               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 2.2.2016
            COM(2016) 43 final
            2016/0027(COD)
            Propunere de
            DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI A CONSILIULUI
            privind utilizarea benzii de frecvențe de 470-790 MHz în Uniune
            {SWD(2016) 19 final}{SWD(2016) 20 final}

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.CONTEXTUL PROPUNERII

               •Motivele și obiectivele propunerii

                  Conform viziunii strategiei privind piața unică digitală a Europei, atât întreprinderile, cât și cetățenii trebuie să beneficieze de o conectivitate universală și de înaltă calitate. Strategia cuprinde propuneri specifice ale Comisiei privind „eliberarea coordonată a benzii de 694-790 MHz („banda de 700 MHz”), care este în mod deosebit adecvată pentru furnizarea serviciilor în bandă largă în zonele rurale și răspunde, în același timp, nevoilor specifice de distribuție a serviciilor mass-media audiovizuale”.

                  Pentru conexiunile pe suport radio este necesar accesul la benzile situate sub 1 GHz, care sunt cele mai indicate pentru a asigura atât o acoperire largă, cât și viteze mari. În urma trecerii la tehnologii de televiziune digitală care utilizează mai eficient spectrul, banda de 800 MHz (790-862 MHz sau „dividendul digital”) a constituit prima porțiune din banda de radiodifuziune UHF (470-862 MHz) care a fost reafectată serviciilor pe suport radio în bandă largă din Uniune. În prezent, banda de radiodifuziune UHF (denumită în continuare „banda UHF”) cuprinde gama de frecvențe de la 470 la 790 MHz. Această bandă este folosită pentru televiziunea digitală terestră (TDT) și pentru echipamentele audio (în esență, microfoane fără fir) utilizate la producția de programe și la evenimentele speciale („echipamente PMSE audio”).

                  Conferința mondială pentru radiocomunicații 2012 (CMR-12), și anume Conferința Uniunii Internaționale a Telecomunicațiilor (UIT) care revizuiește reglementările obligatorii pentru radiocomunicații, a decis că banda de 700 MHz ar trebui să fie alocată în regiunea 1 (Europa și Africa) atât serviciilor de radiodifuziune, cât și serviciilor mobile, începând din 2015.

                  La CMR-15, care a avut loc în noiembrie 2015, au fost finalizate negocierile internaționale cu privire la parametrii tehnici și de reglementare pentru utilizarea benzii de 700 MHz pentru serviciile pe suport radio în bandă largă. Situația coerentă înregistrată în banda de frecvențe de 700 MHz în toate regiunile UIT
                     1
                   oferă o ocazie rară pentru armonizarea aproape mondială a acestei benzi de frecvență pentru utilizarea de către serviciile pe suport radio în bandă largă. CMR-15 a menținut, de asemenea, alocarea exclusivă a benzii de 470-694 MHz („banda de frecvențe sub 700 MHz”) pentru serviciul de radiodifuziune în regiunea 1.

                  În 2013, vicepreședintele Comisiei, dna Neelie Kroes, a cerut fostului comisar Pascal Lamy să prezideze un grup la nivel înalt format din reprezentanți ai sectoarelor de servicii mobile, de radiodifuziune și de media, care avea sarcina de a găsi o poziție comună cu privire la utilizarea ulterioară a benzii UHF. Raportul președintelui grupului („Raportul Lamy”) a recomandat reafectarea benzii de 700 MHz pentru serviciile pe suport radio în bandă largă, în condițiile susținerii, în același timp, a modelului audiovizual european, prin garantarea accesului ulterior al radiodifuziunii terestre la banda de frecvențe sub 700 MHz.

                  Consultarea publică organizată de Comisie cu privire la Raportul Lamy a arătat că există sprijin pentru o acțiune coordonată a Uniunii. În paralel, Grupul pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio (RSPG) a adoptat un aviz
                     2
                   care sprijină, de asemenea, o abordare coordonată la nivelul Uniunii în ceea ce privește furnizarea serviciilor pe suport radio în bandă largă utilizând banda de frecvențe de 700 MHz. RSPG a recomandat în avizul său stabilirea de condiții tehnice armonizate și a unui termen limită comun pentru utilizarea eficace a benzii de 700 MHz, precum și utilizarea pe termen lung a benzii de frecvențe sub 700 MHz pentru distribuția audiovizuală și disponibilitatea acestei benzi pentru TDT.

                  Răspunsul Comisiei la rezultatele consultării părților interesate europene și la acordurile internaționale sub egida UIT a constat în elaborarea unei strategii a Uniunii pentru utilizarea pe termen lung a benzii UHF. Strategia va promova piața unică digitală și va asigura o gestionare eficientă a spectrului radio din banda UHF, care să reflecte valoarea socială, culturală și economică a acestuia. Strategia privind banda UHF are trei direcții majore:

               condiții tehnice armonizate pentru serviciile de comunicații electronice pe suport radio în bandă largă din banda de 700 MHz, bazate pe principiul neutralității tehnologiei și serviciului;

               un termen comun pentru punerea la dispoziție a benzii de 700 MHz în vederea utilizării sale eficace, în conformitate cu condițiile tehnice armonizate sus-menționate, de către serviciile de comunicații electronice pe suport radio în bandă largă, precum și măsuri de coordonare pentru sprijinirea acestei tranziții;

               prioritate pentru distribuția serviciilor mass-media audiovizuale (SMAV) în banda de frecvențe sub 700 MHz, alături de o abordare flexibilă a modului de utilizare a benzii; aceasta este necesară pentru a răspunde diversității piețelor TDT, a căror dimensiune variază de la un stat membru la altul.

               •Coerența cu dispozițiile existente în domeniul de politică

                  Prezenta propunere contribuie la atingerea obiectivului de 1 200 MHz pentru serviciile pe suport radio în bandă largă, care reprezintă unul dintre obiectivele principale ale Deciziei nr. 243/2012/UE a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a unui program multianual pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio (RSPP). Propunerea promovează, de asemenea, dezvoltarea în continuare de servicii mass-media audiovizuale inovatoare, în conformitate cu obiectivele RSPP, și respectă Directiva privind autorizarea
                     3
                   și Directiva-cadru
                     4
                  , în special articolele 9 și 9a din aceasta din urmă.

               2.TEMEI JURIDIC, SUBSIDIARITATE ȘI PROPORȚIONALITATE

               •Temei juridic

                  Prezenta măsură legislativă se bazează pe articolul 114 din TFUE și urmărește asigurarea bunei funcționări a pieței interne.

               •Subsidiaritate și proporționalitate

                  Așa cum se arată și în evaluarea impactului, soluția prevăzută de prezenta propunere de decizie este cea mai bună opțiune din punctul de vedere al subsidiarității și din cel al proporționalității.

                  Principiul subsidiarității este respectat, deoarece obiectivele inițiativei nu pot fi realizate de către statele membre în mod individual, însă această soluție permite, în același timp, luarea în considerare a circumstanțelor naționale (atât în cazul benzii de frecvențe de 700 MHz, cât și în cazul benzii de frecvențe sub 700 MHz).

               UE trebuie să decidă asupra modului în care intenționează să utilizeze banda de 700 MHz în viitor, dacă dorește să evite abordările naționale divergente și să limiteze interferențele transfrontaliere. În lipsa unei legislații comune la nivelul Uniunii pentru banda UHF, utilizarea acesteia în Uniune ar fi supusă unei fragmentări dăunătoare. Fragmentarea conduce la interferențe transfrontaliere, care ar putea afecta până la 13 % din populația UE.

               Prin urmare, sunt necesare o desemnare și o autorizare coordonate, până în 2020, a benzii de frecvențe de 700 MHz pentru banda largă pe suport radio, precum și desemnarea coordonată a benzii de frecvențe sub 700 MHz pentru o utilizare flexibilă, care să asigure furnizarea serviciilor mass-media audiovizuale destinate unei audiențe de masă și investițiile în tehnologii mai eficiente, necesare pentru eliberarea benzii de 700 MHz utilizată în prezent de TDT.

                  O utilizare flexibilă a benzii de frecvențe sub 700 MHz este și proporțională, deoarece abordează problema și atinge obiectivele în cel mai eficient mod. Eliberarea întregii benzi de frecvențe sub 700 MHz pentru banda largă pe suport radio ar depăși, de exemplu, ceea ce este necesar în prezent pentru a satisface cererea de spectru sub 1 GZ, necesar traficului pe suport radio. În același timp, pentru statele membre care doresc să își mențină actuala capacitate TDT, utilizarea flexibilă asigură certitudine în ceea ce privește reglementarea TDT în banda de frecvențe sub 700 MHz. În plus, în temeiul Deciziei nr. 676/2002/CE, condițiile tehnice armonizate pentru utilizarea spectrului pot fi stabilite de comun acord cu experții tehnici naționali din Comitetul pentru spectrul de frecvențe radio.

               •Alegerea instrumentului

                  Strategia Comisiei privind utilizarea benzii UHF în Uniune va fi pusă în aplicare prin intermediul a două instrumente juridice. O măsură neobligatorie, cum ar fi o recomandare a Parlamentului și a Consiliului, nu ar prevedea obligativitatea coordonării de către Uniune și nici nu ar impune luarea de măsuri de către statele membre. Decizia a fost preferată regulamentului, deoarece măsura creează obligații pentru statele membre, dar nu urmărește să producă în statele membre efecte directe asupra părților interesate din sectorul privat. O decizie este, de asemenea, mai adecvată decât o directivă, întrucât proiectul de măsură nu stabilește un întreg ansamblu de norme generale care trebuie transpuse în dreptul național, ci cuprinde un număr limitat de acțiuni specifice care trebuie întreprinse de statele membre. Decizia nr. 243/2012/UE a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a RSPP prevede, de exemplu, la articolul 6 alineatul (4) obligații și acțiuni similare ale statelor membre, iar Deciziile nr. 128/1999/CE, nr. 626/2008/CE și nr. 676/2002/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului au fost adoptate în trecut tot cu scopul de a impune statelor membre obligații și acțiuni similare.

                  Prezenta măsură bazată pe articolul 114 din TFUE va fi însoțită de o decizie de punere în aplicare a Comisiei, adoptată prin procedura de comitologie în temeiul Deciziei nr. 676/2002/CE
                     5
                  , care va desemna și va pune la dispoziție banda de 700 MHz în vederea utilizării sale de către serviciile de comunicații electronice pe suport radio în bandă largă, în condițiile tehnice armonizate elaborate cu sprijinul CEPT
                     6
                  . Această abordare a fost utilizată și pentru armonizarea benzii de 800 MHz pentru serviciile de comunicații electronice pe suport radio în bandă largă, în temeiul RSPP și al Deciziei 2010/267/UE a Comisiei
                     7
                  .

               3.REZULTATELE EVALUĂRII EX-POST, ALE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII IMPACTULUI

               •Consultări cu părțile interesate

               Prezenta propunere a luat în considerare următoarele contribuții ale părților interesate:

               (a)Raportul Lamy
                  8
                întocmit de Pascal Lamy pe baza activităților desfășurate de Grupul la nivel înalt pe care l-a prezidat;

               (b)contribuțiile la consultarea publică
                  9
                privind Raportul Lamy;

               (c)Raportul RSPG privind o „Propunere a abordare a radiodifuziunii, referitoare la coordonarea spectrului în cazul realocării benzii de 700 MHz”
                  10
               ;

               (d)avizul RSPG referitor la „Strategia pe termen lung privind utilizarea viitoare a benzii UHF (470-790 MHz) în Uniunea Europeană”.

