aprovizionare anticipată”
            (Advance Release Orders, „ARO”) şi „acreditiv intern de tip «back to back»” („Back
            to back inland letter of credit”).

             (c) Aplicare practică

     (75)   Licenţele prealabile pot fi eliberate în următoarele cazuri:

             (i)   Exporturi fizice: este vorba de subsistemul principal. Permite importarea, fără
                   taxe vamale, a inputurilor necesare pentru fabricarea unui produs de export
                   specific. Exportul trebuie să fie „fizic”, în sensul că produsul de export trebuie
                   să părăsească teritoriul indian. Importurile autorizate şi exporturile obligatorii,
                   în special indicarea produsului de export, sunt prevăzute de licenţă.

RO                                                  19                                                    RO
 ---pagebreak---      (ii)   Cerinţe anuale: această licenţă nu este legată de un produs de export specific,
            ci de un grup de produse mai larg (de exemplu, produsele chimice şi conexe).
            Titularul licenţei, în limitele unui plafon stabilit în funcţie de rezultatele sale de
            export anterioare, poate importa cu scutire de taxe vamale orice input destinat
            fabricării unui produs, oricare ar fi acesta, care aparţine grupului de produse
            inclus în licenţă. El poate exporta orice produs din grupul de produse menţionat
            în cadrul căruia inputurile sunt scutite de drepturi.

     (iii) Bunuri intermediare: acest subsistem reglementează cazurile în care cei doi
           producători decid să producă unul şi acelaşi produs de export, împărţind între
           ei procesul de producţie. Producătorul-exportator fabrică produsul intermediar.
           Acesta poate importa inputuri scutite de taxe vamale şi poate obţine o licenţă
           prealabilă „bunuri intermediare”. Exportatorul final finalizează produsul şi are
           obligaţia de a-l exporta.

     (iv) Exporturi estimate: acest subsistem permite unui întreprinzător principal să
          importe cu scutire de taxe inputuri necesare fabricării de produse destinate să
          fie vândute ca „exporturi estimate” categoriilor de clienţi prevăzute la punctul
          8.2 literele de la (b) la (g) şi de la (i) la (j) din documentul privind politica de
          import şi de export 2004 – 2009. Cu alte cuvinte, bunurile finite nu vor trebui
          să părăsească ţara însă, datorită statutului cumpărătorului, vor fi considerate
          exporturi prevăzute. Aceasta ar include o livrare către o unitate axată pe export
          sau către un titular de licenţă în conformitate cu sistemul taxelor preferenţiale
          la importul de bunuri de capital.

     (v)    ARO: titularul licenţei prealabile care intenţionează să se aprovizioneze cu
            inputuri de pe piaţa internă, în loc să le importe direct, are posibilitatea de a le
            procura în schimbul ARO. În acest caz, licenţele prealabile sunt validate ca
            ARO şi andosate în favoarea furnizorului local în momentul livrării inputurilor
            specificate în acestea. Andosarea acestor ARO permite furnizorului local să
            beneficieze de avantajele legate de exporturile prevăzute, definite la punctul
            8.3 din documentul pentru politica de importuri şi exporturi 2002-2007 (licenţe
            prealabile pentru bunuri intermediare/exporturi prevăzute, cu rambursare a
            taxelor vamale şi rambursarea accizei finale asupra exporturilor prevăzute).
            Mecanismul ARO constă în rambursarea impozitelor şi a taxelor în favoarea
            furnizorului şi nu a exportatorului final, sub formă de cu rambursare a taxelor
            vamale/rambursări de taxe. Rambursarea impozitelor/taxelor este valabilă atât
            pentru inputurile naţionale, cât şi pentru cele importate.

     (vi) Acreditiv intern de tip „back to back” (Back to back inland letter of credit):
          acest subsistem reglementează, de asemenea, livrările naţionale către un titular
          de licenţă prealabilă. Titularul unei licenţe prealabile poate solicita unei bănci
          să deschidă un acreditiv intern de tip „back to back” în favoarea unui furnizor
          local. Banca invalidează licenţa pentru importurile directe numai în ceea ce
          priveşte suma corespunzătoare valorii şi volumului inputurilor obţinute în ţară,
          nu şi ale celor importate. Furnizorul local are dreptul la avantajele legate de
          exporturile prevăzute, definite la punctul 8.3 din documentul pentru politica de
          importuri şi exporturi 2002-2007 (licenţe prealabile pentru bunurile
          intermediare/exporturile prevăzute, cu rambursare a taxelor vamale şi
          rambursarea accizei finale asupra exporturilor prevăzute).

RO                                           20                                                      RO
 ---pagebreak---      (76)   S-a stabilit că, pe parcursul anchetei de reexaminare, un exportator cooperant a obţinut
            beneficii numai în legătură cu trei subsisteme aplicabile produsului în cauză, şi anume
            licenţele prealabile (i) „exporturi fizice”, (v) ARO şi (iv) „exporturi prevăzute”.Prin
            urmare, nu este necesar să se stabilească dacă subsistemele (ii) „cerinţe anuale”, (iii)
            furnizări intermediare şi (vi) „acreditiv intern de tip «back to back»” pot face obiectul
            unor măsuri compensatorii.

     (77)   În sensul verificării de către autorităţile indiene, orice titular de licenţă are obligaţia,
            din punct de vedere legal, de a ţine „o contabilitate, în bună şi cuvenită formă, a
            consumului şi a utilizării produselor importate în cadrul fiecărei licenţe”, într-un
            format specific [capitolul 4.30 şi apendicele 23 din Manualul de proceduri 2004-2009
            (volumul 1)], adică un registru al consumului real („registrul menţionat la apendicele
            23”). Cu începere din luna mai 2005, apendicele 23 nu trebuie doar păstrat la sediul
            societăţii ci, în plus, trebuie contrasemnat de un expert-contabil şi trimis autorităţilor
            publice indiene. Obligaţia de a furniza apendicele 23 se aplică licenţelor emise după
            intrarea în vigoare a noilor reguli în mai 2005. Punerea în aplicare practică a acestui
            sistem nou nu a putut fi, drept urmare, verificată deoarece nu exista niciun raport cu
            privire la aceste licenţe la data la care ancheta a fost desfăşurată.

     (78)   În ceea ce priveşte subsistemele (i), (iv) şi (v) menţionate anterior, volumul şi valoarea
            importurilor autorizate şi ale exporturilor obligatorii (inclusiv ale exporturilor
            estimate) sunt adoptate de către autorităţile publice indiene şi înregistrate în licenţă. În
            afară de aceasta, în momentul tranzacţiilor de import sau de export, operaţiunile
            trebuie să facă obiectul unei menţiuni în licenţă de către funcţionarii competenţi.
            Volumul importurilor autorizate în acest sistem este stabilit de către autorităţile
            publice, pe baza unor norme standard de intrări/ieşiri („SION”). Există norme standard
            de intrări/ieşiri pentru majoritatea produselor, inclusiv pentru produsul vizat şi sunt
            publicate în Manualul de proceduri 2004-2009 (volumul II);

     (79)   Inputurile importate nu sunt transferabile şi trebuie utilizate pentru fabricarea
            produsului de export. Obligaţia de export trebuie respectată într-un anumit termen de
            la eliberarea licenţei (optsprezece luni, cu două prelungiri posibile, de şase luni
            fiecare).

     (80)   Titularul licenţei prealabile care are intenţia să se aprovizioneze cu inputuri de pe piaţa
            internă, în loc să le importe direct, are posibilitatea de a le procura în schimbul ARO.
            În acest caz, licenţele prealabile sunt validate ca ARO şi andosate profitului
            furnizorului în momentul livrării inputurilor menţionate în acestea.

     (81)   În cursul anchetei de revizuire, s-a constatat că volumul inputurilor importate cu
            scutire de taxe vamale, în temeiul diferitelor subsisteme, de către exportatorii
            cooperanţi, în conformitate cu autorizaţiile de import stabilite pe baza normelor
            standard de intrări/ieşiri, depăşea volumul necesar pentru producerea cantităţii de
            referinţă a produsului de export. Normele SION pentru produsul în cauză nu erau, prin
            urmare, precise.

             (d) Concluzie

     (82)   Scutirea de drepturi de import constituie o subvenţie, în sensul articolului 2 alineatul
            (1) litera (a) punctul (ii) şi al articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, şi

RO                                                  21                                                     RO
 ---pagebreak---             anume o contribuţie financiară a autorităţilor publice indiene, care a conferit un
            avantaj exportatorilor investigaţi.

     (83)   În plus, licenţele prealabile „exporturi fizice” se subordonează de drept rezultatelor la
            export; prin urmare, se consideră specific şi susceptibil de a face obiectul unor măsuri
            compensatorii în sensul articolului 3 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază.
            O societate nu poate obţine niciun avantaj în cadrul acestor sisteme fără un angajament
            de export.

     (84)   Sistemul licenţelor prealabile „exporturi prevăzute” este condiţionat de facto de
            rezultatele obţinute la export. O singură societate a apelat la acesta, într-o măsură
            limitată şi numai pentru aprovizionarea unităţilor axate pe export sau situate într-o
            zonă economică specială, ambele categorii fiind menţionate la punctul 8.2 litera (b)
            din documentul pentru politica de importuri şi exporturi 2002-2007. Această societate
            a afirmat că, în cele din urmă, clienţii săi au exportat produsul în cauză. Astfel cum se
            precizează la punctul 6.1 din documentul pentru politica de importuri şi exporturi
            2002-2007, unităţile axate pe export şi zonele economice speciale sunt consacrate
            exportului. Astfel, un furnizor local obţine avantaje în temeiul sistemului licenţelor
            prealabile „exporturi prevăzute”, deoarece autorităţile publice indiene anticipează
            venituri la export realizate ulterior de către un exportator care este fie o unitate axată
            pe export, fie o unitate situată într-o zonă economică specială. În conformitate cu
            articolul 3 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază, se consideră că o subvenţie
            este condiţionată de rezultatele la export atunci când faptele demonstrează că
            acordarea acestei subvenţii, fără să fi fost condiţionată din punct de vedere juridic de
            rezultatele la export, este de facto asociată veniturilor la export efective sau prevăzute.