               •Obținerea și utilizarea avizului experților

                  Două studii independente dedicate, efectuate pentru Comisie, au furnizat date pentru prezenta propunere. Este vorba despre:

               „Economic and Social Impact of Repurposing the 700 MHz frequency band for Wireless Broadband Services in the European Union” (Impactul social și economic al reafectării benzii de 700 MHz pentru serviciile pe suport radio în bandă largă din Uniunea Europeană);

               „Challenges and opportunities of broadcast-broadband convergence and its impact on spectrum and network use” (Provocări și oportunități ale convergenței dintre radiodifuziune și banda largă, precum și impactul acestei convergențe asupra utilizării spectrului și a rețelei)

                  Primul studiu analizează costurile tranziției, impactul acoperirii cu servicii pe suport radio în bandă largă utilizând banda de 700 MHz și aspectele socioculturale legate de reconfigurarea utilizării spectrului de către TDT în banda de frecvențe sub 700 MHz.

                  Al doilea studiu oferă o evaluare cuprinzătoare a posibilităților de convergență dintre TDT și banda largă pe suport radio după 2020.

               •Evaluarea impactului

                  Evaluarea impactului efectuată de Comisie a primit, la 27 noiembrie 2015, un aviz pozitiv din partea Comitetului de analiză a reglementării
                     11
                  .

                  Evaluarea impactului a avut în vedere patru opțiuni de politică:

               (1)nicio acțiune la nivelul Uniunii;

               (2)desemnarea și autorizarea coordonată a benzii de frecvențe de 700 MHz pentru banda largă pe suport radio, până în 2020, și rezervarea benzii de frecvențe sub 700 MHz pentru TDT și echipamentele PMSE audio;

               (3)desemnarea și autorizarea coordonată a benzii de frecvențe de 700 MHz pentru banda largă pe suport radio, până în 2020. Desemnarea coordonată a benzii de frecvențe sub 700 MHz pentru o utilizare flexibilă în funcție de cererea națională, ceea ce ar asigura continuitatea furnizării serviciilor mass-media audiovizuale destinate unei audiențe de masă (într-un mod neutru din punctul de vedere al tehnologiei), inclusiv distribuția programelor cu acces liber, precum și un spectru disponibil pentru echipamentele PMSE audio. Pentru a evita interferențele, utilizarea spectrului de frecvențe sub 700 MHz ar trebui limitată din punct de vedere tehnic la modul „exclusiv legătură descendentă”
                  12
               . Această opțiune ar prevedea și elaborarea unei strategii privind spectrul pentru echipamentele PMSE audio, care ar soluționa pierderea de spectru pentru aceste echipamente în banda UHF.

               (4)desemnarea și autorizarea coordonată a întregii benzi UHF pentru servicii pe suport radio în bandă largă, până în 2020.

                  Comisia a ales opțiunea 3, care a devenit „opțiunea preferată” pentru îndeplinirea obiectivelor de politică. Opțiunea preferată va contribui la îndeplinirea obiectivelor Uniunii în materie de spectru și conectivitate. Utilizarea pentru banda largă pe suport radio a benzii de 700 MHz împreună cu spectrul din benzile de 800 MHz și de 900 MHz ar stimula creșterea capacității rețelelor mobile. Acest lucru ar asigura o acoperire universală la viteze mari de transmisie, de cel puțin 30 Mb/s per utilizator, pe o piață concurențială reprezentativă, pe care ar activa 3-4 operatori. Stabilirea anului 2020 ca termen limită comun pentru reafectarea benzii de 700 MHz este adecvată și pentru că termenul corespunde instalării primelor rețele 5G. Opțiunea 3 asigură, de asemenea, organismelor de radiodifuziune și furnizorilor de servicii mass-media audiovizuale pentru publicul larg, în special radiodifuziunii digitale terestre, certitudinea accesului la spectrul din banda de frecvențe sub 700 MHz. Flexibilitatea utilizării spectrului de frecvențe sub 700 MHz facilitează reducerea interferențelor și permite crearea unui „ecosistem” inovator, care promovează investițiile și noi modele de afaceri.

                  Rezultatele cu care s-a încheiat CMR-15, menționate anterior, susțin opțiunea 3, atât pentru banda de frecvențe de 700 MHz, cât și pentru banda de frecvențe sub 700 MHz. În Europa, Africa și zone extinse din restul lumii, banda de frecvențe sub 700 MHz rămâne alocată exclusiv serviciilor de radiodifuziune.

                  Primul dintre studiile sus-menționate comandate de Comisie a estimat că eliberarea benzii de 700 MHz în 2020 și trecerea la tehnologia de radiodifuziune terestră de nouă generație ar costa între 1,2 și 4,4 miliarde EUR. Cea mai mare parte a acestor costuri ar fi suportată de utilizatorii finali, cu ocazia modernizării echipamentului lor de recepție înainte de sfârșitul ciclului normal de reînnoire a acestuia. În ceea ce privește echipamentele PMSE audio, costurile aferente tranziției în 2020 s-ar ridica la 200 milioane EUR, în ipoteza în care 30 % din utilizatorii actuali de echipamente PMSE audio operează în banda de 700 MHz. Țările UE pot aplica însă măsuri de sprijin public neutre din punctul de vedere al tehnologiei, care să limiteze costurile respective, dacă acestea sunt compatibile cu normele privind ajutoarele de stat
                     13
                  . În plus, costul maxim al adaptării rețelelor de TDT pentru transmiterea aceluiași volum de programe în condițiile reducerii spectrului este estimat la aproximativ 890 milioane EUR. Această valoare poate include, în special, costurile suportate de titularii de drepturi, ale căror drepturi de utilizare trebuie modificate înainte de sfârșitul perioadei pentru care au fost acordate. În cazul în care statele membre iau în considerare aplicarea unor măsuri de reducere a costurilor respective, acestea trebuie să respecte principiul neutralității tehnologice și practica decizională a Comisiei în domeniul ajutoarelor de stat
                     14
                  , precum și jurisprudența relevantă a instanțelor UE
                     15
                  . Măsurile adoptate pentru a compensa retragerea drepturilor pot fi compatibile cu legislația Uniunii în materie de ajutoare de stat în anumite circumstanțe și dacă această compensație nu depășește prejudiciul generat de retragere. Potrivit RSPG, în 14 state membre au fost acordate drepturi de utilizare pe o perioadă nedeterminată sau pe o perioadă care depășește anul 2020.

               Ținând seama de rezultatele recentelor licitații pentru alocarea spectrului în benzile de 800 MHz și 900 MHz, veniturile totale obținute din asignarea benzii de 700 MHz în UE-28, până în 2020, s-ar ridica, conform unei estimări prudente și dacă toate celelalte elemente rămân neschimbate, la aproximativ 11 miliarde EUR.

               4.IMPLICAȚIILE BUGETARE

               Nu se așteaptă implicații bugetare specifice pentru Uniune.

               5.ALTE ELEMENTE

               •Explicarea detaliată a dispozițiilor specifice ale propunerii

                  În conformitate cu strategia pentru banda UHF, prezenta propunere stabilește:

               termene pentru reafectarea benzii de 700 MHz pentru serviciile de comunicații electronice pe suport radio în bandă largă, în conformitate cu condițiile tehnice armonizate la nivelul Uniunii;

               măsuri de facilitare a tranziției către utilizarea spectrului din banda UHF;

               măsuri pentru utilizarea pe termen lung a benzii de frecvențe sub 700 MHz, care vor fi supuse unei revizuiri.

                  Articolul 1 prevede două termene comune obligatorii pentru statele membre în ceea ce privește reafectarea benzii de 700 MHz pentru banda largă pe suport radio:

               acordurile de coordonare transfrontalieră trebuie finalizate până la sfârșitul anului 2017;

               până la jumătatea anului 2020, banda de 700 MHz trebuie pusă la dispoziție pentru utilizarea sa eficace de către serviciile de comunicații electronice pe suport radio în bandă largă, în conformitate cu Decizia de punere în aplicare a Comisiei privind condițiile tehnice armonizate de utilizare a benzii
                  16
               .

                  Articolul 1 prevede, de asemenea, că, după termenul comun stabilit pentru Uniune, utilizarea benzii de 700 MHz pentru banda largă pe suport radio trebuie protejată la nivel transfrontalier.

                  Articolul 2 prevede obligația statelor membre de a permite transferul drepturilor de utilizare a spectrului din banda de 700 MHz. Aceasta este conformă cu obiectivele de politică și cu dispozițiile Deciziei privind RSPP
                     17
                   și cele ale Directivei-cadru.

                  Articolul 3 impune statelor membre să efectueze o evaluare la nivel național și să ia în considerare, atunci când acordă drepturi de utilizare a benzii de 700 MHz pentru serviciile de comunicații electronice pe suport radio în bandă largă, luarea de măsuri de asigurare a unui nivel înalt de calitate a acoperirii populației și teritoriului. Scopul este de a profita de beneficiile socioeconomice oferite de banda UHF, contribuind la reducerea decalajului digital și facilitând dezvoltarea pe scară largă a internetului obiectelor.

                  Articolul 4 se referă la utilizarea pe termen lung a benzii de frecvențe sub 700 MHz. Articolul prevede obligația statelor membre de a asigura utilizarea pe termen lung a benzii respective pentru distribuția serviciilor mass-media audiovizuale destinate unei audiențe de masă (sau publicului larg). Acest lucru ar trebui să includă utilizarea în continuare a benzii de către echipamentele PMSE audio pe suport radio, în conformitate cu prioritățile naționale.

                  Pentru ca obligațiile statelor membre să fie coerente cu articolele 9 și 9a din Directiva-cadru, obligația de asigurare a utilizării benzii de frecvențe sub 700 MHz se aplică furnizării de servicii mass-media audiovizuale destinate unei audiențe de masă, și nu tipului de tehnologie pe suport radio pe care se bazează aceasta sau tipului de serviciu de comunicații electronice. Prin urmare, garanția prevăzută la articolul 4 asigură certitudinea accesului la spectru și permite dezvoltarea în continuare a TDT ca platformă principală pentru radiodifuzarea terestră a serviciilor mass-media audiovizuale către publicul larg. De asemenea, articolul permite utilizarea benzii de frecvențe sub 700 MHz și de către alte tehnologii sau servicii de comunicații electronice, limitate exclusiv la legătura descendentă (și anume, de la rețea la terminalele receptoare, cum ar fi televizoarele sau tabletele).

                  Articolul 5 prevede obligația statelor membre de a adopta și a comunica întregii Uniuni foile de parcurs naționale privind reafectarea benzii de 700 MHz pentru banda largă pe suport radio și privind procesul de tranziție aferent pentru întreaga bandă UHF. Această dispoziție se bazează pe foaia de parcurs a tranziției, asupra căreia au convenit părțile interesate (a se vedea anexa 2 la Raportul Lamy). Foaia de parcurs stabilește domeniul de aplicare al măsurilor care trebuie avute în vedere pentru tranziția la noile tehnologii de TDT în contextul reafectării benzii de 700 MHz. Scopul este de a asigura limitarea impactului asupra publicului și a întreprinderilor prin utilizarea unui proces transparent.

                  Articolul 6 prevede obligația Comisiei de a efectua, până în 2025, o revizuire a utilizării spectrului din banda de frecvențe sub 700 MHz, în cooperare cu statele membre. După efectuarea acestei revizuiri, Comisia trebuie să prezinte concluziile sale Parlamentului European și Consiliului, împreună cu orice propuneri de modificări legislative, care ar putea schimba, de exemplu, fondul sau forma garanțiilor sau durata acestora. Această dispoziție a deciziei este conformă cu o recomandare a Raportului Lamy. Revizuirea de către Comisie a utilizării spectrului din banda de frecvențe sub 700 MHz ar trebui să țină seama de revizuirea acestei benzi, care va avea loc cu ocazia Conferinței mondiale pentru radiocomunicații a UIT din 2023.

               2016/0027 (COD)

               Propunere de

               DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI A CONSILIULUI

               privind utilizarea benzii de frecvențe de 470-790 MHz în Uniune

               PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 114,

               având în vedere propunerea Comisiei Europene,

               după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

               având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European
                  18
               ,

               având în vedere avizul Comitetului Regiunilor
                  19
               ,

               hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară,

               întrucât:

               (1)În programul pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio (RSPP), instituit prin Decizia nr. 243/2012/UE
                  20
               , Parlamentul European și Consiliul au stabilit ca obiective: identificarea, până în 2015, a cel puțin 1 200 MHz de spectru adecvat pentru serviciile de comunicații electronice pe suport radio în bandă largă din Uniune, susținerea dezvoltării în continuare de servicii mass-media audiovizuale inovatoare prin asigurarea unui spectru suficient pentru furnizarea acestor servicii prin satelit și pe cale terestră, dacă necesitatea este motivată în mod clar, și asigurarea unui spectru suficient pentru producția de programe și pentru evenimentele speciale (PMSE).

               (2)În strategia sa pentru piața unică digitală
                  21
               , Comisia evidențiază importanța benzii de 694-790 MHz („banda de 700 MHz”) pentru asigurarea furnizării de servicii în bandă largă în zonele rurale și subliniază necesitatea eliberării coordonate a acestei benzi, ținând seama, în același timp, de nevoile specifice ale distribuției serviciilor mass-media audiovizuale.

               (3)Spectrul din banda de frecvențe 470-790 MHz este o resursă valoroasă pentru instalarea rentabilă a rețelelor pe suport radio cu acoperire universală în interior și exterior. Acest spectru, care este utilizat în prezent în Uniune pentru televiziunea digitală terestră (TDT) și echipamentele PMSE audio pe suport radio, susține dezvoltarea sectorului mass-media, a sectorului creativ și a celui cultural, care se bazează în mare parte pe această resursă pentru a furniza, pe suport radio, conținut destinat audienței de masă.

               (4)Pentru regiunea 1, care include Uniunea, prin reglementările pentru radiocomunicații ale Uniunii Internaționale a Telecomunicațiilor, adoptate de Conferința mondială pentru radiocomunicații, banda de 700 MHz a fost alocată, în mod co-primar, serviciilor de radiodifuziune și serviciilor mobile (cu excepția serviciului mobil aeronautic), iar banda de frecvențe 470-694 MHz („banda de frecvențe sub 700 MHz”) a fost alocată exclusiv serviciului de radiodifuziune, în mod primar, și echipamentelor PMSE audio pe suport radio, în mod secundar.

               (5)Ca urmare a creșterii rapide a traficului pe suport radio în bandă largă, mărirea capacității rețelelor pe suport radio a devenit o necesitate. Spectrul din banda de 700 MHz asigură atât capacitate suplimentară, cât și acoperire universală, în special în zonele rurale și în cele îndepărtate care pun probleme de rentabilitate, pentru recepție în interior și pentru comunicații între echipamente pe distanțe mari. În acest context, măsurile coerente pentru realizarea acoperirii cu servicii terestre pe suport radio de înaltă calitate în întreaga Uniune, bazate pe cele mai bune practici naționale în ceea ce privește obligațiile impuse operatorilor prin licență, ar trebui să urmărească îndeplinirea obiectivului RSPP potrivit căruia toți cetățenii ar trebui să aibă acces, până în 2020, la viteze în bandă largă de cel puțin 30 Mb/s. În acest mod, măsurile vor promova serviciile digitale inovatoare și vor asigura beneficii socioeconomice pe termen lung.

               (6)Utilizarea în comun a spectrului din aceeași bandă de frecvențe de către comunicațiile bidirecționale pe suport radio în bandă largă (legături ascendente și descendente), pe de o parte, și de către televiziune sau echipamentele PMSE audio pe suport radio, care utilizează transmisia unidirecțională, pe de altă parte, este problematică din punct de vedere tehnic. Acest lucru înseamnă că reafectarea benzii de 700 MHz pentru serviciile de comunicații electronice terestre bidirecționale pe suport radio în bandă largă ar priva utilizatorii de TDT și de echipamente PMSE audio pe suport radio de o parte din resursele lor de spectru. Prin urmare, sectoarele TDT și PMSE au nevoie de o reglementare predictibilă pe termen lung, care să asigure disponibilitatea unui spectru suficient pentru furnizarea și dezvoltarea sustenabilă a serviciilor lor, în special a programelor cu acces liber. Ar putea fi necesare măsuri la nivel național și la nivelul Uniunii pentru a asigura resurse suplimentare de spectru pentru echipamentele PMSE audio pe suport radio în afara benzii de 470-790 MHz.

               (7)În raportul său către Comisie („Raportul Lamy”)
                  22
               , Pascal Lamy, președintele Grupului la nivel înalt pentru utilizarea viitoare a benzii de 470-790 MHz, a recomandat punerea la dispoziție a benzii de 700 MHz pentru banda largă pe suport radio, până în 2020 (+/- doi ani). Acest lucru ar contribui la îndeplinirea obiectivului de predictibilitate pe termen lung a reglementării accesului TDT la banda de frecvențe sub 700 MHz până în 2030, deși acest aspect ar trebui revizuit până în 2025. În raportul Lamy s-a recomandat, de asemenea, flexibilitate la nivel național în ceea ce privește utilizarea, limitată exclusiv la legătura descendentă, a spectrului din banda de frecvențe sub 700 MHz. Modul „exclusiv legătură descendentă” înseamnă restricționarea tuturor transmisiilor efectuate într-un sistem pe suport radio, indiferent de tehnologia utilizată, la transmisia unidirecțională, respectiv de la stațiile infrastructurii centrale, cum ar fi un turn de televiziune sau o stație de bază pentru telefonie mobilă, către terminalele portabile sau mobile, cum ar fi televizoarele sau telefoanele mobile.

               (8)Grupul pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio (RSPG) recomandă în avizul său referitor la strategia pe termen lung privind utilizarea viitoare a benzii de 470-790 MHz în Uniune („avizul RSPG”) adoptarea unei abordări coordonate la nivelul Uniunii pentru punerea la dispoziție, până la sfârșitul anului 2020, a benzii de 700 MHz pentru utilizarea eficace a acesteia de către serviciile de comunicații electronice pe suport radio în bandă largă. Acest lucru ar concorda cu asigurarea, până în 2030, a disponibilității pe termen lung a benzii de frecvențe sub 700 MHz pentru furnizarea de servicii mass-media audiovizuale, exclusiv prin legătură descendentă. RSPG a recomandat, în special, adoptarea unei anumite flexibilități, astfel încât banda de frecvențe sub 700 MHz să poată fi utilizată și pentru furnizarea de servicii de comunicații electronice pe suport radio în bandă largă, exclusiv prin legătură descendentă.

               (9)Întrucât unele state membre au lansat sau au finalizat deja procesul național de autorizare a utilizării benzii de 700 MHz de către serviciile de comunicații electronice terestre bidirecționale pe suport radio în bandă largă, Uniunea ar trebui să ia măsuri imediate pentru a preveni fragmentarea pieței unice. Este nevoie de o abordare coordonată a utilizării viitoare a benzii de 470-790 MHz, care trebuie, de asemenea, să asigure predictibilitatea reglementării, să găsească un echilibru între diversitatea situațiilor din statele membre și obiectivele pieței unice și să promoveze o poziție coerentă a Uniunii pe scena internațională. În acest context, statele membre ar trebui să aibă obligația de a reafecta banda de 700 MHz în timp util, în conformitate cu legislația Uniunii și cu legislația națională.

               (10)Utilizarea benzii de 700 MHz de către aplicații din țări care nu sunt membre ale UE, după cum permit acordurile internaționale, sau în părți ale teritoriului național aflate în afara controlului efectiv al autorităților unui stat membru, poate limita, în unele state membre, utilizarea acestei benzi de către serviciile de comunicații electronice terestre pe suport radio în bandă largă. În consecință, aceste state membre nu ar putea respecta calendarul comun stabilit la nivelul Uniunii. Statele membre în cauză trebuie să ia toate măsurile necesare pentru a reduce la minimum durata și acoperirea geografică a acestor limitări și să solicite, dacă este necesar, asistența Uniunii, în conformitate cu articolul 10 alineatul (2) din Decizia privind RSPP. Acestea trebuie, de asemenea, să notifice Comisiei astfel de limitări în temeiul articolului 6 alineatul (2) și al articolului 7, iar informațiile respective trebuie publicate în conformitate cu articolul 5 din Decizia nr. 676/2002/CE
                  23
               .

               (11)Utilizarea benzii de 700 MHz pentru serviciile de comunicații electronice terestre pe suport radio în bandă largă trebuie supusă, cât mai curând posibil, unui regim de autorizare flexibil. Acesta ar trebui să includă posibilitatea ca titularii de drepturi de utilizare a spectrului să-și transfere sau să-și închirieze drepturile în contextul aplicării articolelor 9, 9a și 9b din Directiva 2002/21/CE
                  24
               .

               (12)În conformitate cu articolele 9 și 9a din Directiva 2002/21/CE, statele membre ar trebui să aplice, după caz, o abordare flexibilă; acestea pot permite introducerea unor servicii alternative, furnizate exclusiv prin legătură descendentă, cum ar fi serviciile de comunicații electronice terestre pe suport radio în bandă largă în banda de frecvențe sub 700 MHz, în conformitate cu necesitățile naționale de distribuție a serviciilor mass-media audiovizuale destinate unei audiențe de masă. Atunci când permit utilizarea benzii de frecvențe sub 700 MHz de către serviciile de comunicații electronice terestre pe suport radio în bandă largă, furnizate exclusiv prin legătură descendentă, statele membre trebuie să se asigure că această utilizare nu afectează utilizarea benzii respective de către radiodifuziunea digitală terestră în statele membre învecinate, după cum prevede acordul încheiat la Conferința regională de radiocomunicații din 2006
                  25
               .

               (13)În orice caz, utilizarea spectrului în banda de 470-694 MHz trebuie reevaluată la nivelul Uniunii, cel mai târziu în 2025. O astfel de evaluare trebuie să țină seama și de revizuirea planificată a acestei benzi de frecvențe la Conferința mondială pentru radiocomunicații din 2023. Modificările în utilizarea benzii de frecvențe sub 700 MHz trebuie să ia în considerare evoluțiile tehnologice, comportamentul consumatorilor, importanța furnizării în continuare a unui serviciu de programe cu acces liber
                  26
                și obiectivele sociale, economice și culturale de interes general. În acest context, trebuie efectuate studii cu privire la condițiile tehnice și de reglementare necesare pentru coexistența utilizărilor, existente și noi, ale spectrului din banda de frecvențe sub 700 MHz. Aceste studii ar asigura coerența dintre abordările aplicate de diferitele state membre cu privire la utilizarea flexibilă și eficientă a spectrului și ar permite adoptarea de măsuri tehnice de armonizare pentru diversele utilizări și pentru coexistența acestora în banda respectivă. Astfel de studii și de măsuri pot fi elaborate în temeiul Deciziei nr. 676/2002/CE.

               (14)Statele membre trebuie să adopte foi de parcurs naționale coerente, pentru a facilita utilizarea benzii de 700 MHz de către serviciile de comunicații electronice terestre pe suport radio în bandă largă, asigurând, în același timp, continuitatea serviciilor de televiziune care eliberează banda. După adoptarea lor, statele membre trebuie să comunice foile de parcurs, în mod transparent, în întreaga Uniune. Foile de parcurs trebuie să cuprindă activitățile și calendarul replanificării frecvențelor, evoluția tehnică a rețelelor și a echipamentelor utilizatorilor finali, coexistența echipamentelor radio cu alte echipamente, regimurile de autorizare existente și cele noi, precum și informații privind posibilitatea de a oferi compensații pentru costurile de migrare, în eventualitatea apariției acestora, pentru a evita, printre altele, costurile pentru utilizatorii finali. În cazul în care statele membre intenționează să mențină TDT, foile de parcurs trebuie să acorde o atenție specială măsurilor de facilitare a modernizării echipamentelor de radiodifuziune prin trecerea la tehnologii care utilizează mai eficient spectrul, cum ar fi formatele video avansate (de exemplu, HEVC) sau tehnologiile avansate de transmisie a semnalului (de exemplu, DVB-T2).