     (85)   În acest caz, societatea cooperantă nu a făcut uz de sistemul de licenţe prealabile în
            scopul importării de produse scutite de taxe vamale. În schimb, societatea a obţinut
            beneficii prin aprovizionarea cu materii prime de la furnizorii locali prin conversia
            licenţelor în ARO. În conformitate cu acest sistem, dreptul de scutire de la plata
            impozitelor şi taxelor revine furnizorului şi nu exportatorului final sub forma unui cu
            rambursare a taxelor vamale/a unor rambursări de taxe. Rambursarea
            impozitelor/taxelor este valabilă în acelaşi timp pentru inputurile naţionale şi pentru
            cele importate. Ancheta a arătat că exista o diferenţă semnificativă de preţ între
            materiile prime obţinute de la furnizorul local independent, prin folosirea sistemului
            ARO, şi materiile prime obţinute de la un furnizor local, fără utilizarea vreunei licenţe.
            Avantajul scutirii de taxe şi impozite a fost trimis mai departe prin preţuri mai mici de
            la furnizor la societatea care a utilizat materiile prime şi care era vizată de această
            anchetă. Societatea a putut face o diferenţiere clară între preţurile de achiziţie ale
            materiilor prime atunci când se folosea o licenţă şi preţul plătit pentru aceeaşi materie
            primă când nu se folosea nicio licenţă. Societatea a definit beneficiul astfel obţinut ca
            fiind diferenţa de preţ dintre aprovizionările obţinute în sistemul de bonuri de
            aprovizionare anticipată („ARO”) şi preţul aprovizionărilor obţinute fără o astfel de
            licenţă.

     (86)   Niciunul dintre cele trei subsisteme aplicate în cazul de faţă nu poate fi considerat un
            sistem cu rambursare a taxelor vamale sau sistem cu rambursare a taxelor vamale
            pentru produsele de înlocuire în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii)
            din regulamentul de bază. Acestea nu respectă normele stricte enunţate la anexa I litera
            (i), la anexa II (definiţia şi normele privind sistemele cu rambursare a taxelor vamale)
            şi la anexa III (definiţia şi normele privind sistemul cu rambursare a taxelor vamale

RO                                                  22                                                    RO
 ---pagebreak---             pentru produsele de înlocuire) din regulamentul de bază. Cu toate că autorităţile
            publice indiene au menţionat faptul că sistemul a suferit modificări începând din mai
            2005, este clar că aceste modificări nu au avut niciun impact asupra sistemelor în
            timpul perioadei anchetei de reexaminare, dat fiind că noul sistem de verificare nu era
            încă pus în aplicare în totalitate. Fără a aduce atingere posibilelor modificări aduse
            sistemului de verificare de către autorităţile publice indiene, ancheta a arătat că, în
            timpul perioadei anchetei de reexaminare, autorităţile publice indiene nu au aplicat
            eficient sistemul lor de verificare. Ele nu au aplicat nici proceduri care să permită să se
            verifice care inputuri sunt consumate pentru fabricarea produsului exportat şi în ce
            cantităţi [anexa II punctul II alineatul (4) din regulamentul de bază şi, în cazul
            sistemelor cu rambursare a taxelor vamale pentru produsele de înlocuire, anexa III
            punctul II alineatul (2) din regulamentul de bază]. Normele standard de intrări/ieşiri
            pentru produsul vizat nu au fost suficient de precise şi au supraestimat consumul de
            materie primă. Ancheta a arătat că normele standard de intrări/ieşiri sunt pe cale să fie
            modificate pentru a reflecta mai bine consumul de inputuri, însă aceste noi norme
            standard de intrări/ieşiri nu au fost puse în aplicare în timpul perioadei anchetei de
            reexaminare. Prin urmare, s-a confirmat că normele standard de intrări/ieşiri nu pot fi
            considerate un sistem de verificare a consumului real, deoarece aceste norme
            generoase nu permit autorităţilor publice să verifice cu suficientă precizie cantităţile
            inputurilor realmente consumate pentru fabricarea produsului exportat. În afară de
            aceasta, autorităţile publice indiene nu au efectuat niciun control eficient pe baza unui
            registru de consum real, corect ţinut („registrul menţionat la apendicele 23”, fost
            apendice 18) pentru licenţele utilizate în timpul perioadei anchetei de reexaminare. În
            plus, acestea nu au efectuat o verificare suplimentară pe baza inputurilor efective în
            cauză, astfel cum ar fi trebuit să procedeze în lipsa unui sistem de verificare eficient
            [anexa II punctul II alineatul (5) şi anexa III punctul II alineatul (3) din regulamentul
            de bază] şi nu au dovedit că nu a existat o remitere excesivă.

     (87)   Prin urmare, aceste trei subsisteme pot face obiectul unor măsuri compensatorii.

             (e) Calculul valorii subvenţiei

     (88)   În absenţa unor sisteme cu rambursare a taxelor vamale autorizate sau a unor sisteme
            cu rambursare a taxelor vamale pentru produsele de înlocuire, valoarea subvenţiei a
            fost stabilită, aşa cum a demonstrat societatea, pe baza diferenţei dintre preţurile
            aceleiaşi materii prime, achiziţionate cu şi fără licenţă.

     (89)   În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, valoarea
            subvenţiei a fost repartizată pe cifra de afaceri totală realizată la export în perioada
            anchetei (numitor), deoarece subvenţia este subordonată rezultatelor la export şi nu s-a
            acordat în raport cu cantităţile fabricate, produse, exportate sau transportate.

     (90)   O singură societate a beneficiat de acest sistem în timpul perioadei anchetei de
            reexaminare şi a obţinut subvenţii de 20,9%.

     III. Sisteme regionale

     1       Sistem de stimulente pentru impozitul pe vânzări din Gujarat (GSTIS) şi      Sistemul de
     scutire de taxa pe electricitate din Gujarat (GEDES)

RO                                                  23                                                    RO
 ---pagebreak---      (91)   S-a constatat că producătorii-exportatori nu au obţinut niciun beneficiu care să facă
            obiectul unor măsuri compensatorii în cadrul acestor două sisteme. În consecinţă, nu s-
            a mai considerat necesară continuarea analizării acestui sistem în scopul prezentei
            anchete.

     2      Sistemele de stimulente din Bengalul de Vest (WBIS)

     (92)   Descrierea detaliată a WBIS este întocmită de autorităţile publice din Bengalul de Vest
            (GOWB) prin notificarea nr. 588-CI/H din 22 iunie 1999 (WBIS 1999) a
            Departamentului Comerţ şi Industrie, care a fost înlocuită ultima dată prin notificarea
            nr. 134-CI/O/Stimulente/17/03/I din 24 martie 2004 (WBIS 2004). Acest sistem a
            oferit numeroase beneficii beneficiarului precum plata amânată a taxelor la vânzare, a
            subvenţiei pentru instalarea bunurilor de capital şi a subvenţiilor pentru dezvoltare.
            Ancheta a arătat că o singură societate a beneficiat de aceste sisteme în trecut. Cu toate
            acestea, impactul acestor beneficii în timpul perioadei anchetei de reexaminare a fost
            neglijabil. Din acest motiv, nu s-a mai considerat necesară continuarea analizării
            acestor sisteme în scopul prezentei anchete.

     3     Sistemul de stimulente din partea autorităţilor publice din Maharashtra (Package
     Scheme of Incentives „PSI”)

             (a) Bază juridică

     (93)   Pentru a încuraja instalarea industriilor în regiunile cel mai puţin dezvoltate ale
            statului, autorităţile publice din Maharashtra acordă din 1964 facilităţi unităţilor care
            se instalează sau care se extind în regiunile în curs de dezvoltare din stat. Acest sistem
            a fost modificat de multe ori de la introducerea sa, iar „versiunea din 2001” a rămas în
            vigoare de la 1 aprilie 2001 până la 31 martie 2006, după care a fost extinsă pentru
            încă un an, până pe 31 martie 2007. Sistemul de stimulente al autorităţilor publice din
            Maharashtra este alcătuit din mai multe subsisteme, principalele fiind: (i) rambursarea
            taxei locale/taxei în vigoare, (ii) scutirea de taxa pe electricitate şi (iii) scutirea de
            impozitul local pe vânzări, care au expirat în data de 24.10.2004. Ancheta a arătat că
            singurul subsistem folosit de către unul dintre producătorii exportatori care au
            cooperat în timpul anchetei a fost scutirea de impozitul local pe vânzări.

             (b) Eligibilitate

     (94)   Acest sistem este deschis societăţilor care investesc în regiunile cel mai puţin
            dezvoltate ale statului prin crearea unei noi unităţi industriale sau prin realizarea unor
            importante investiţii de capital în vederea extinderii sau a diversificării unei unităţi
            industriale existente. Aceste regiuni sunt clasificate în diferite categorii, în funcţie de
            nivelul de dezvoltare economică (de exemplu, regiuni puţin dezvoltate, regiuni mai
            puţin dezvoltate, regiunile cel mai puţin dezvoltate). Principalul criteriu în stabilirea
            stimulentelor este regiunea în care este situată întreprinderea sau în care intenţionează
            să se stabilească şi importanţa investiţiei.