               (15)Sfera de aplicare și mecanismul eventualei compensații pentru finalizarea tranziției la utilizarea spectrului din banda de 470-790 MHz trebuie analizate în conformitate cu dispozițiile naționale relevante, prevăzute la articolul 14 din Directiva 2002/20/CE
                  27
               , și trebuie să fie coerente cu dispozițiile articolelor 107 și 108 din TFUE.

               (16)Întrucât obiectivul prezentei decizii, și anume asigurarea în Uniune, conform obiectivelor comune, a tranziției coordonate la utilizarea spectrului din banda de 470-790 MHz nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre, dar, ca urmare a dimensiunii și a efectelor sale, poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității prevăzut la același articol, prezenta decizie nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea obiectivului menționat,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               (1)Până la 30 iunie 2020, statele membre permit utilizarea benzii de frecvențe de 694-790 MHz de către sistemele terestre capabile să furnizeze servicii de comunicații electronice pe suport radio în bandă largă, numai în conformitate cu condițiile tehnice armonizate stabilite de Comisie în temeiul articolului 4 din Decizia nr. 676/2002/CE. Dacă este necesar pentru a permite această utilizare, statele membre derulează procesul de autorizare sau modifică drepturile de utilizare a spectrului existente, în conformitate cu Directiva 2002/20/CE.

               (2)Pentru a permite utilizarea benzii de frecvențe de 694-790 MHz în conformitate cu alineatul (1), până la 31 decembrie 2017, statele membre încheie toate acordurile necesare de coordonare transfrontalieră a frecvențelor în Uniune.

               (3)Statele membre nu au obligațiile prevăzute la alineatele (1) și (2) în zonele geografice în care coordonarea frecvențelor cu țările care nu sunt membre ale Uniunii nu este încă rezolvată, atât timp cât acestea depun toate eforturile posibile pentru a reduce la minimum durata și acoperirea geografică a acestei coordonări nerezolvate și raportează anual Comisiei rezultatele obținute, până la rezolvarea problemelor de coordonare în suspensie. Prezentul alineat se aplică și problemelor de coordonare a spectrului din Republica Cipru, care decurg din faptul că Guvernul Ciprului este împiedicat să exercite un control efectiv asupra unei părți a teritoriului său.

               Articolul 2

               Până la 30 iunie 2022, statele membre permit transferul sau închirierea drepturilor de utilizare a spectrului pentru servicii de comunicații electronice în banda de 694-790 MHz.

               Articolul 3

               Atunci când autorizează utilizarea benzii de 694-790 MHz sau modifică drepturile existente de utilizare a benzii de 694-790 MHz, statele membre iau toate măsurile necesare pentru a asigura un nivel înalt de calitate a acoperirii populației și teritoriului la viteze de cel puțin 30 Mb/s, atât în interior, cât și în exterior, inclusiv în zonele prioritare naționale predeterminate, dacă este necesar, și de-a lungul principalelor căi de transport terestre. Astfel de măsuri pot include condiții care vizează facilitarea sau încurajarea utilizării în comun a infrastructurii rețelelor sau a spectrului, în conformitate cu legislația Uniunii.

               În acest scop, statele membre evaluează necesitatea de a atașa condiții la drepturile de utilizare a spectrului din banda de 694-790 MHz.

               Articolul 4

               (1)Statele membre asigură disponibilitatea benzii de 470-694 MHz sau a unor porțiuni ale acesteia pentru furnizarea pe cale terestră a serviciilor mass-media audiovizuale, inclusiv a programelor cu acces liber, destinate unei audiențe de masă și pentru utilizare de către echipamentele PMSE audio pe suport radio, conform necesităților naționale în materie de radiodifuziune. Statele membre se asigură că celelalte utilizări ale benzii de 470-694 MHz pe teritoriul lor nu generează interferențe dăunătoare cu serviciile mass-media audiovizuale furnizate pe cale terestră într-un stat membru vecin.

               (2)Dacă statele membre autorizează utilizarea spectrului din banda de 470-694 MHz de către sistemele terestre capabile să furnizeze servicii de comunicații electronice, altele decât rețelele de televiziune, o astfel de utilizare se limitează exclusiv la legătura descendentă. Utilizarea respectivă nu aduce atingere obligațiilor care decurg din acordurile internaționale și din legislația Uniunii.

               Articolul 5

               Până la 30 iunie 2017, statele membre adoptă și publică planul național și calendarul („foaia de parcurs națională”) întocmite în vederea îndeplinirii obligațiilor care le revin în temeiul articolelor 1 și 4 din prezenta decizie.

               Pentru a asigura utilizarea benzii de 694-790 MHz în conformitate cu articolul 1 alineatul (1), statele membre includ în foile de parcurs naționale, după caz, informații privind măsurile de limitare a impactului viitorului proces de tranziție asupra publicului și a utilizatorilor de echipamente PMSE audio pe suport radio și măsurile de facilitare a disponibilității în timp util pe piața internă a echipamentelor de rețea de televiziune interoperabile și a receptoarelor de televiziune interoperabile.

               Articolul 6

               Până la 1 ianuarie 2025, Comisia efectuează o evaluare, în cooperare cu statele membre, și prezintă un raport Consiliului și Parlamentului cu privire la evoluția utilizării benzii de frecvențe de 470-694 MHz, ținând seama de aspectele sociale, economice, culturale și tehnologice ale utilizării acestei benzi de frecvențe în conformitate cu articolele 1 și 4. Raportul evaluează necesitatea de a modifica utilizarea în Uniune a benzii de 470-694 MHz sau a oricărei părți a acesteia.

               Articolul 7

               Prezenta decizie intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

               Articolul 8

               Prezenta decizie se adresează statelor membre.

               Adoptată la Bruxelles,

                  Pentru Parlamentul European
                        Pentru Consiliu

                  Președintele
                        Președintele

                     (1)
                  Banda de 700 MHz în regiunea 3 și banda de 698-790 MHz în regiunea 2 au fost alocate în mod co-primar serviciilor mobile înainte de 2012.

                     (2)
                  Documentul RSPG15-595 final este disponibil la adresa:

                     http://rspg-spectrum.eu/wp-content/uploads/2013/05/RSPG15-595_final-RSPG_opinion_UHF.pdf

                  .

                     (3)
                  Directiva 2002/21/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind un cadru de reglementare comun pentru rețelele și serviciile de comunicații electronice (Directivă-cadru) (JO L 108, 24.4.2002, p. 33).

                     (4)
                  Directiva 2002/20/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind autorizarea rețelelor și serviciilor de comunicații electronice (Directiva privind autorizarea) (JO L 108, 24.4.2002, p. 21).

                     (5)
                  Decizia nr. 676/2002/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind cadrul de reglementare pentru politica de gestionare a spectrului de frecvențe radio în Comunitatea Europeană (decizia privind spectrul de frecvențe radio) (JO L 108, 24.4.2002, p. 1).

                     (6)
                  Conferința Europeană a Administrațiilor de Poștă și Telecomunicații.

                     (7)
                  Decizia 2010/267/UE a Comisiei din 6 mai 2010 privind condițiile tehnice armonizate de utilizare a benzii de frecvențe 790-862 MHz pentru sistemele terestre capabile să furnizeze servicii de comunicații electronice în Uniunea Europeană (JO L 117, 11.5.2010, p. 95).

                     (8)
                  Link:

                     http://ec.europa.eu/digital-agenda/en/news/report-results-work-high-level-group-future-use-uhf-band

                  .

                     (9)
                  Link:

                     https://ec.europa.eu/eusurvey/runner/PublicConsultationLamyReport2014

                  .

                     (10)
                  Documentul RSPG13-524 rev1, link:

                     https://circabc.europa.eu/d/a/workspace/SpacesStore/614d3daf-76a0-402d-8133-77d2d3dd2518/RSPG13-524 %20rev1 %20Report_700MHz_reallocation_REV.pdf

                  .

                     (11)
                  Link:

                     http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/ia_carried_out/cia_2015_en.htm#cnect

                     (12)
                  Transmisia exclusiv de la infrastructura de rețea la terminalele receptoare, cum ar fi televizoarele sau tabletele.

                     (13)
                  În mai multe decizii, Comisia a aprobat ajutoare de stat pentru limitarea impactului asupra consumatorilor și a utilizatorilor de echipamente PMSE. A se vedea, printre altele, N622/03 Digitalisierungsfonds – Austria, JO C 228, 17.9.2005; C25/04 Introducerea televiziunii digitale terestre (DVB-T) în Berlin-Brandenburg – Germania, JO L 200, 22.7.2006; C24/04 Introducerea televiziunii digitale terestre în Suedia, JO L 112, 30.4.2007; C52/05 Achiziția subvenționată a decodoarelor digitale în Italia, JO L 147, 8.6.2007; N270/06 Subvenții pentru achiziția de decodoare digitale cu API – Italia, JO C 80, 13.4.2007; N107/07 Subvenții pentru IdTV – Italia, JO C 246, 20.10.2007; C34/06 Introducerea televiziunii digitale terestre (DVB-T) în Renania de Nord-Westfalia, JO L 236, 3.9.2008; SA.28685 Recepționarea televiziunii digitale în Cantabria – Spania, JO C 119, 24.4.2012; N671b/2009 – Trecerea la televiziunea digitală în Slovacia, JO C 39, 8.2.2011.

                     (14)
                  Ajutor de stat C 25/2004, DVB-T Berlin Brandenburg; Ajutor de stat C 52/2005, Decodoare digitale; proiect de decizie a Comisiei din ianuarie 2016 privind ajutorul de stat SA.32619 pentru compensarea daunelor cauzate de eliberarea dividendului digital, notificat de Regatul Spaniei.

                     (15)
                  Hotărârea CEJ din 10 ianuarie 2006 în cauza C-222/04, Cassa di Risparmio di Firenze, punctul 131; Hotărârea CEJ din 20 noiembrie 2003 în cauza C-126/01, GEMO SA, punctul 28; Hotărârea CEJ din 22 noiembrie 2001 în cauza C-53/00, Ferring SA, punctul 19 și următoarele; Hotărârea CEJ din 8 noiembrie 2001 în cauza C-143/99, Adria-Wien Pipeline, punctul 38; Hotărârea CEJ în cauza C-310/99, Italia / Comisia, punctul 251; Hotărârea CEJ din 14 ianuarie 2004 în cauza T-109/01, Fleuren Compost BV / Comisia, punctul 54; Hotărârea CEJ din 5 octombrie 1999 în cauza C-251/97, Franța / Comisia, punctul 40; Hotărârea Tribunalului din 15 iunie 2010 în cauza T-177/07, Mediaset / Comisia, hotărârea CEJ din 28 iulie 2011 în cauza C-403/10 P , Mediaset / Comisia. Hotărârea Tribunalului din 6 octombrie 2009 în cauza T-21/06, Germania / Comisia, privind DVB-T – Berlin/Brandenburg, cauzele T-461/13 Spania / Comisia, T-462/13 Țara Bascilor și Itelazpi / Comisia,

                     T-463/13

                   și

                     T-464/13

                  , Galicia / Comisia și Retegal / Comisia,

                     T-465/13

                   Catalonia și CTTI / Comisia,

                     T-487/13

                   Navara / Comisia și, în sfârșit,

                     T-541/13

                   Abertis Telecom și Retevisión / Comisia.