             (c) Aplicare practică

     (95)   În temeiul sistemului de scutire de impozitul local pe vânzări, care a expirat în
            octombrie 2004, societăţile beneficiare nu au fost obligate să perceapă impozit pe
            vânzări în momentul tranzacţiilor de vânzare. De asemenea, ele au fost scutite de

RO                                                  24                                                    RO
 ---pagebreak---             impozitul local pe vânzări la achiziţionarea de produse de la un furnizor care poate
            beneficia el însuşi de sistem. În timp ce scutirea privind tranzacţiile de vânzare nu
            conferă niciun avantaj vânzătorului, scutirea privind tranzacţiile de achiziţionare
            conferă un avantaj cumpărătorului. Ancheta a stabilit că societatea în cauză a
            beneficiat de scutire de impozit pe vânzări până pe 24 octombrie 2006.

             (d) Concluzie

     (96)   Acest sistem acordă subvenţii în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii)
            şi al articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Subsistemele analizate
            anterior constituie o contribuţie financiară a autorităţilor publice din Maharashtra, care
            renunţă astfel la venituri exigibile în mod normal. În plus, această scutire/rambursare
            conferă un avantaj societăţilor beneficiare prin ameliorarea lichidităţilor lor.

     (97)   Acest subsistem este destinat exclusiv societăţilor care au investit în anumite regiuni
            geografice aflate sub jurisdicţia statului Maharashtra. Societăţile stabilite în afara
            acestor zone nu pot beneficia de sistemul în cauză. Valoarea avantajului conferit diferă
            în funcţie de zonă. Sistemul este specific în sensul articolului 3 alineatul (2) litera (a)
            şi al articolului 3 alineatul (3) din regulamentul de bază; prin urmare, poate face
            obiectul unor măsuri compensatorii.

             (e) Calculul valorii subvenţiei

     (98)   Valoarea subvenţiei constituită prin scutirea de la impozitul pe vânzări s-a calculat pe
            baza valorii datorate în mod normal pentru perioada anchetei care nu a fost achitată în
            baza sistemului. Dat fiind că sistemul de scutire de la impozitul pe vânzări a expirat pe
            24.10.2004, au fost luate în considerare numai vânzările neplătite din perioada
            1.10.2004 – 24.10.2004, deoarece numai această perioadă a coincis cu perioada
            anchetei de reexaminare. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul
            de bază, valoarea totală a acestor subvenţii (numărător) s-a repartizat pe cifra de
            afaceri totală a societăţii, realizată în perioada anchetei de reexaminare (numitor),
            deoarece subvenţia nu este subordonată exporturilor şi nu s-a acordat în raport cu
            cantităţile fabricate, produse, exportate sau transportate. În timpul perioadei anchetei
            de reexaminare, o singură societate a beneficiat de subsistem; cu toate acestea,
            valoarea subvenţiei a fost sub 0,1%, cu alte cuvinte, neglijabilă.

     IV. Valoarea subvenţiilor care fac obiectul unor măsuri compensatorii

     (99)   Valoarea subvenţiilor care fac obiectul unor măsuri compensatorii în sensul
            regulamentului de bază, exprimată ad valorem, variază între 2,7 % şi 20,9%, pentru
            producătorii-exportatori investigaţi.

     (100) Deşi a existat un nivel mare de cooperare privind cantitatea exporturilor către
           Comunitate, trebuie remarcat faptul că numeroşi producători exportatori nu au
           cooperat în timpul anchetei, inclusiv producătorul exportator care a avut cea mai mare
           marjă de subvenţii în ancheta iniţială. Capacitatea şi producţia producătorilor indieni
           care nu au cooperat sunt importante şi este, de asemenea, probabil că aceşti
           producători exportatori vor continua să beneficieze de sistemele de subvenţie
           anchetate la cel puţin acelaşi nivel ca şi cel stabilit în ancheta originală.

       SISTEM →        DEPBS    ITES   EPGS    EOU   ALS    ECS   GSTIS   GEDES     WBIS   PSI    Total

RO                                                   25                                                   RO
 ---pagebreak---           SOCIETATE↓          %      %      %      %      %      %      %      %      %       %      %

          Senpet      (fost
          Elque)              zero   zero   zero   2,7    zero   zero   zero   zero   zero    zero   2,7

          Futura              zero   zero   zero   6,2    zero   0,1    zero   zero   zero    zero   6,3

          Pearl               zero   zero   0,3    zero   20,6   zero   zero   zero   zero    neg.   20,9

     V. CONCLUZII

     (101) În conformitate cu articolul 18 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a analizat dacă
           expirarea măsurilor în vigoare ar putea determina continuarea sau reapariţia
           subvenţiilor.

     (102) Astfel cum se precizează mai sus, la considerentele 21 – 100, s-a constatat că, în
           perioada anchetei de reexaminare, exportatorii indieni ai produsului în cauză au
           beneficiat în continuare de subvenţiile care fac obiectul unor măsuri compensatorii,
           acordate de autorităţile publice. De fapt, marjele subvenţiei constatate pe parcursul
           reexaminării sunt mai mari decât cele care fuseseră stabilite pe parcursul anchetei
           iniţiale, cu excepţia unui singur producător exportator. Sistemele de subvenţii vizate
           acordă beneficii recurente şi nu există niciun indiciu că urmează să fie eliminate într-
           un viitor previzibil. În lipsa informaţiilor privind modul în care modificările aduse
           sistemului de verificare al sistemului licenţelor prealabile vor fi puse în aplicare în
           mod practic, nu se poate formula nicio concluzie cu privire la posibilele efecte ale
           acestor modificări. În aceste condiţii, exportatorii produsului vizat vor beneficia în
           continuare de subvenţii care pot face obiectul unor măsuri compensatorii. Fiecare
           exportator poate fi eligibil pentru mai multe sisteme. În aceste împrejurări, s-a
           considerat rezonabil să se concluzioneze că este probabil ca subvenţiile să continue pe
           viitor.

     (103) Deoarece s-a demonstrat că subvenţiile încă existau în momentul reexaminării şi că,
           probabil, vor continua în viitor, probabilitatea reapariţiei lor este irelevantă.

                                  D. DEFINIŢIA INDUSTRIEI COMUNITARE

     1.           Producţia comunitară

     (104) PET este fabricat în Comunitate de următoarele societăţi:

                   Doisprezece producători care au solicitat reexaminarea în temeiul expirării măsurilor,
                   au sprijinit-o şi au cooperat în timpul anchetei (a se vedea considerentul 104);

                   Doi producători care au solicitat reexaminarea în temeiul expirării măsurilor, dar nu
                   au cooperat în timpul anchetei;

                   O filială a unui producător coreean localizată în Comunitate, care a cooperat în
                   timpul anchetei şi a sprijinit cererea;

     (105) PET produs de toate aceste societăţi reprezintă producţia comunitară totală, în sensul
           articolului 9 alineatul (1) din regulamentul de bază.

RO                                                        26                                                RO
 ---pagebreak---      2.     Industria comunitară

     (106) Comisia a verificat dacă producătorii comunitari cooperanţi care au solicitat sau au
           sprijinit cererea de reexaminare în temeiul expirării măsurilor reprezentau o proporţie
           majoră din producţia comunitară totală de PET. Aceşti producători comunitari
           reprezentau 88% din producţia comunitară totală de PET. Producătorii comunitari care
           nu au cooperat în întregime au fost excluşi din definiţia industriei comunitare. Comisia
           a considerat, în consecinţă, că cei doisprezece producători comunitari care au cooperat
           în totalitate constituie industria comunitară, în sensul articolului 9 alineatul (1) şi al
           articolului 10 alineatul (8) din regulamentul de bază. În anchetele originale, industria
           comunitară a reprezentat peste 85% din producţia totală de PET din Comunitate la
           momentul respectiv.

     (107) Următorii doisprezece producători comunitari reprezintă industria comunitară.

             Voridian BV (Ţările de Jos)

             M & G Polimeri Italia Spa (Italia)

             Equipolymers Srl (Italia)

             La Seda de Barcelona SA (Spania)

             Novapet SA (Spania)

             Selenis Industria de Polimeros SA (Portugalia)

             Aussapol Spa (Italia)

             Advansa Ltd (Regatul Unit)

             Wellman BV (Ţările de Jos)

             Boryszew filială Elana Wse (Polonia)

             V.P.I. SA (Grecia)

             SK Eurochem Sp.Z. o.o. (Polonia)

                             E. SITUAŢIA PE PIAŢA COMUNITARĂ

     1.     Consumul pe piaţa comunitară

     (108) Consumul comunitar s-a stabilit pe baza volumelor de vânzare ale industriei
           comunitare, a estimărilor de vânzări ale celorlaţi producători comunitari pe piaţa
           comunitară, pe baza datelor furnizate în etapa „plângere”, precum şi a datelor furnizate
           de Eurostat privind ansamblul importurilor în Comunitate din ţări terţe.

     (109) Între 2002 şi perioada anchetei de reexaminare, consumul comunitar al produsului în
           cauză în Comunitate a crescut constant, până a ajuns la cantitatea totală de 2 400 000
           tone în timpul perioadei anchetei de reexaminare. Creşterea totală în acea perioadă a

RO                                                 27                                                   RO
 ---pagebreak---             fost de 18%. Creşterea s-a datorat parţial noilor aplicaţii (sticlele de bere şi de vin,
            printre altele) şi parţial creşterii consumului în statele în curs de aderare.