                     (16)
                  Aceste termene sunt conforme cu raportul RSPG, avizul RSPG și Raportul Lamy.

                     (17)
                  A se vedea articolul 6 alineatul (8).

                     (18)
                  JO C , , p. .

                     (19)
                  JO C , , p. .

                     (20)
                  Decizia nr. 243/2012/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 14 martie 2012 de instituire a unui program multianual pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio (JO L 81, 21.3.2012, p. 7).

                     (21)
                  A se vedea

                     http://ec.europa.eu/priorities/digital-single-market/index_ro.htm

                  .

                     (22)
                  Raportul dlui Pascal Lamy este disponibil la adresa:

                     https://ec.europa.eu/digital-agenda/en/news/report-results-work-high-level-group-future-use-uhf-band

                  .

                     (23)
                  Decizia nr. 676/2002/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind cadrul de reglementare pentru politica de gestionare a spectrului de frecvențe radio în Comunitatea Europeană (decizia privind spectrul de frecvențe radio) (JO L 108, 24.4.2002, p. 1).

                     (24)
                  Directiva 2002/21/CE din 7 martie 2002 privind un cadru de reglementare comun pentru rețelele și serviciile de comunicații electronice (Directivă-cadru) (JO L 108, 24.4.2002, p. 33).

                     (25)
                  Conferința regională de radiocomunicații de la Geneva, din 2006, pentru planificarea serviciului de radiodifuziune digitală terestră în părți ale regiunilor 1 și 3, în benzile de frecvențe 174-230 MHz și 470-862 MHz (RRC-06).

                     (26)
                  În sensul Directivei 2010/13/UE a Parlamentului European și a Consiliului (Directiva serviciilor mass-media audiovizuale).

                     (27)
                  Directiva 2002/20/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind autorizarea rețelelor și serviciilor de comunicații electronice (Directiva privind autorizarea) (JO L 108, 24.4.2002, p. 21).


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 31.8.2016
            COM(2016) 548 final
            2016/0262(NLE)
            Propunere de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            privind supunerea noii substanțe psihoactive metil 2-[[1-(ciclohexilmetil)-1H-indol-3-carbonil]amino]-3,3-dimetilbutanoat (MDMB-CHMICA) la măsuri de control

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.CONTEXTUL PROPUNERII

               Decizia 2005/387/JAI a Consiliului privind schimbul de informații, evaluarea riscurilor și controlul noilor substanțe psihoactive
                  1
                prevede o procedură în trei etape în urma căreia o nouă substanță psihoactivă poate fi supusă măsurilor de control în întreaga Uniune.

               La 15 aprilie 2016 a fost publicat raportul comun al Observatorului European pentru Droguri și Toxicomanie (OEDT) și al Europol, elaborat în conformitate cu articolul 5 din Decizia 2005/387/JAI a Consiliului. La 26 mai 2016, în urma cererii formulate de Comisie și de 13 state membre și în temeiul articolului 6 alineatul (1) din decizia Consiliului menționată anterior, Consiliul a solicitat o evaluare a riscurilor generate de consumul, producerea și traficul noii substanțe psihoactive MDMB-CHMICA, a implicării grupurilor infracționale organizate și a posibilelor consecințe ale introducerii unor măsuri de control al acestei substanțe.

               Riscurile pe care le implică MDMB-CHMICA au fost evaluate de Comitetul științific al OEDT, conform dispozițiilor articolului 6 alineatele (2), (3) și (4) din decizia Consiliului. La 28 iulie 2016, președintele Comitetului științific a transmis Comisiei și Consiliului raportul de evaluare a riscurilor. Principalele rezultate ale evaluării riscurilor sunt următoarele:

               MDMB-CHMICA este clasificată ca agonist sintetic al receptorului canabinoid; acești agoniști reprezintă un grup de substanțe diferite din punct de vedere chimic, denumite și canabinoizi sintetici. Substanța este disponibilă pe piața drogurilor din Uniunea Europeană cel puțin din august 2014 și a fost detectată în 23 de state membre.

               efectele puternice ale MDMB-CHMICA și cantitățile foarte variabile de compus prezente în drogurile legale (legal high) implică un risc ridicat de toxicitate acută. Opt state membre au raportat un total de 28 de decese și 25 de cazuri de intoxicație acută, asociate cu MDMB-CHMICA.

               În conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din Decizia 2005/387/JAI a Consiliului, în termen de șase săptămâni de la data primirii raportului de evaluare a riscurilor, Comisia prezintă Consiliului fie o inițiativă prin care noua substanță psihoactivă este supusă unor măsuri de control în întreaga Uniune, fie un raport în care explică de ce consideră că o astfel de inițiativă nu este necesară. Conform hotărârii Curții de Justiție din 16 aprilie 2015 în cauzele conexate C-317/13 și C-679/13, Parlamentul European trebuie consultat înainte de adoptarea unui act întemeiat pe articolul 8 alineatul (1) din Decizia 2005/387/JAI a Consiliului.

               Ținând seama de constatările raportului de evaluare a riscurilor, Comisia consideră că există motive ca această substanță să fie supusă la măsuri de control în întreaga Uniune. Conform raportului de evaluare a riscurilor, toxicitatea acută a substanței MDMB-CHMICA poate afecta grav sănătatea oamenilor. Mai multe rapoarte au indicat, de asemenea, posibilitatea comiterii de acte de violență și agresiune ca urmare a consumului acestei substanțe.

               2.OBIECTIVUL PROPUNERII

               Obiectivul prezentei propuneri de decizie a Consiliului este de a solicita statelor membre să supună substanța MDMB-CHMICA măsurilor de control și sancțiunilor penale prevăzute de legislația lor, în baza obligațiilor care le revin în temeiul Convenției Organizației Națiunilor Unite din 1971 privind substanțele psihotrope.

               2016/0262 (NLE)

               Propunere de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               privind supunerea noii substanțe psihoactive metil 2-[[1-(ciclohexilmetil)-1H-indol-3-carbonil]amino]-3,3-dimetilbutanoat (MDMB-CHMICA) la măsuri de control

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

               având în vedere Decizia 2005/387/JAI a Consiliului din 10 mai 2005 privind schimbul de informații, evaluarea riscurilor și controlul noilor substanțe psihoactive
                  2
               , în special articolul 8 alineatul (3),

               având în vedere propunerea Comisiei Europene,

               având în vedere avizul Parlamentului European
                  3
               ,

               hotărând în conformitate cu o procedură legislativă specială,

               întrucât:

               (1)Raportul de evaluare a riscurilor privind noua substanță psihoactivă MDMB-CHMICA a fost elaborat, în conformitate cu articolul 6 din Decizia 2005/387/JAI, în cadrul unei sesiuni speciale a Comitetului științific extins al Observatorului European pentru Droguri și Toxicomanie (OEDT) și a fost transmis ulterior Comisiei și Consiliului la 28 iulie 2016.

               (2)MDMB-CHMICA este clasificată ca agonist sintetic al receptorului canabinoid; acești agoniști reprezintă un grup de substanțe diferite din punct de vedere chimic, denumite și canabinoizi sintetici. Agoniștii sintetici ai receptorului canabinoid sunt similari din punct de vedere funcțional cu
                  Δ9-tetrahidrocanabinolul (THC), care este principiul psihoactiv major al canabisului. Agoniștii receptorului canabinoid supuși controlului în temeiul Convenției Organizației Națiunilor Unite din 1971 privind substanțele psihotrope sunt: principiul activ major al canabisului, delta-9-tetrahidrocanabinol (Δ9-THC), și doi canabinoizi sintetici, naftalen-1-il(1-pentil-1H-indol-3-il)metanonă (JWH-018) și 1-(5-fluoropentil)-1H-indol-3-il]-(naftalen-1-il)-metanonă (AM-2201).

               (3)Efectele puternice ale MDMB-CHMICA și cantitățile foarte variabile de compus prezente în drogurile legale (legal high) implică un risc ridicat de toxicitate acută.

               (4)MDMB-CHMICA este disponibilă pe piața drogurilor din Uniune cel puțin din august 2014 și a fost detectată în 23 de state membre. Substanța este vândută, de obicei, ca drog legal (legal high) comercial în magazine specializate (head shops), precum și pe internet, ca înlocuitor „legal” pentru canabis. Informațiile disponibile sugerează că pulberile vrac de MDMB-CHMICA sunt produse de fabrici de produse chimice din China. Acestea sunt importate în Uniune, unde sunt fie procesate și ambalate ca amestecuri de fumat comerciale, fie vândute sub formă de pulbere. Nu există informații care să indice că MDMB-CHMICA se produce în Uniune.

               (5)MDMB-CHMICA se consumă, de obicei, fumând un amestec de ierburi, care este fie un drog legal comercial gata de consum, fie, mai rar, un amestec preparat de consumator. Pe produsele comerciale nu se precizează de obicei dacă acestea conțin MDMB-CHMICA sau un alt agonist sintetic al receptorului canabinoid. În consecință, este posibil ca multe dintre persoanele expuse la MDMB-CHMICA să consume substanța fără a fi conștiente de acest lucru. În plus, acești consumatori ar putea să nu știe ce doză consumă. Procesul de producție poate conduce, de asemenea, la o distribuție inegală a substanței în amestecul de plante, astfel încât unele produse pot avea părți în care canabinoidul este foarte concentrat, fapt ce sporește riscul de toxicitate acută și de apariție a intoxicațiilor în masă.

               (6)Datele disponibile sugerează că MDMB-CHMICA este utilizată de consumatorii de canabis, de „psihonauți” și de persoanele supuse în mod regulat unor proceduri de depistare a consumului de droguri, inclusiv de deținuți.

               (7)Deși nu există informații specifice despre posibilele efecte ale MDMB-CHMICA asupra mediului social apropiat sau a societății în ansamblu, mai multe rapoarte au indicat posibilitatea comiterii de acte de violență și agresiune ca urmare a consumului acestei substanțe. În plus, depistarea MDMB-CHMICA în cazurile de suspiciune de conducere sub influența stupefiantelor indică un risc potențial mai amplu pentru siguranța publică.

               (8)Opt state membre au raportat un total de 28 de decese și 25 de cazuri de intoxicație acută, asociate cu MDMB-CHMICA. Dacă MDMB-CHMICA ar fi disponibilă și consumată pe scară mai largă, implicațiile pentru sănătatea individuală și cea publică ar putea fi semnificative.

               (9)Informațiile care sugerează o potențială implicare a grupurilor infracționale organizate în producția, distribuția, traficul și furnizarea de MDMB-CHMICA în Uniunea Europeană sunt limitate.

               (10)MDMB-CHMICA nu se regăsește pe lista substanțelor supuse controlului în temeiul Convenției unice a Organizației Națiunilor Unite din 1961 privind substanțele stupefiante sau al Convenției Organizației Națiunilor Unite din 1971 privind substanțele psihotrope. Aceasta figurează însă printre substanțele avute în vedere pentru reexaminare la cel de al 38-lea Comitet de experți în domeniul dependenței de droguri al OMS, care adresează Comisiei Națiunilor Unite privind stupefiantele recomandări asupra măsurilor de control pe care le consideră adecvate.

               (11)MDMB-CHMICA nu are nicio utilizare medicală umană sau veterinară stabilită sau recunoscută. Nu există niciun indiciu că substanța se utilizează în alte scopuri decât pentru materiale analitice de referință și în cercetarea științifică ce urmărește să determine caracteristicile sale chimice, farmacologice și toxicologice, ca urmare a apariției sale pe piața drogurilor.