                Tabelul 1                 2002              2003              2004          Perioada
                                                                                anchetei de
                                                                                reexaminar
                                                                                e

                Consumul      comunitar   2 041 836         2 213 157         2 226 751      2 407 387
                (tone)

                Indice                           100               108               109           118

     2.      Importuri din India

     2.1     Volumul, cota de piaţă şi preţurile importurilor

     (110) Între 2002 şi perioada de anchetă, importurile totale din India au crescut cu 13%. În
           timp ce importurile au scăzut cu 17% între 2002 - 2003, ele au crescut cu 100% în
           2004 şi au scăzut din nou cu cca. 70% în timpul perioadei anchetei de reexaminare
           ajungând la aproximativ 6 800 tone. Preţurile importurilor au crescut cu 5% în 2003 şi
           cu 3% şi respectiv 7% în 2004 şi în timpul perioadei anchetei de reexaminare. Această
           evoluţie a preţurilor nu reflectă decât parţial creşterea puternică a costurilor materiei
           prime. Cota de piaţă a importurilor indiene a rămas relativ redusă în timpul perioadei
           examinate, şi anume 0,3% în 2002, 0,2% în 2003, 0,5% în 2004 şi 0,3% în perioada
           anchetei de reexaminare.

                  Tabelul 2                        2002            2003         2004       Perioada
                                                                                anchetei
                                                                                de
                                                                                reexami
                                                                                nare

                  India

                  Volum (în tone)                      6 046        4 999       11 079        6 831

                  Indice                                100              83          183        113

                  Preţ în EUR pe tonă                   883          930             955      1018

                  Indice                                100          105             108        115

                  Cotă de piaţă                        0,3%         0,2%          0,5%        0,3%

     3. Importuri din alte ţări

     (111) Volumul importurilor din alte ţări terţe a crescut cu 25% în timpul perioadei
           examinate. Cea mai mare creştere a fost înregistrată în 2003, când importurile au
           crescut cu 41%. După impunerea de măsuri antidumping asupra exporturilor chineze

RO                                                     28                                                RO
 ---pagebreak---             în 2004, importurile au scăzut cu 14% în 2004 şi cu încă 2% în timpul perioadei
            anchetei de reexaminare. Cotele de piaţă au urmat o tendinţă similară, trecând de la
            15,9% în 2002 la 20,6% în 2003, 18,5% în 2004 până la 16,9% în timpul perioadei
            anchetei de reexaminare. Creşterea cotei de piaţă a importurilor a fost mai mică decât
            creşterea importurilor, în cantităţi absolute, datorită consumului mai mare. În medie,
            preţurile importurilor au fost constant mai mici decât preţurile europene în perioada
            2002-2004. Numai în perioada anchetei de reexaminare au fost puţin mai mari decât
            preţurile industriei comunitare.

                 Tabelul 3                       2002       2003      2004      Perioada
                                                                                anchetei
                                                                                de
                                                                                reexami
                                                                                nare

                 Volum (în tone)                324 749     456 499   411 020    406 562

                 Indice                               100      141       127        125

                 Preţ mediu (EURO/tonă)               869      821       907       1061

                 Indice                        100              94       104        122

                 Cotă de piaţă                   15,9%       20,6%     18,5%      16,9%

                 Exportatori principali

                 Coreea                         113 685     129 188   139 296    127 734

                 Pakistan                        28 558      83 208    55 125     73 426

                 China                           47 875     131 343    49 678     72 814

                 Statele Unite ale Americii      20 570      16 105    49 763     50 393

                 Taiwan                          42 136      36 986    16 796     29 382

                  F. SITUAŢIA ECONOMICĂ A INDUSTRIEI COMUNITARE

     1.     Observaţii preliminare

     (112) La începutul reexaminării, s-a prevăzut o eşantionare a producătorilor comunitari, însă,
           dat fiind că numărul lor nu era foarte mare, s-a decis includerea tuturor producătorilor
           comunitari, factorii de prejudiciu fiind analizaţi pe baza informaţiilor adunate la
           nivelul întregii industrii comunitare.

     (113) În conformitate cu articolul 8 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a
           examinat toţi factorii şi indicii economici care influenţează situaţia industriei
           comunitare.

     2.1.   Producţie

RO                                                   29                                               RO
 ---pagebreak---      (114) Producţia industriei comunitare a crescut cu 20% între 2002 şi perioada anchetei de
           reexaminare, şi anume de la 1 465 000 tone în 2002 la 1 760 000 tone în timpul
           perioadei anchetei de reexaminare. Creşterea anuală a fost de 4,8% în 2003 şi 4,6% în
           2004. S-a mai înregistrat o creştere în timpul perioadei anchetei de reexaminare, când
           producţia a luat un avânt de 150 000 tone, crescând cu 10,8%. Aceasta s-a datorat
           procesului de restructurare iniţiat de industrie în scopul de a exercita un control mai
           bun asupra costurilor de producţie şi, astfel, de a beneficia de consumul în creştere pe
           piaţa comunitară care, aşa cum s-a menţionat anterior, a crescut cu 19% între 2002 şi
           perioada anchetei de reexaminare (de la 2 milioane de tone în 2002 la 2,4 milioane de
           tone în perioada anchetei de reexaminare).

              Tabelul 4                       2002               2003            2004            Perioada
                                                                                anchetei de
                                                                                reexaminare

              Producţie (tone)               1 464 522          1 534 480       1 602 086          1 760 828

              Indice                                 100                105             109             120

     2.2.    Capacitate şi rata de utilizare a capacităţii

     (115) Capacitatea producţiei a crescut cu 22% între 2002 şi perioada anchetei de
           reexaminare, şi anume de la 1 760 000 tone în 2002 la 2 156 000 tone în timpul
           perioadei anchetei de reexaminare. Creşterea a avut loc în special în timpul perioadei
           anchetei de reexaminare, când capacitatea producţiei a crescut cu 300 000 tone, faţă de
           2004, adică 16,7%. Această creştere importantă a capacităţii de producţie a fost
           simultană cu creşterea producţiei din aceeaşi perioadă (a se vedea considerentul 114).
           Creşterea capacităţii de producţie s-a datorat investiţiilor suplimentare în liniile de
           producţie concepute să profite de piaţa în creştere. Rata de utilizare a capacităţii a
           crescut cu 4% în 2003, a rămas la acest nivel în 2004 şi apoi a scăzut în timpul
           perioadei anchetei de reexaminare cu 5%, ajungând la nivelul de 82%. Scăderea
           înregistrată între 2004 şi perioada anchetei de reexaminare este rezultatul creşterii
           importante a capacităţii de producţie din aceeaşi perioadă. În consecinţă, dacă facem o
           comparaţie cu anul 2004, un volum al producţiei mai mare în timpul perioadei
           anchetei de reexaminare a coincis cu o rată de utilizare a capacităţii mai mică.

            Tabelul 5                          2002                2003            2004            Perioada
                                                                                anchetei de
                                                                                reexaminare

            Capacitate de producţie (tone)    1 760 332           1 762 378       1 848 315          2 156 294

            Indice                                    100                 100             105                 122

            Utilizarea capacităţii                   83%                87%              87%                82%

            Indice                                    100                 105             104                  98

     2.3.    Vânzări şi cota de piaţă

RO                                                         30                                                       RO
 ---pagebreak---      (116) Volumul vândut de industria comunitară pe piaţa comunitară a crescut cu 21% între
           2002 şi perioada anchetei de reexaminare. O creştere de 2% în 2003 a fost urmată de o
           creştere atât în 2004, cât şi în timpul perioadei anchetei de reexaminare, cu 8% şi
           respectiv 11%. Fără a aduce atingere creşterii vânzărilor, datorită consumului mai
           mare, cota de piaţă a industriei comunitare a scăzut cu 4% în 2003, crescând, apoi,
           treptat cu 5% în 2004 şi 1% în timpul perioadei anchetei de reexaminare.

            Tabelul 6                       2002               2003         2004             Perioada
                                                                                anchetei de
                                                                                reexaminare

            Vânzări în CE (tone)           1 306 768           1 333 976    1 438 883            1 586 902

            Indice                                 100                102          110                121

            Cotă de piaţă                      64%                 60%          65%                  66%

     2.4.    Creştere

     (117) În ansamblu, s-a constatat o creştere de 2% a cotei de piaţă a industriei comunitare în
           perioada examinată, ceea ce dovedeşte o stagnare a cotei de piaţă faţă de creşterea
           consumului întregii pieţe.

     2.5.    Ocuparea forţei de muncă

     (118) Nivelul ocupării forţei de muncă în industria comunitară a crescut cu 18% în perioada
           examinată. Cea mai importantă creştere a fost înregistrată în 2003 (11%) şi 2004 (încă
           6%). Cu toate că această tendinţă a continuat în timpului perioadei anchetei de
           reexaminare, s-a înregistrat o creştere de numai 2%. Creşterea de 18% din întreaga
           perioadă este corelată cu nivelul producţiei care a crescut cu 20%.

                     Tabelul 7                     2002           2003      2004         Perioada
                                                                                anchetei
                                                                                de
                                                                                reexami
                                                                                nare

                     Angajaţi                        1 010         1 124      1 170         1 190

                     Indice                              100          111      116            118

     2.6.    Productivitate

     (119) Productivitatea industriei comunitare, măsurată în producţia în tone per persoană
           ocupată anual, a crescut în general în perioada examinată. După ce a scăzut, iniţial, cu
           6% în 2003 faţă de 2002 şi a rămas la acest nivel în 2004, productivitatea a crescut
           mult, în timpul perioadei anchetei de reexaminare, cu peste 8% faţă de 2004, o
           perioadă în care producţia a crescut semnificativ.

                     Tabelul 8                 2002              2003       2004         Perioada

RO                                                   31                                                      RO
 ---pagebreak---                                                                                anchetei
                                                                                de
                                                                                reexami
                                                                                nare

                    Productivitate (tone/angajat)         1 450     1 365      1 369      1 480

                    Indice                                 100           94      94        102

     2.7. Salarii

     (120) Trebuie menţionat faptul că producţia de granule din PET reprezintă o industrie
           intensă de capital şi că, prin urmare, costurile forţei de muncă au un impact limitat
           asupra costului total al producţiei. În timpul perioadei anchetei, salariile au crescut cu
           12% faţă de o creştere de 20% a costului total al producţiei. Un alt indicator important
           este costul salariilor cheltuit pe tona produsă. În timpul perioadei anchetei, acest cost a
           scăzut cu 6%.

                    Tabelul 9                        2002         2003        2004     Perioada
                                                                                anchetei
                                                                                de
                                                                                reexami
                                                                                nare

                    Salarii (MEUR)                         62,3      63,0       66,3       69,5

                    Indice                                 100       101        106        112

                    Salarii/tonă produsă (€)               44,4      42,9       43,6       41,9

                    Indice

                                                    100                  96      98           94

     2.8.   Preţurile de vânzare şi factori care afectează preţurile comunitare

     (121) Preţurile de vânzare unitare au crescut de la 924 EUR/tonă în 2002 la 1 058 EUR/tonă
           în timpul perioadei anchetei de reexaminare. În ansamblu, tendinţa a fost crescătoare
           (cu 15% în întreaga perioadă). Această creştere este, în mare măsură, o consecinţă a
           creşterii preţului materiilor prime, care se datorează creşterii preţului petrolului. Cu
           toate că industria comunitară mărise preţurile, nu a putut să reflecte această creştere
           asupra sectorului inferior precum şi creşterea preţurilor materiilor prime în propriile
           preţuri de vânzare. Aceasta s-a datorat în principal faptului că preţul materiilor prime a
           crescut mai mult decât preţurile PET. Vizând păstrarea propriei cote de piaţă, industria
           comunitară nu a putut să îşi mărească preţurile decât moderat şi a înregistrat, astfel, un
           efect de scădere a preţurilor.

                    Tabelul 10                       2002         2003        2004     Perioada
                                                                                anchetei
                                                                                de

RO                                                         32                                            RO
 ---pagebreak---                                                                                reexami
                                                                                nare

                 Preţ   mediu      ponderat       924        902       1 006      1 058
                 (EUR/tonă)

                 Indice
                                                  100            98     109        115

     2.9.   Costul producţiei principalelor materii prime

     (122) Ţinând cont de faptul că este nevoie de aproximativ 850 kg de acid tereftalic purificat
           (PTA) şi 350 kg de mono-etilen-glicol (MEG) (principalele materii prime) pentru a
           produce 1 tonă de PET, costurile materiilor prime (PTA şi MEG) au crescut
           semnificativ, cu 67% şi, respectiv, 31% între 2002 şi perioada anchetei de
           reexaminare, ajungând la nivelul de 770 EUR/tonă (PTA) şi 721 EUR/tonă (MEG)
           (media în timpul perioadei anchetei). Cu toate că s-a putut constata o mică scădere a
           preţurilor PTA în al treilea trimestru din 2005, când preţurile au scăzut până la 700
           EUR/tonă, şi un preţ destul de stabil pentru MEG, trebuie notat faptul că materiile
           prime sunt achiziţionate în avans pe baza unor contracte pe termen lung. Drept urmare,
           pentru perioada examinată, în ciuda unei mici scăderi a preţurilor PTA la sfârşitul
           perioadei anchetei de reexaminare, industria comunitară încă se mai confruntă cu
           consecinţele costurilor extrem de mari. În plus, datorită situaţiei de pe piaţa
           internaţională a petrolului, preţurile materiilor prime pentru producţia de PET sunt
           susceptibile de a suferi modificări neprevăzute, însă probabil vor rămâne la un nivel
           ridicat. Toţi aceşti factori contribuie la un nivel crescut de vulnerabilitate a
           producătorilor de PET din Comunitate. Cu toate acestea, trebuie notat faptul că
           principalele materii prime sunt produse comercializate la nivel global şi ar trebui, în
           consecinţă, să afecteze în aceeaşi măsură şi producătorii exportatori din India.

                 Tabelul 11                    2002       2003        2004     Perioada
                                                                               anchetei
                 Preţ mediu (EUR/tonă)
                                                                                de
                                                                               reexami
                                                                                nare

                 -PTA                             460        566        718        770

                 Indice                           100        123        156        167

                 -MEG                             551        550        650        721

                 Indice                           100        100        118        131

     (123) Prin comparaţie, costul unitar mediu pe tonă de granule din PET produs de industria
           comunitară este:

                 Tabelul 12                    2002       2003        2004     Perioada
                                                                               anchetei
                                                                                de

RO                                                33                                                 RO
 ---pagebreak---                                                                                reexami
                                                                                nare

                  Preţ   mediu     ponderat        899         918     1 013        1 092
                  (EUR/tonă)Indice

                                                   100         102       113          121

     (124) În timpul perioadei examinate, aşa cum se arată în tabelele 11 şi 12, principalele
           materii prime au crescut continuu (PTA cu 67%, MEG cu 31%), în timp ce costul total
           de producţie a crescut cu doar 21%. Cu toate acestea, aşa cum se arată în tabelul 10,
           preţurile au crescut cu numai 15% datorită faptului că industria comunitară nu a putut
           să reflecte această creştere asupra sectorului inferior, precum şi creşterea preţurilor
           materiilor prime în propriile preţuri de vânzare.

     2.10.   Stocurile

     (125) Evoluţia stocurilor în timpul perioadei examinate, şi anume între 2002 şi perioada
           anchetei de reexaminare, a scăzut cu 10%. Cu toate acestea, la fel ca în anchetele
           originale, stocurile nu ar trebui considerate ca fiind un indicator important în ceea ce
           priveşte producţia de PET a industriei comunitare, datorită caracterului sezonier al
           pieţei PET de-a lungul anului. Când sunt comparate cu producţia, stocurile reprezintă
           aproximativ 5-6% din producţie.

                  Tabelul 13                    2002       2003       2004     Perioada
                                                                               anchetei
                                                                                de
                                                                                reexami
                                                                                nare

                  Stocuri (tone)               101 554     110 695    90 422       91 123

                  Indice                           100         109        89             90

     2.11.   Rentabilitatea, randamentul investiţiilor şi fluxul de lichidităţi

     (126) Rentabilitatea vânzărilor reprezintă profitul obţinut prin vânzările produsului în cauză
           în Comunitate. Randamentul activelor totale şi al fluxului de lichidităţi a putut fi
           măsurat numai la nivelul celui mai apropiat grup de producători, care includea
           produsul similar, în conformitate cu articolul 8 alineatul (8) din regulamentul de bază.
           Mai mult, randamentul investiţiilor a fost calculat pe baza randamentului activelor
           totale, deoarece acesta este considerat mai pertinent pentru analiza tendinţei.

                  Tabelul 14                     2002       2003      2004     Perioada
                                                                               anchetei
                                                                                de
                                                                                reexami
                                                                                nare

RO                                                 34                                                 RO
 ---pagebreak---                   Marja de profit înainte de
                  impozitare a vânzărilor din       2,7%     -1,8%      -0,7%      -3,2%
                  Comunitate

                  Randamentul activelor totale      2,0%     -1,4%      -0,6%      -2,4%

                  Fluxul de lichidităţi (% din     18,1%      5,5%      10,1%      -2,6%
                  vânzările totale)

     (127) După scăderea preţurilor, care a început în 2002, şi odată cu creşterea puternică a
           importurilor care fac obiectul unui dumping din Republica Populară Chineză, Taiwan,
           Malaiezia, Coreea şi Australia (până în 2004) şi a importurilor subvenţionate din India,
           situaţia financiară a industriei comunitare s-a deteriorat şi a ajuns să înregistreze
           pierderi în 2003. După o uşoară redresare în 2004, datorată măsurilor antidumping
           impuse Republicii Populare Chineze şi Australiei, pierderile au crescut, ajungând la -
           3,2% în timpul perioadei anchetei de reexaminare. S-a constatat, prin urmare, că există
           o tendinţă descendentă.

     (128) Tendinţele privind randamentul activelor totale şi al fluxului de lichidităţi s-au
           dezvoltat în mod similar, având o situaţie relativ bună în 2002, o deteriorare puternică
           în 2003, o uşoară redresare în 2004 şi o continuă deteriorare în timpul perioadei
           anchetei de reexaminare.

     2.12.   Investiţiile şi capacitatea de mobilizare a capitalului

                  Tabelul 15                     2002       2003       2004      Perioada
                                                                                anchetei
                                                                                de
                                                                                reexami
                                                                                nare

                  Investiţii (în mii EUR)        31 779      42 302     63 986     50 397

                  Indice                            100         133       201        159

     (129) Investiţiile au vizat, pe de o parte, creşterea capacităţii, iar, pe de altă parte,
           îmbunătăţirea procesului de producţie. Cea mai mare parte a cheltuielilor a fost
           realizată în 2004 şi în timpul perioadei anchetei de reexaminare şi a coincis cu
           creşterea capacităţii şi cu scopul de a păstra cota de piaţă în vederea consumului sporit.
           Cu toate acestea, situaţia actuală a industriei comunitare şi evoluţia pieţelor
           comunitare şi mondiale în privinţa PET marcate de o lipsă a rentabilităţii nu au
           reprezentat un stimulent pentru investiţii masive. Deşi, în anumite situaţii, producătorii
           comunitari au putut strânge capital (în special de la societăţile asociate), lipsa
           rentabilităţii PET nu a încurajat investiţiile şi, în unele cazuri, decizia a fost amânată.