               (12)Raportul de evaluare a riscurilor precizează că dovezile științifice disponibile cu privire la MDMB-CHMICA sunt limitate și evidențiază faptul că sunt necesare cercetări suplimentare. Cu toate acestea, dovezile și informațiile disponibile privind riscurile pentru sănătate și cele sociale pe care substanța le implică oferă motive suficiente pentru a supune MDMB-CHMICA la măsuri de control în întreaga Uniune.

               (13)Întrucât zece state membre controlează MDMB-CHMICA în temeiul legislației lor naționale, respectând obligațiile care le revin în temeiul Convenției Organizației Națiunilor Unite din 1971 privind substanțele psihotrope, iar cinci state membre utilizează alte măsuri legislative pentru a o controla, supunerea acestei substanțe la măsuri de control în întreaga Uniune ar contribui la evitarea apariției unor obstacole în cooperarea transfrontalieră în domeniul asigurării respectării legii și în cel judiciar, precum și la protecția împotriva eventualelor riscuri generate de disponibilitatea și consumul acestei substanțe.

               (14)Regatul Unit nu are obligații în temeiul Deciziei 2005/387/JAI și, prin urmare, nu participă la adoptarea prezentei decizii, care pune în aplicare Decizia 2005/387/JAI, nu are obligații în temeiul acesteia și nu face obiectul aplicării sale,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Noua substanță psihoactivă metil 2-[[1-(ciclohexilmetil)-1H-indol-3-carbonil]amino]-3,3-dimetilbutanoat (MDMB-CHMICA) se supune la măsuri de control în întreaga Uniune.

               Articolul 2

               Cât mai curând posibil, dar nu mai târziu de [un an de la data publicării prezentei decizii], statele membre iau măsurile necesare, în conformitate cu legislația lor națională, pentru a supune noua substanță psihoactivă menționată la articolul 1 măsurilor de control și sancțiunilor penale prevăzute de legislația lor, în conformitate cu obligațiile care le revin în temeiul Convenției Organizației Națiunilor Unite din 1971 privind substanțele psihotrope.

               Articolul 3

               Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

               Prezenta decizie se aplică în conformitate cu tratatele.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 127, 20.5.2005, p. 32.

                     (2)
                  JO L 127, 20.5.2005, p. 32.

                     (3)
                  JO C , , p. .


				|

		52014PC0631

			Propunere de DECIZIE A CONSILIULUI privind contribuțiile financiare care trebuie plătite de statele membre pentru finanțarea Fondului european de dezvoltare în 2014, inclusiv a treia tranșă pentru 2014 /* COM/2014/0631 final - 2014/0292 (NLE) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
Acordul intern și Regulamentul financiar
aplicabil celui de al 10-lea FED prevăd o procedură pentru
solicitările de contribuții care trebuie plătite de statele
membre pentru finanțarea FED. În conformitate cu articolul 57
alineatul (3) din Regulamentul financiar aplicabil celui de al 10-lea
FED, prezenta propunere se referă la:
–
valoarea celei de a treia tranșe a contribuțiilor
pentru exercițiul 2014.
În conformitate cu articolul 57
alineatul (7) din Regulamentul financiar aplicabil celui de al 10-lea
FED, se indică separat suma gestionată de Comisie și suma
gestionată de BEI.
În conformitate cu articolul 145 din
Regulamentul financiar aplicabil celui de al 10-lea FED, BEI a transmis
Comisiei estimările sale actualizate cu privire la angajamentele și
plățile corespunzătoare instrumentelor pe care le
gestionează.
În conformitate cu articolul 58
alineatul (2) din Regulamentul financiar, solicitările de contribuții
ar trebui să utilizeze mai întâi, succesiv, sumele disponibile din FED
anterioare. Prin urmare, pentru solicitările de contribuții care fac
obiectul prezentei propuneri vor fi utilizate sumele corespunzătoare celui
de al 10-lea FED în cazul Comisiei.
În conformitate cu articolul 57
alineatul (5) din Regulamentul financiar aplicabil celui de al 10-lea FED,
Consiliul trebuie să ia o hotărâre cu privire la această
propunere în termen de cel mult 21 de zile calendaristice de la prezentarea
propunerii de către Comisie, iar statele membre trebuie să
plătească cea de a treia tranșă în termen de cel mult 21 de
zile calendaristice de la data la care le-a fost notificată decizia
Consiliului.
Articolul 60 alineatul (1) din
Regulamentul financiar prevede că, în cazul în care un stat membru nu
achită la termen tranșa din contribuție, acesta va trebui
să plătească o dobândă la suma neachitată, conform
procedurilor stabilite la același articol.
2014/0292 (NLE)
Propunere de
DECIZIE A CONSILIULUI
privind contribuțiile financiare care
trebuie plătite de statele membre pentru finanțarea Fondului european
de dezvoltare în 2014, inclusiv a treia tranșă pentru 2014
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea
Uniunii Europene,
având în vedere Acordul intern dintre
reprezentanții guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului,
privind finanțarea ajutoarelor comunitare în baza cadrului financiar
multianual pentru perioada 2008-2013 în conformitate cu Acordul de parteneriat
ACP-CE și privind alocarea de asistență financiară pentru țările
și teritoriile de peste mări cărora li se aplică dispozițiile
părții a patra din Tratatul CE[1]
(„Acordul intern”), în special articolul 7,
având în vedere Regulamentul (CE)
nr. 215/2008 al Consiliului din 18 februarie 2008 privind
regulamentul financiar aplicabil celui de-al 10-lea Fond european de dezvoltare
(denumit în continuare „Regulamentul financiar aplicabil celui de al 10-lea
FED”)[2],
astfel cum a fost modificat ultima dată la 11 aprilie 2011[3], în special
articolul 57 alineatul (5),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
întrucât:
(1)       În conformitate cu procedura
prevăzută la articolele 57-61 din Regulamentul financiar aplicabil
celui de al 10-lea FED, Comisia prezintă, până la data de 10
octombrie, o propunere în care se precizează (a) valoarea celei de a
treia tranșe a contribuției pentru 2014 și (b) valoarea
anuală a contribuției pentru anul 2014, revizuită în funcție
de nevoile reale, în cazul în care, în conformitate cu articolul 7
alineatul (3) din Acordul intern, valoarea anuală nu corespunde
nevoilor reale.
(2)       La 8 noiembrie 2013
Consiliul a adoptat, în urma unei propuneri a Comisiei, decizia de stabilire la
3 250 000 000 EUR a sumei totale anuale reprezentând contribuțiile
statelor membre la FED pentru anul 2014. Repartizarea inițială a fost
stabilită la 3 100 000 000 EUR pentru partea care
revine Comisiei și, respectiv, la 150 000 000 EUR pentru
partea care revine BEI.
(3)       În conformitate cu
articolul 145 primul paragraf din Regulamentul financiar aplicabil celui
de al 10-lea FED, Banca Europeană de Investiții i-a comunicat
Comisiei estimările sale actualizate cu privire la angajamentele și
plățile pentru instrumentele pe care le gestionează.
(4)       Ca urmare atât a
solicitării Comisiei, cât și a BEI, suma totală pentru 2014
respectă plafonul de 3 250 000 000 EUR, cu o nouă
repartizare a diferitelor ponderi ale contribuțiilor statelor membre la
FED: (i) 3 144 308 777,01 EUR pentru partea care revine
Comisiei și (ii) 105 691 222,99 EUR pentru partea care
revine BEI.
(5)       Articolul 58
alineatul (2) din Regulamentul financiar aplicabil celui de al 10-lea Fond
european de dezvoltare (denumit în continuare „FED”) prevede că
solicitările de contribuții utilizează mai întâi sumele
stabilite pentru FED anterioare,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Contribuțiile individuale la FED pe care
statele membre trebuie să le plătească Comisiei în cadrul celei
de a treia tranșe pentru exercițiul 2014 sunt indicate în tabelul din
anexă.
Articolul 2
Prezenta decizie se aplică de la data
adoptării.
Articolul 3
Prezenta decizie se adresează statelor
membre.
Adoptată la Bruxelles,
                                                                       Pentru
Consiliu
                                                                       Președintele
[1]               JO L 247, 9.9.2006, p. 32.
[2]               JO L 78, 19.3.2008, p. 1.
[3]               JO L 102, 16.4.2011, p. 1.
ANEXĂ
la
DECIZIA CONSILIULUI
privind contribuțiile financiare
care trebuie plătite de statele membre pentru finanțarea Fondului
european de dezvoltare în 2014, inclusiv a treia tranșă pentru 2014

 A treia tranșă a contribuțiilor la FED pentru 2014 (EUR)
   ||   ||   ||   ||
 STATE MEMBRE || Cheie al 10-lea FED % || a 3-a tranșă
 plătită către || plătită către || Total
 BEI || Comisie
 Al 10-lea FED || Al 10-lea FED
 BELGIA || 3,53 || 0 00 || 10 389 099,83 || 10 389 099,83
 DANEMARCA || 2,00 || 0,00 || 5 886 175,54 || 5 886 175,54
 GERMANIA || 20,50 || 0,00 || 60 333 299,29 || 60 333 299,29
 GRECIA || 1,47 || 0,00 || 4 326 339,02 || 4 326 339,02
 SPANIA || 7,85 || 0,00 || 23 103 239,00 || 23 103 239,00
 FRANȚA || 19,55 || 0,00 || 57 537 365,91 || 57 537 365,91
 IRLANDA || 0,91 || 0,00 || 2 678 209,87 || 2 678 209,87
 ITALIA || 12,86 || 0,00 || 37 848 108,72 || 37 848 108,72
 LUXEMBURG || 0,27 || 0,00 || 794 633,70 || 794 633,70
 ȚĂRILE DE JOS || 4,85 || 0,00 || 14 273 975,68 || 14 273 975,68
 AUSTRIA || 2,41 || 0,00 || 7 092 841,53 || 7 092 841,53
 PORTUGALIA || 1,15 || 0,00 || 3 384 550,94 || 3 384 550,94
 FINLANDA || 1,47 || 0,00 || 4 326 339,02 || 4 326 339,02
 SUEDIA || 2,74 || 0,00 || 8 064 060,49 || 8 064 060,49
 REGATUL UNIT || 14,82 || 0,00 || 43 616 560,75 || 43 616 560,75
 BULGARIA || 0,14 || 0,00 || 412 032,29 || 412 032,29
 REPUBLICA CEHĂ || 0,51 || 0,00 || 1 500 974,76 || 1 500 974,76
 ESTONIA || 0,05 || 0,00 || 147 154,39 || 147 154,39
 CIPRU || 0,09 || 0,00 || 264 877,90 || 264 877,90
 LETONIA || 0,07 || 0,00 || 206 016,14 || 206 016,14
 LITUANIA || 0,12 || 0,00 || 353 170,53 || 353 170,53
 UNGARIA || 0,55 || 0,00 || 1 618 698,27 || 1 618 698,27
 MALTA || 0,03 || 0,00 || 88 292,63 || 88 292,63
 POLONIA || 1,30 || 0,00 || 3 826 014,10 || 3 826 014,10
 ROMÂNIA || 0,37 || 0,00 || 1 088 942,47 || 1 088 942,47
 SLOVENIA || 0,18 || 0,00 || 529 755,80 || 529 755,80
 SLOVACIA || 0,21 || 0,00 || 618 048,43 || 618 048,43
 Total UE-27 || 100,00 || 0,00 || 294 308 777,01 || 294 308 777,01


Anunţ juridic important

|

52008PC0028

Propunere de decizie a Consiliului privind poziţia care urmează a fi adoptată de către Comunitate în legătură cu propunerea de modificare a Convenţiei vamale relativă la transportul internaţional al mărfurilor sub acoperirea carnetelor TIR (Convenţia TIR din 1975)  /* COM/2008/0028 final - ACC 2008/0010 */