     2.13.   Importanţa marjei efective de subvenţie

     (130) În ceea ce priveşte impactul marjei efective de subvenţie asupra industriei comunitare,
           ţinând seama de sensibilitatea preţului de pe piaţa acestui produs, acest impact nu
           poate fi considerat neglijabil. Se constată faptul că acest indicator are o importanţă mai
           mare în contextul probabilităţii reapariţiei analizei de prejudiciu. În cazul expirării

RO                                                  35                                                   RO
 ---pagebreak---             măsurilor, este probabil ca importurile subvenţionate să se întoarcă în asemenea
            cantităţi şi la astfel de preţuri încât impactul creşterii marjei de subvenţie să fie
            semnificativ.

     2.14   Restabilire în urma practicilor anterioare de subvenţie

     (131) Cu toate că indicatorii examinaţi anterior indică o anumită redresare a situaţiei
           economie a industriei comunitare, după instituirea de măsuri compensatorii definitive
           în 2001, ei arată, de asemenea, că situaţia industriei comunitare rămâne fragilă şi
           vulnerabilă.

     3.     Concluzie privind situaţia industriei comunitare

     (132) Creşterea constantă a consumului, datorată în parte noilor aplicaţii (printre altele,
           sticlele de bere şi de vin) şi în parte creşterii consumului în statele în curs de aderare, a
           obligat industria comunitară să mărească producţia şi capacitatea pentru a nu pierde
           cota de piaţă. Pentru a face acest lucru, în 2004 şi în timpul perioadei anchetei, a avut
           loc un important proces de restructurare însoţit de o schimbare frecventă a cotelor de
           participare la capitalul social a diverşilor producători. Paralel, numărul liniilor de
           producţie a fost în general mărit pentru a urma creşterea consumului şi pentru a obţine,
           în acelaşi timp, economii de scară. Astfel, câţiva indicatori economici, precum
           consumul, capacitatea de producţie, producţia, vânzările comunitare şi ocuparea forţei
           de muncă au avut, într-adevăr, o evoluţie pozitivă. În plus, preţul de vânzare a crescut
           şi el în timpul perioadei examinate. Cu toate acestea, eforturile de restructurare
           descrise anterior nu au reuşit să contrabalanseze impactul creşterii constante şi masive
           a preţurilor materiilor prime în perioada examinată. Costurile mai ridicate ale
           materiilor prime nu au putut fi transmise mai departe sectorului inferior astfel încât a
           fost necesară menţinerea unui anumit nivel de rentabilitate. Aceasta a cauzat o
           deteriorare serioasă a rentabilităţii, care a scăzut de la +2,7% în 2002 la -3,2% în
           timpul perioadei anchetei de reexaminare. S-au constatat tendinţe negative similare în
           privinţa randamentului investiţiilor şi a fluxului de lichidităţi.

     (133) Aceasta a coincis cu nivelul scăzut al preţurilor importurilor din ţara în cauză, ceea ce
           a contribuit în mod evident la apariţia unei presiuni de scădere a preţurilor industriei
           comunitare. Cu toate acestea, ţinând seama de volumul redus al importurilor
           subvenţionate în cadrul acestei reexaminări în temeiul expirării măsurilor, accentul
           cade asupra probabilităţii reapariţiei analizei de prejudiciu. Astfel, în ciuda evoluţiilor
           aparent pozitive ale producţiei, vânzărilor şi a preţului de vânzare, situaţia financiară
           globală a Comunităţii s-a deteriorat, ceea ce se reflectă în evoluţiile negative ale
           rentabilităţii (de la un profit de 2,7% în 2002 la pierderi de 3,2% în timpul perioadei
           anchetei de reexaminare), ale vânzărilor la export, ale costului de producţie, ale
           rentabilităţii investiţiilor şi ale fluxului de lichidităţi.

     (134) O comparaţie între tendinţele descrise anterior şi cele descrise în regulamentele care au
           instituit măsurile compensatorii provizorii şi definitive duce, de asemenea, la o
           evaluare confuză. În ceea ce priveşte cota de piaţă, industria comunitară a pierdut un
           punct procentual între 2002 şi perioada anchetei, în timp ce, în decursul celor patru ani
           care au precedat adoptarea măsurilor compensatorii definitive, câştigase cinci puncte
           procentuale. Pe de altă parte, în perioada anchetei, rentabilitatea industriei comunitare
           a fost mai puţin negativă decât cea de dinaintea instituirii măsurilor compensatorii
           definitive. Drept urmare, în ciuda anumitor tendinţe aparent pozitive arătate de

RO                                                   36                                                    RO
 ---pagebreak---             indicatorii de prejudiciu, situaţia industriei comunitare este încă departe de nivelurile
            la care ar trebui să fie dacă s-ar fi restabilit pe deplin în urma prejudiciului constatat în
            anchetele iniţiale.

     (135) Se concluzionează, prin urmare, că situaţia industriei comunitare a cunoscut o uşoară
           îmbunătăţire, în comparaţie cu perioada de dinaintea instituirii măsurilor, însă continuă
           să fie foarte fragilă şi vulnerabilă. În plus, presiunea preţurilor importurilor din ţara în
           cauză nu a permis industriei comunitare să reflecte în totalitate creşterea preţului
           materiilor prime în propriile sale preţuri de vânzare.

                     G. PROBABILITATEA REAPARIŢIEI PREJUDICIULUI

     Raportul dintre preţurile la export şi volumele exportate către ţări terţe şi preţurile la
     export şi volumele exportate către comunitate

     (136) S-a constatat faptul că preţul mediu de vânzare practicat de producătorii indieni la
           export către alte pieţe decât Uniunea Europeană era semnificativ mai mic decât preţul
           mediu de vânzare la export către Comunitate şi mai mic decât preţurile practicate pe
           piaţa internă. Vânzările exportatorilor indieni care au ca destinaţie alte pieţe decât UE
           erau în cantităţi importante, reprezentând peste 95% din totalul vânzărilor lor la
           export. În consecinţă, s-a considerat că, în cazul în care măsurile expiră, exportatorii
           indieni vor fi stimulaţi să reorienteze cantităţi mari din exporturile lor către piaţa
           comunitară, mai atrăgătoare, la niveluri de preţ care, chiar dacă ar creşte, probabil tot
           ar fi mai mici decât nivelurile actuale ale preţurilor la export către Comunitate.

     Capacitatea de producţie, capacităţi neutilizate şi stocuri

     (137) După cum este indicat la considerentul 140, producătorii exportatori din India au
           posibilitatea de a mări cantitatea exporturilor lor către piaţa comunitară. India a
           înregistrat o creştere semnificativă a capacităţii sale de producţie de la 330 000 tone în
           2003 la 600 000 tone în 2005. În conformitate cu previziunile pieţei, se aşteaptă o
           creştere de încă 220 000 tone în 2008. În 2005, vânzările interne au crescut la 220 000
           tone, iar exporturile la 290 000 tone (inclusiv 6 831 tone spre UE). Pe baza datelor
           disponibile, în medie, capacităţile neutilizate actuale ar trebui să fie de aproximativ 90
           000 tone, ceea ce trebuie considerat drept o cantitate importantă, deoarece reprezintă
           4% din consumul comunitar actual. Această estimare este confirmată de rezultatele
           producătorilor indieni care au cooperat, care au avut importante capacităţi neutilizate.

     (138) În privinţa nivelului stocurilor, ancheta a arătat că nivelul stocurilor deţinute de
           producătorii indieni care au cooperat nu a fost semnificativ. Cu toate acestea, trebuie
           menţionat faptul că nivelul stocurilor nu reprezintă un factor pertinent, deoarece piaţa
           PET este ciclică.

     (139) În concluzie, deşi importurile spre UE au fost scăzute, există riscul ca exporturi
           importante să fie deviate spre UE.

     Concluzii

     (140) În consecinţă, producătorii din ţara în cauză au capacitatea de a-şi mări şi/sau de a-şi
           reorienta exporturile către piaţa comunitară. Ancheta a arătat că producătorii
           exportatori care au cooperat au vândut produsul în cauză la un preţ mai mic decât

RO                                                   37                                                     RO
 ---pagebreak---             industria comunitară. Este foarte probabil ca ţara în cauză să continue să practice
            preţuri la fel de mici şi chiar să le reducă în continuare, pentru a le alinia la preţurile
            practicate faţă de restul lumii, după cum se menţionează la considerentul 137, în
            special pentru a recâştiga nivelul cotei de piaţă deţinute înainte de instituirea
            măsurilor. Această politică a preţurilor, împreună cu capacitatea de livrare a unor
            importante cantităţi din produsul în cauză pe piaţa comunitară, ar avea ca efect, după
            toate probabilităţile, accentuarea crizei preţurilor, fapt care ar avea consecinţe negative
            asupra situaţiei economice a industriei comunitare.

     (141) După cum se explică anterior, situaţia economică a industriei comunitare rămâne
           fragilă şi vulnerabilă. Este probabil ca, în cazul în care industria comunitară ar fi
           expusă unei creşteri a importurilor originare din ţara în cauză la preţuri care fac
           obiectul unor subvenţii, să rezulte o deteriorare a vânzărilor sale, a cotei sale de piaţă,
           a preţurilor sale de vânzare şi, prin urmare, a situaţiei sale financiare, de o amploare
           comparabilă cu cea constatată în ancheta iniţială. Pe baza celor menţionate anterior, se
           concluzionează, prin urmare, că abrogarea măsurilor ar determina, după toate
           probabilităţile, o degradare a situaţiei deja fragile a industriei comunitare, precum şi
           reapariţia unui prejudiciu tot mai mare.

     (142) Pe baza celor mai sus menţionate, se concluzionează că preţurile de import vor fi
           probabil mai mici pe piaţa comunitară în lipsa măsurilor antisubvenţie, deoarece
           producătorii indieni vor încerca probabil să-şi mărească cotele de piaţă. Această
           politică a preţurilor, împreună cu capacitatea producătorilor exportatori indieni de a
           vinde cantităţi importante de PET pe piaţa comunitară, ar avea ca efect, după toate
           probabilităţile, accentuarea presiunii asupra preţurilor, fapt care ar avea consecinţe
           negative asupra situaţiei industriei comunitare.

                                  H. INTERESUL COMUNITĂŢII

     1.     Introducere

     (143) În conformitate cu articolul 31 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă menţinerea
           măsurilor antisubvenţie în vigoare ar fi contrară sau nu interesului Comunităţii în
           ansamblu. Stabilirea interesului Comunităţii are la bază o apreciere a tuturor
           intereselor aflate în joc. Prezenta anchetă analizează o situaţie în care sunt deja în
           vigoare măsuri antisubvenţie şi permite evaluarea oricărui impact negativ anormal a
           acestor măsuri asupra părţilor în cauză.

     (144) Pe această bază, s-a examinat dacă, în ciuda concluziilor privind probabilitatea de
           continuare sau de reapariţie a subvenţiilor prejudiciabile, există motive imperioase
           pentru a se concluziona că menţinerea măsurilor în acest caz particular nu este în
           interesul Comunităţii.

     2.     Interesul industriei comunitare

     (145) După cum s-a subliniat mai sus, efectul de prejudiciu al subvenţiei poate continua în
           cazul în care măsurile sunt abrogate. Toţi producătorii comunitari, cu excepţia a doi
           producători, au cooperat şi au sprijinit măsurile în curs.

     (146) Continuarea măsurilor antisubvenţie asupra importurilor din India ar permite industriei
           comunitare să ajungă la un nivel de rentabilitate rezonabil, deoarece este probabil ca,

RO                                                  38                                                    RO
 ---pagebreak---             pe termen scurt, industria comunitară să mărească volumul vânzărilor şi, în consecinţă,
            să beneficieze de economiile la scară. În acelaşi timp, probabil că va reuşi să mărească
            uşor preţurile de vânzare pentru a ajunge, astfel, la un nivel de profit satisfăcător.
            Chiar dacă importurile subvenţionate în timpul perioadei anchetei de reexaminare
            originare din India au fost reduse, neputând, astfel, să cauzeze un prejudiciu major,
            dacă măsurile antisubvenţie vor fi abrogate, aceste importuri vor afecta, probabil, în
            mod negativ situaţia industriei comunitare. Drept urmare, aceste măsuri sunt esenţiale
            pentru a asigura viabilitatea societăţilor care tranzacţionează granule din PET din
            industria comunitară, care a avut de înfruntat competiţia importurilor subvenţionate
            din India timp de mai mulţi ani.

     3.     Interesul importatorilor

     (147) Importatorii/comercianţii au oferit o cooperare redusă, iar dintre cei care au cooperat,
           niciunul nu făcea achiziţii din India. Cu toate acestea, importatorii/comercianţii care au
           cooperat au putut fi consideraţi ca fiind reprezentativi, deoarece volumul vânzărilor lor
           reprezenta 5% din consumul UE. De asemenea, aceştia ar prefera o piaţă cu taxe
           vamale zero dacă vor avea constant rezultate financiare pozitive.

     (148) Ancheta a arătat că există şi alte surse alternative de aprovizionare fără măsuri
           antisubvenţie şi antidumping, şi anume Mexic, Brazilia, SUA, Turcia, Pakistan, Iran,
           Arabia Saudită. Astfel, importatorii/comercianţii s-ar putea baza pe (ori ar putea trece
           la) surse alternative de aprovizionare considerabile.

     (149) Ţinând cont de faptul că măsurile în vigoare nu au afectat importatorii în mod
           considerabil, se concluzionează că menţinerea măsurilor compensatorii existente
           împotriva importurilor originare din India ar continua să nu aibă un efect negativ
           important asupra situaţiei importatorilor comunitari.

     4.     Interesul convertizorilor/utilizatorilor

     (150) Comisia a trimis chestionare la 47 convertizori/utilizatori cunoscuţi. Numai zece
           convertizori/utilizatori, având o reprezentativitate globală scăzută, au răspuns
           chestionarului. În conformitate cu informaţiile privind achiziţiile furnizate în
           răspunsurile la chestionar, convertizorii/utilizatorii care au cooperat în timpul
           perioadei anchetei reprezintă aproximativ 20% din consumul comunitar total de PET.
           În timpul perioadei anchetei, aceştia au achiziţionat 95% din cantitatea de PET
           necesară de la producători comunitari, iar restul din importuri originare din alte ţări
           decât statul care face obiectul acestei reexaminări. Au fost prezentate mai multe
           argumente împotriva instituirii taxelor vamale.

     (151) Cinci convertizori (care transformă granulele din PET în preforme şi în sticle şi care
           reprezintă 10% din consum) au răspuns la chestionar. Costul granulelor din PET
           reprezintă 55% din produsul final (majoritatea preforme). S-a constatat că aceştia
           importă cantităţi neglijabile din India şi din alte ţări terţe. Cu toate acestea, ei s-au
           opus continuării taxelor vamale susţinând că aceste măsuri ar putea avea drept efect
           creşterea artificială a preţurilor în Europa.

     (152) Cinci utilizatori, reprezentând aproximativ 10% din consum, au furnizat informaţii
           destul de incomplete. Nivelul scăzut de cooperare din partea marilor utilizatori poate fi
           datorat faptului că ultima anchetă privind importurile PET din Republica Populară

RO                                                 39                                                   RO
 ---pagebreak---             Chineză, Australia şi Pakistan a avut loc cu numai doi ani în urmă. Costurile PET
            reprezintă aproximativ 6 – 7% din costul global, fiind, astfel, destul de limitate. Deşi
            au declarat, precum convertizorii, că nu fac importuri din India, se opun instituirii
            taxelor vamale, susţinând că aceste măsuri ar putea avea drept efect creşterea
            artificială a preţurilor în Europa.

     (153) Luând în considerare situaţia financiară destul de bună a industriei inferior, spre
           deosebire de situaţia industriei comunitare, niciun convertizor/utilizator nu a folosit
           argumentul conform căruia menţinerea taxelor vamale actuale ar putea duce la
           pierderea de locuri de muncă sau la delocalizarea uzinelor de producţie.

     (154) În plus, în ceea ce priveşte producţia, industria comunitară şi-a adaptat dimensiunea
           pentru a corespunde consumului sporit, drept urmare, capacitatea neutilizată a
           industriei comunitare este, foarte probabil, capabilă să acopere în totalitate volumul
           importurilor.

     (155) Luând în considerare că mai există şi alte surse alternative de aprovizionare care să nu
           presupună măsuri antisubvenţie sau antidumping, şi anume Mexic, Brazilia, SUA,
           Turcia, Pakistan, Iran, Arabia Saudită, utilizatorii comunitari ar putea, în plus, să se
           bazeze pe (ori să treacă la) furnizori variaţi ai produsului în cauză.

     (156) În ceea ce priveşte performanţa industriei utilizatoare, ancheta a arătat că în timpul
           perioadei examinate utilizatorii care au cooperat şi-au mărit cifra de afaceri, nivelul
           ocupării forţei de muncă a fost stabil şi şi-au ameliorat, în ansamblu, rentabilitatea. În
           consecinţă, s-a constatat că nu au fost afectaţi în mod negativ de măsurile
           antisubvenţie.

     (157) Pe baza celor menţionate anterior, se concluzionează că menţinerea măsurilor
           antisubvenţie existente împotriva importurilor originare din India nu ar avea un efect
           negativ important asupra situaţiei importatorilor comunitari.

     5.     Interesul utilizatorilor

     (158) Furnizorii de materie primă [mono-etilen-glicol (MEG)] şi de acid tereftalic purificat
           (PTA), DMT şi IPA, toate produse petrochimice derivate din naftă, şi-au indicat în
           mod clar sprijinul pentru aceste măsuri şi au oferit o bună cooperare. În ceea ce-i
           priveşte, menţinerea măsurilor ar fi avantajoasă, deoarece industria comunitară ar
           putea să-şi revină, ceea ce le-ar permite să-şi amelioreze performanţele.

     6.     Concluzie privind interesul Comunităţii

     (159) Luând în considerare toţi factorii menţionaţi anterior, se concluzionează că nu există
           motive serioase de a nu menţine măsurile antisubvenţie actuale împotriva Indiei.