	[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |Bruxelles, 29.1.2008COM(2008) 28 final2008/0010 (ACC)Propunere deDECIZIE A CONSILIULUIprivind poziția care urmează a fi adoptată de către Comunitate în legătură cu propunerea de modificare a Convenției vamale relativă la transportul internațional al mărfurilor sub acoperirea carnetelor TIR (Convenția TIR din 1975)(prezentată de Comisie)EXPUNERE DE MOTIVECONTEXTUL PROPUNERII |110 | Motivele și obiectivele propunerii Convenția vamală relativă la transportul internațional al mărfurilor, sub acoperirea carnetelor TIR (Convenția TIR) din 14 noiembrie 1975 a fost aprobată, în numele Comunității Economice Europene, prin Regulamentul (CEE) nr. 2112/78 al Consiliului. Convenția a intrat în vigoare în Comunitate la 20 iunie 1983. Propunerea de decizie vizează introducerea unei noi note explicative pentru articolul 3 din Convenția TIR. Acest amendament vizează transportul pe propriile roți al autoturismelor, în cadrul regimului TIR. Comitetul executiv TIR și Secretariatul TIR au fost informate cu privire la existența unor interpretări diferite ale dispozițiilor articolului 3 litera (a) punctul (iii) care necesită clarificări prin intermediul noii note explicative propuse. |120 | Context general Convenția TIR, care este gestionată de către Comisia Economică pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU), cu sediul la Geneva, a instituit un regim de tranzit vamal pentru circulația internațională a mărfurilor pe cale rutieră. Convenția permite ca mărfurile care se află în regim de scutire de taxe vamale să traverseze frontierele internaționale cu un minim de intervenție din partea autorităților vamale pe parcursul deplasării. Prin diminuarea obstacolelor tradiționale apărute în calea circulației internaționale a mărfurilor, regimul TIR încurajează dezvoltarea comerțului internațional. Prin reducerea duratei tranzitului, acesta permite realizarea de economii substanțiale în ceea ce privește costurile de transport. Cel mai important avantaj al regimului îl reprezintă faptul că, prin intermediul lanțului de garantare internațional, Convenția TIR permite accesul relativ simplu la garanțiile necesare. În ultimele luni, Comitetul executiv TIR a fost informat cu privire la diferitele interpretări apărute la nivel național ale dispozițiilor articolului 3 litera (a) punctul (iii) referitoare la autovehiculele „exportate și considerate deci ca fiind mărfuri ce se deplasează prin mijloace proprii”. Unele părți contractante par să accepte faptul că autoturismele care se deplasează pe propriile roți intră sub incidența descrierii de mai sus, în timp ce legislația națională a altor părți contractante interzice în mod explicit utilizarea carnetelor TIR la transportul autoturismelor, cu excepția cazului în care aceste autoturisme sunt încărcate pe un alt autovehicul. Aceste diferențe de interpretare au condus la situații în care au fost eliberate carnete TIR unei părți contractante pentru transportul autoturismelor, dar care au fost refuzate ulterior de către biroul vamal de trecere al unei alte părți contractante. Ca urmare a unui schimb de opinii, Comitetul executiv TIR a fost de părere că această problemă trebuie clarificată din punct de vedere juridic și a propus o nouă notă explicativă. Această propunere a fost discutată de către Grupul de lucru privind problemele vamale care vizează transporturile împreună cu Comitetul de gestionare al Convenției TIR și nu s-au exprimat obiecții. |139 | Dispoziții în vigoare în domeniul propunerii Nu există dispoziții în vigoare în domeniul propunerii. |140 | Coerența cu celelalte politici și obiective ale Uniunii Propunerea de decizie este conformă cu politica comună în domeniul comerțului și transportului. Prin facilitarea transportului rutier, regimul TIR permite ca mărfurile să se deplaseze între teritoriile celor 67 de părți contractante cu un minim de intervenții din partea administrațiilor vamale și oferă, prin intermediul lanțului de garantare internațional, un acces relativ simplu la garanțiile necesare. Simplificările realizate prin intermediul Convenției TIR sunt conforme cu Strategia de la Lisabona revizuită. |CONSULTAREA PăRţILOR INTERESATE şI EVALUAREA IMPACTULUI |Consultarea părților interesate |211 | Metode de consultare, principalele sectoare vizate și profilul general al respondenților Au avut loc consultări pe marginea propunerii cu Uniunea Internațională a Transporturilor Rutiere, cu toate asociațiile garante, în cadrul Comitetului executiv TIR și cu autoritățile vamale ale părților contractante la Convenția TIR. De asemenea, au avut loc consultări în cadrul reuniunilor Comitetului Codului Vamal, al sesiunilor Grupului de lucru privind problemele vamale care vizează transporturile și ale Comitetului de gestionare al Convenției TIR. |212 | Rezumatul răspunsurilor și modul în care acestea au fost luate în considerare Aviz favorabil |Obținerea și utilizarea expertizei |229 | Nu a fost necesar să se recurgă la expertiză externă. |230 | Evaluarea impactului Normele de utilizare a carnetului TIR pentru autoturismele exportate și care, în consecință, se deplasează pe propriile roți trebuie menționate și explicate în mod clar în cadrul Convenției TIR. Prin introducerea acestui amendament, se asigură interpretarea corespunzătoare a articolului 3 litera (a) punctul (iii) de către toate părțile contractante la convenție. Se elimină posibilele probleme cu care se pot confrunta operatorii din sectorul transporturilor în ceea ce privește controalele vamale ale autovehiculelor exportate și, în consecință, considerate ele însele ca fiind mărfuri care se deplasează prin mijloace proprii. |ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII |305 | Rezumatul acțiunii propuse Acest amendament propune o nouă notă explicativă pentru articolul 3 din Convenția TIR. |310 | Temeiul juridic Articolul 133 și articolul 300 alineatul (2) din Tratatul de instituire a Comunității Europene |329 | Principiul subsidiarității Propunerea intră în sfera competenței exclusive a Comunității. Prin urmare, principiul subsidiarității nu se aplică. |Principiul proporționalității Propunerea se conformează principiului proporționalității din următorul motiv/următoarele motive. |331 | Propunerea este conformă cu principiul proporționalității. Aceasta introduce o modificare la acordul internațional care, ca atare, respectă principiul proporționalității. |332 | Propunerea vizează o nouă notă explicativă. Prezenta modificare vizează furnizarea unei interpretări clare în ceea ce privește utilizarea practică a articolului 3 litera (a) punctul (iii) din Convenția TIR. |Alegerea instrumentelor |341 | Instrumentele propuse: decizie. |342 | Alte instrumente nu ar fi adecvate din următorul motiv/următoarele motive: Acordurile internaționale și amendamentele aduse acestor acorduri sunt, în general, introduse în legislația comunitară prin intermediul unei decizii. |IMPLICAțII BUGETARE |409 | Propunerea nu are implicații asupra bugetului comunitar. |1.  2008/0010 (ACC)Propunere deDECIZIE A CONSILIULUIprivind poziția care urmează a fi adoptată de către Comunitate în legătură cu propunerea de modificare a Convenției vamale relativă la transportul internațional al mărfurilor sub acoperirea carnetelor TIR (Convenția TIR din 1975)CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 133 coroborat cu articolul 300 alineatul (2),întrucât:2.  Convenția vamală relativă la transportul internațional al mărfurilor sub acoperirea carnetelor TIR (Convenția TIR) din 14 noiembrie 1975 a fost aprobată, în numele Comunității, prin Regulamentul (CEE) nr. 2112/78 al Consiliului din 25 iulie 1978[1] și a intrat în vigoare în Comunitate la 20 iunie 1983[2].3.  Comitetul executiv TIR a fost informat cu privire la existența unor probleme grave referitoare la utilizarea carnetului TIR pentru autoturismele care sunt „exportate și deci considerate ca fiind mărfuri ce se deplasează prin mijloace proprii”. S-a luat decizia propunerii unei noi note explicative pentru articolul 3 litera (a) punctul (iii) din convenție, prin care să se limiteze posibilitatea transportului de autoturisme pe propriile roți sub acoperirea carnetelor TIR, deoarece o extindere a regimului TIR la astfel de mărfuri ar putea conduce la o serie de consecințe negative și ar crește riscul de fraudă.4.  În septembrie 2007, Comitetul de gestionare al Convenției TIR a stabilit introducerea unei noi note explicative pentru articolul respectiv, în vederea garantării unei aplicări corecte a articolului 3 litera (a) punctul (iii) din Convenția TIR. Această nouă notă explicativă vizează eliminarea diferitelor interpretări, existente la nivel național, ale dispozițiilor articolului 3 referitoare la autovehiculele exportate și care se deplasează prin mijloace proprii.5.  Trebuie stabilită poziția Comunității în legătură cu amendamentul propus.ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:Articolul 1Poziția Comunității în cadrul comitetului de gestionare este în favoarea propunerii de modificare prezentată în anexă.Articolul 2Prezenta decizie se adresează statelor membre.Adoptată la Bruxelles,Pentru ConsiliuPreședinteANEXĂSe adaugă o nouă notă explicativă:„0.3 (a) (iii) Dispozițiile articolului 3 litera (a) punctul (iii) nu vizează autoturismele (cod SA – 8703) care se deplasează prin mijloace proprii. Cu toate acestea, autoturismele pot fi transportate în regim de TIR dacă sunt transportate prin intermediul altor autovehicule, conform dispozițiilor articolului 3 litera (a) punctele (i) și (ii).”[1] JO L 252, 14.9.1978[2] JO L 31, 2.2.1983, p. 13


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 28.10.2016
            COM(2016) 694 final
            2016/0343(NLE)
            Propunere de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a unui acord de modificare a Acordului dintre Statele Unite ale Americii și Comunitatea Europeană privind cooperarea în materie de reglementare a siguranței aviației civile

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.CONTEXTUL PROPUNERII

               1.1.Context

               În urma deciziei Consiliului privind încheierea acestuia
                  1
               , Acordul între Statele Unite ale Americii și Comunitatea Europeană privind cooperarea în materie de reglementare a siguranței aviației civile
                  2
                (denumit în continuare „acordul”) a intrat în vigoare la 1 mai 2011. Acordul a fost negociat pe baza deciziei Consiliului din 9 martie 2004 de autorizare a Comisiei în vederea deschiderii negocierilor.

               Scopul acordului este, printre altele, de a asigura menținerea nivelului ridicat de cooperare și armonizare între Statele Unite și Uniunea Europeană în domeniile care intră în sfera de aplicare a acestui acord.

               Sfera inițială de aplicare a acordului, conform articolului 2 punctul B din acesta, acoperă:

               aprobările de navigabilitate și monitorizarea produselor aeronautice civile;

               încercările și aprobările de mediu pentru produsele aeronautice civile; și

               aprobările și monitorizările instalațiilor de întreținere.

               În cursul punerii în aplicare a acordului, în special prin organizarea de discuții în cadrul Consiliului bilateral de supraveghere (denumit în continuare „comitetul mixt”), înființat în temeiul acordului, Administrația Federală a Aviației din Statele Unite (denumită în continuare „FAA”) și Comisia au constatat că există dorința reciprocă de a consolida în continuare posibilitățile de cooperare în materie de securitate a aviației, în plus față de dispozițiile actuale ale acordului.

               Ambele părți au constatat că ar trebui dezvoltată o mai bună cooperare cu prioritate în ceea ce privește acordarea licențelor de pilot și în domeniul cursurilor de formare și că ar trebui să existe experți cu sarcina de a examina opțiunile și de a elabora propuneri tehnice. Rezultatele acestei inițiative au confirmat fezabilitatea și necesitatea extinderii acordului pentru a include domenii suplimentare de cooperare și acceptare.

               La 25 septembrie 2014, Consiliul a autorizat Comisia să negocieze un amendament la acord, astfel încât să se prevadă domenii suplimentare de cooperare. Acordul de modificare a acordului a fost ulterior negociat între Comisie și FAA. Pe baza unei decizii în acest sens a Consiliului, acordul de modificare a acordului a fost între timp semnat în numele Uniunii. În prezent, acordul de modificare a acordului ar trebui aprobat pe baza articolului 100 alineatul (2) și a articolului 218 alineatul (6) litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

               1.2.Domeniul de aplicare

               Articolul 2 punctul B din acordul inițial a fost înlocuit astfel încât să cuprindă următoarele domenii în care cooperarea poate fi concretizată pe baza anexelor corespunzătoare la acord:

               (1)aprobările de navigabilitate și monitorizarea produselor aeronautice civile;

               (2)încercările și aprobările de mediu pentru produsele aeronautice civile;

               (3)aprobările și monitorizările instalațiilor de întreținere;

               (4)autorizarea și formarea personalului;

               (5)operarea aeronavei;

               (6)aerodromuri; și

               (7)servicii de trafic aerian și managementul traficului aerian.

               Modificările care rezultă de aici au fost introduse în articolul 5.

               1.3.Calendar pentru finalizarea amendamentului

               Calendarul pentru finalizarea acestui amendament este esențial în contextul activităților preliminare care au fost finalizate pentru adoptarea și integrarea unei noi anexe la acord privind „acordarea licențelor de pilot”.

               În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 216/2008
                  3
               , un pilot care este rezident al Uniunii Europene trebuie să obțină o licență de pilot care este emisă de un stat membru. Regulamentul (UE) nr. 1178/2011 al Comisiei
                  4
                a prevăzut o soluție pentru titularii de licență dintr-o țară terță prin care un pilot ar putea fie să valideze o licență străină pentru o perioadă de un an, fie să o convertească cu titlu permanent. Cu toate acestea, în timpul negocierii Regulamentului (UE) nr. 1178/2011 al Comisiei a devenit clar că normele naționale, deși armonizate la un anumit nivel, erau destul de diferite în ceea ce privește tratamentul aplicat licențelor din țări terțe. Aceasta ar putea duce la un număr ridicat de titulari de licențe de pilot particular (peste 10 000) cu o licență străină care nu s-ar încadra în sistemul european. Trebuie remarcat faptul că este probabil să fie afectați în principal cetățenii europeni titulari ai unei licențe de pilot particular (PPL) eliberate în SUA. Conversia acestor licențe în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1178/2011 al Comisiei ar putea duce la alte costuri organizatorice și financiare semnificative pentru titularii de PPL.

               Prin urmare, în acord cu statele membre, cu Parlamentul European și cu sectorul industrial, prin Regulamentul (UE) nr. 1178/2011 al Comisiei, s-a introdus o perioadă tranzitorie pentru a acorda timpul necesar în vederea negocierii unei anexe la acord, al cărei obiectiv este facilitarea conversiei licențelor de pilot privat eliberate în SUA.

               Ținând seama în mod corespunzător de dispozițiile relevante și de termenele prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 1178/2011 al Comisiei (8 aprilie 2017), încorporarea în acord a unei noi anexe privind acordarea licențelor de pilot este considerată urgentă. În consecință, acordul trebuie modificat în cel mai scurt timp.

               2.REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRILOR IMPACTULUI

               Acordul de modificare a acordului a fost negociat între Comisie și FAA, în contextul articolului 2 punctul C și al articolului 19 punctul B din acord.

               În general, sectorul aviației susține în mod constant o consolidare a cooperării, a recunoașterii și a armonizării între cele mai mari două piețe, și anume SUA și UE, pentru a reduce costurile de tranzacție inutile, care adaugă un plus de siguranță foarte redus sau chiar inexistent, dar care diminuează competitivitatea globală a sectorului industrial. Aceste beneficii sunt de interes specific într-un moment în care apar jucători noi pe piață în alte părți ale lumii.

               Comparația între cadrele de reglementare din UE și din SUA a sugerat că ar fi recomandabil să se simplifice și mai mult procedurile și cerințele de reglementare de ambele părți ale Atlanticului în toate domeniile menționate la punctul 1.2 de mai sus. Apropierea celor două sisteme va aduce cu sine economii importante în ceea ce privește structurile organizaționale, resursele, programele de formare, procesele interne, precum și programele de supraveghere.

               Anexele suplimentare la acord care sunt necesare pentru ca acceptarea reciprocă să se aplice efectiv într-un anumit domeniu, vor fi elaborate și adoptate în conformitate cu procedurile specifice prevăzute în acord și în Decizia 2011/719/UE. Ele vor face obiectul unor propuneri ale Comisiei de decizii ale Consiliului separate și suplimentare.

               3.ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII

               Odată intrată în vigoare, propunerea de acord de modificare a acordului ar crea posibilitatea de a coopera în alte domenii care sunt de interes pentru ambele părți, sub rezerva adoptării de către Consiliul bilateral de supraveghere a anexelor corespunzătoare pentru fiecare nou domeniu, în conformitate cu versiunea revizuită a articolului 5 și cu articolul 19 punctul B din acord.

               Temei juridic

               Articolul 100 alineatul (2) coroborat cu articolul 218 alineatul (6) litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

               Ca parte din context, ar trebui menționat, de asemenea, articolul 12 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 februarie 2008 privind normele comune în domeniul aviației civile și instituirea unei Agenții Europene de Siguranță a Aviației. Acesta prevede posibilitatea încheierii unor acorduri de recunoaștere între Uniunea Europeană și țările terțe în temeiul cărora autoritățile din statele membre pot elibera certificate pe baza certificatelor eliberate de autoritățile aeronautice competente ale unei țări terțe.

               4.IMPLICAȚIILE BUGETARE

               Niciun impact asupra bugetului UE.

               2016/0343 (NLE)

               Propunere de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a unui acord de modificare a Acordului dintre Statele Unite ale Americii și Comunitatea Europeană privind cooperarea în materie de reglementare a siguranței aviației civile

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 100 alineatul (2), coroborat cu articolul 218 alineatul (6) litera (a),

               având în vedere propunerea Comisiei Europene,

               având în vedere aprobarea Parlamentului European,

               întrucât:

               (1)În conformitate cu Decizia [XXX] a Consiliului din [???]
                  5
               , amendamentul 1 la Acordul dintre Statele Unite ale Americii și Comunitatea Europeană privind cooperarea în materie de reglementare a siguranței aviației civile a fost semnat la data de [DATE], sub rezerva încheierii sale la o dată ulterioară.

               (2)Amendamentul 1 la acord extinde domeniile de cooperare între părți în care se poate aplica acceptarea reciprocă a aprobărilor și a constatărilor de conformitate, astfel încât să se permită o utilizare optimizată a resurselor și economii de costuri corespunzătoare, menținând, în același timp, un grad înalt de siguranță a transportului aerian.

               (3)Prin urmare, amendamentul 1 la acord ar trebui să fie aprobat în numele Uniunii Europene,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Se aprobă, în numele Uniunii, amendamentul 1 la Acordul dintre Statele Unite ale Americii și Comunitatea Europeană privind cooperarea în materie de reglementare a siguranței aviației civile.

               Amendamentul 1 la acord este anexat la prezenta decizie.

               Articolul 2

               Președintele Consiliului desemnează persoana împuternicită să efectueze, în numele Uniunii Europene, schimbul de note diplomatice prevăzut la articolul 19 punctul B din acord, pentru a exprima consimțământul Uniunii Europene de a-și asuma obligații în temeiul amendamentului 1 la acord.

               Articolul 3

               Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)
                  Decizia 2011/719/UE, JO L 291, 9.11.2011, p. 1.

                     (2)
                  JO L 291, 9.11.2011, p. 1.

                     (3)
                  Regulamentul (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 februarie 2008 privind normele comune în domeniul aviației civile și instituirea unei Agenții Europene de Siguranță a Aviației, JO L 79/1, 19.3.2008

                     (4)
                  Regulamentul (UE) nr. 1178/2011 al Comisiei din 3 noiembrie 2011 de stabilire a cerințelor tehnice și a procedurilor administrative referitoare la personalul navigant din aviația civilă în temeiul Regulamentului (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului, JO L 311, 25.11.2011, p. 1.

    ---documentbreak---

               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 28.10.2016
            COM(2016) 694 final
            ANEXĂ
            la
            Propunerea de DECIZIE A CONSILIULUI
            privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a unui acord de modificare a Acordului dintre Statele Unite ale Americii și Comunitatea Europeană privind cooperarea în materie de reglementare a siguranței aviației civile

               ANEXĂ

               la

               Propunerea de DECIZIE A CONSILIULUI

               privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a unui acord de modificare a Acordului dintre Statele Unite ale Americii și Comunitatea Europeană privind cooperarea în materie de reglementare a siguranței aviației civile

               AMENDAMENTUL 1

               LA

               ACORDUL PRIVIND COOPERAREA ÎN MATERIE DE REGLEMENTARE

               A SIGURANȚEI AVIAȚIEI CIVILE

               ÎNTRE

               STATELE UNITE ALE AMERICII

               ȘI

               COMUNITATEA EUROPEANĂ

               ARTICOLUL 1 – DISPOZIȚII GENERALE

               În conformitate cu articolul 19 punctul B din Acordul privind cooperarea în materie de reglementare a siguranței aviației civile (denumit în continuare „acordul”) dintre Statele Unite ale Americii (denumite în continuare „Statele Unite”) și Comunitatea Europeană (denumite împreună „părțile” și individual „partea”), părțile convin să modifice acordul după cum urmează:

               (1)Articolul 2 punctul B se elimină în întregime și se înlocuiește cu următorul text:

               „Sfera de cooperare în temeiul prezentului acord include următoarele domenii:

               (1)aprobările de navigabilitate și monitorizarea produselor aeronautice civile;

               (2)încercările și aprobările de mediu pentru produsele aeronautice civile;

               (3)aprobările și monitorizările instalațiilor de întreținere;

               (4)autorizarea și formarea personalului;

               (5)operarea aeronavei;

               (6)aerodromuri; și

               (7)servicii de trafic aerian și managementul traficului aerian.”

               (2)Articolul 5 se elimină în întregime și se înlocuiește cu următorul text:

               „ARTICOLUL 5

               Anexe

               .În ceea ce privește aspectele care fac obiectul prezentului acord, părțile sau reprezentanții acestora în Consiliu elaborează anexe în care descriu clauzele și condițiile de acceptare reciprocă a constatărilor de conformitate și a aprobărilor, atunci când convin că normele, standardele, practicile și procedurile de aviație civilă ale fiecărei părți sunt suficient de compatibile pentru a permite acceptarea reciprocă a aprobărilor și a constatărilor de conformitate cu normele stabilite de comun acord, făcute de o parte în numele celeilalte. Părțile convin, de asemenea, că diferențele de ordin tehnic între sistemele lor de aviație civilă vor fi abordate în anexe.”

               ARTICOLUL 2 – APLICAREA PROVIZORIE

               Până la intrarea sa în vigoare, părțile convin să aplice, cu titlu provizoriu, dispozițiile prezentului amendament începând cu data semnării acestuia.

               ARTICOLUL 3 – INTRAREA ÎN VIGOARE

               Prezentul amendament intră în vigoare în prima zi a celei de-a doua luni de la data ultimei note din schimbul de note diplomatice dintre părți, care confirmă că au fost îndeplinite toate procedurile necesare pentru intrarea în vigoare a prezentului acord.

               DREPT CARE, subsemnații, pe deplin autorizați, au semnat prezentul acord.

               STATELE UNITE ALE AMERICII

                     UNIUNEA EUROPEANĂ

               PRIN:
                     _____________________________

                     PRIN:
                     ___________________________

               TITLU:
                     Administrator, Administrația

                     TITLU:

                     Federală a Aviației

               DATA: _____________________________
                     DATA: __________________________