                                   I. MĂSURI COMPENSATORII

     (160) Toate părţile interesate au fost informate cu privire la faptele şi la considerentele
           esenţiale pe baza cărora se intenţionează să se recomande menţinerea măsurilor
           existente. De asemenea, li s-a acordat un termen pentru a li se permite să formuleze
           observaţii cu privire la informaţiile astfel comunicate. Autorităţile publice indiene au
           făcut observaţii cu privire la aspectele prejudiciului, susţinând că nu s-a demonstrat că
           industria comunitară a suferit un prejudiciu continuu şi că presiunea din partea

RO                                                 40                                                   RO
 ---pagebreak---             importurilor indiene nu a fost motivul pentru care producătorii europeni nu au reflectat
            în totalitate creşterea costului materiilor prime în preţul lor de vânzare. Trebuie amintit
            faptul că, aşa cum s-a indicat în analiza situaţiei industriei comunitare, situaţia
            financiară a acesteia s-a deteriorat şi, după cum se explică în considerentul 127, nivelul
            scăzut al preţurilor importurilor din ţara în cauză a contribuit în mod evident la apariţia
            unei presiuni de scădere a preţurilor industriei comunitare. Cu toate acestea, ţinând
            seama de volumul redus al importurilor subvenţionate în cadrul acestei reexaminări în
            temeiul expirării măsurilor, a trebuit examinată probabilitatea reapariţiei prejudiciului.
            În acest sens, s-a concluzionat, conform celor stipulate la considerentul 127, că, în
            lipsa măsurilor, creşterea volumului importurilor din India la preţuri scăzute ar avea un
            impact negativ asupra situaţiei industriei comunitare. Mai mult, un exportator indian a
            afirmat că, în lipsa unor măsuri, probabil că India nu-şi va mai redirecţiona vânzările
            spre Comunitate. Acest exportator a pretins că pieţele în curs de apariţie sunt mai
            atractive decât Comunitatea, cererea indiană este în creştere rapidă şi, drept urmare, nu
            mai există capacităţi neutilizate. Cu toate acestea, trebuie luat în considerare faptul că,
            fără a aduce atingere creşterii cererii pe piaţa indiană, ancheta a indicat existenţa unor
            capacităţi neutilizate la nivelul societăţilor, aspect confirmat şi de informaţiile privind
            piaţa indiană. În consecinţă, se concluzionează că niciuna dintre observaţiile primite în
            urma informaţiilor comunicate nu a fost în măsură să modifice concluziile astfel cum
            au fost formulate în prezentul regulament.

     (161) Din cele menţionate anterior rezultă că, în conformitate cu articolul 21 alineatul (2) din
           regulamentul de bază, trebuie să se menţină măsurile compensatorii aplicabile
           importurilor de granule din PET originare din India. Se aminteşte că aceste măsuri
           constă în drepturi specifice.

     (162) Nivelurile individuale ale dreptului compensatoriu prevăzute în prezentul regulament
           reflectă situaţia constatată pentru exportatorii care au cooperat în timpul reexaminării.
           Prin urmare, se aplică numai importurilor produsului în cauză fabricat de aceste
           societăţi şi, prin urmare, de entităţile juridice specifice menţionate. Importurile
           produsului în cauză fabricat de orice societate a cărei denumire şi adresă nu sunt
           menţionate în mod specific în expunerea de motive a prezentului regulament, inclusiv
           de către entităţile aflate în legătură cu societăţile menţionate în mod special, nu pot
           beneficia de aceste niveluri şi urmează să facă obiectul dreptului aplicabil „tuturor
           celorlalte societăţi”.

     (163) Orice cerere de aplicare a acestor niveluri individuale ale dreptului compensatoriu (de
           exemplu, în urma unei schimbări de denumire a entităţii sau în urma creării de noi
           entităţi de producţie sau de vânzare) trebuie adresată fără întârziere Comisiei14 şi
           trebuie să conţină toate informaţiile utile privind, în special, orice modificare a
           activităţilor societăţii legate de producţie, de vânzări interne şi de vânzări la export
           care rezultă, de exemplu, în urma acestei schimbări de denumire a entităţii sau în urma
           creării acestor noi entităţi de producţie sau de vânzare. În cazul în care acest lucru este
           necesar, regulamentul este modificat în consecinţă, după consultarea comitetului
           consultativ, printr-o actualizare a listei de societăţi care beneficiază de niveluri
           individuale ale dreptului compensatoriu.

     14
            European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, J-79 5/17, B-1049 Brussels

RO                                                      41                                                  RO
 ---pagebreak---      (164) Pentru a garanta aplicarea corectă a dreptului compensatoriu, nivelul dreptului rezidual
           nu ar trebui să se aplice numai exportatorilor care nu au cooperat, ci şi societăţilor care
           nu au exportat produsul în cauză în perioada anchetei de reexaminare. Cu toate
           acestea, acestea din urmă sunt invitate, având în vedere faptul că îndeplinesc condiţiile
           prevăzute la articolul 20 din regulamentul de bază, să prezinte o cerere de reexaminare
           în conformitate cu respectivul articol, pentru a se putea examina situaţia lor
           individuală.

     ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

                                                  Articolul 1

     1. O taxă compensatorie definitivă se instituie la importurile de polietilenă tereftalată având o
     viscozitate egală cu sau mai mare de 78 ml/g, în conformitate cu standardul ISO 1628-5, care
     intră sub incidenţa codului NC 3907 60 20, originar din India.

     2. Exceptând prevederile articolului 2, nivelul taxei compensatorii aplicabile preţului net
     franco frontieră comunitară, înainte de vămuire, pentru produse fabricate de societăţile
     enumerate mai jos, se stabileşte după cum urmează:

     Ţara                      Societate                          Taxă        Cod adiţional TARIC
                                                                  compensator
                                                                  ie
                                                                  (EUR/tonă)

     India                     Reliance Industries Limited         41,3            A181

     India                     Pearl Engineering Polymers          31,3            A182
                               Ltd

     India                     Senpet Ltd                          22,2            A183

     India                     Futura Polyesters Ltd               0               A184

     India                    South Asian Petrochem Ltd            106,5           A585

     India                     Toate celelalte societăţi           41,3            A999

     3. În caz de prejudiciu înainte de punerea în liberă circulaţie a mărfurilor, atunci când preţul
     plătit sau care trebuie să fie plătit se calculează proporţional, în scopul stabilirii valorii în
     vamă, în conformitate cu articolul 145 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/9315 al Comisiei,
     valoarea taxei compensatorii, calculată pe baza valorilor menţionate anterior, se reduce cu un
     procentaj corespunzător preţului plătit sau care trebuie să fie plătit în mod efectiv.

     15
             JO L 253, 11.10.1993, p. 1, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr.
             2286/2003 al Comisiei (JO L 343, 31.12.2003, p. 1)

RO                                                     42                                                     RO
 ---pagebreak---      4. Fără a aduce atingere dispoziţiilor alineatelor (1) şi (3), taxa compensatorie definitivă nu se
     aplică importurilor puse în liberă circulaţie în conformitate cu articolul 2.

     5. În absenţa unor dispoziţii contrare, se aplică dispoziţiile în vigoare în materie de drepturi
     vamale.

                                                Articolul 2

     1.      Importurile vor fi scutite de taxele compensatorii impuse de articolul 1 dacă sunt
     fabricate şi exportate direct (adică facturate şi expediate) către o societate care acţionează ca
     un importator în Comunitate de către societăţile menţionate la alineatul (3), declarate sub
     codul adiţional TARIC corespunzător şi dacă sunt îndeplinite condiţiile stipulate la alineatul
     (2).

     2.      Când se prezintă cererea de punere în liberă circulaţie, scutirea de taxe depinde de
     prezentarea la serviciul vamal al statului membru în cauză a unei „facturi de conformitate”
     valide, eliberată de societăţile exportatoare menţionate la alineatul (3), conţinând elementele
     esenţiale enumerate în anexă. Scutirea de taxe va depinde, de asemenea, de exactitatea cu care
     bunurile declarate şi prezentate la vamă corespund descrierii din „factura de conformitate”.

     3.     Importurile însoţite de o „factură de conformitate” trebuie declarate sub următoarele
     coduri adiţionale TARIC:

     Ţara                     Societate                          Cod adiţional TARIC

     India                    Pearl Engineering Polymers A182
                              Ltd

     India                    Flex Industries Ltd                A181

     India                    South Asian Petrochem Ltd          A585

                                                Articolul 3

     Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare publicării în Jurnalul Oficial al
     Uniunii Europene.

     Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale şi se aplică direct în toate statele
     membre.

     Adoptat la Bruxelles,

                                                    Pentru Consiliu
                                                    Preşedintele

RO                                                   43                                                    RO
 ---pagebreak---                                                 ANEXĂ

     Elemente care trebuie indicate în „factura de conformitate” menţionată în articolul 2 alineatul
     (2):

     1. Numărul facturii de conformitate.

     2. Codul adiţional TARIC sub care mărfurile din factură pot fi scoase din vamă la frontiera
     comunitară (astfel cum se specifică în regulament).

     3. Denumirea exactă a mărfurilor, inclusiv:

     - numărul de cod al produsului [product reporting code number (PRC)] (astfel cum a fost
     stabilit în angajamentul oferit de exportatorul producător în cauză),

     - codul NC,

     - cantitatea (în unităţi).

     4. Descrierea termenilor de vânzare, inclusiv:

     - preţul unitar,

     - termenii de plată aplicabili,

     - termenii de livrare aplicabili,

     - reducerile şi rabaturile totale.

     5. Numele societăţii care acţionează ca importator căreia i-a fost emisă factura direct de către
     societate.

     6. Numele responsabilului societăţii care a emis factura de conformitate, precum şi
     următoarea declaraţie semnată:

     „Subsemnatul ...... certific că vânzarea pentru export direct în Comunitatea Europeană a
     mărfurilor incluse în această factură este realizată în scopul şi în conformitate cu termenii
     angajamentului oferit de ..... [societatea] şi este acceptată de Comisia Europeană prin Decizia
     2000/745/CE. Declar că informaţiile furnizate în această factură sunt complete şi corecte”.

RO                                                    44                                                RO