				|

		52011PC0788

			Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI de instituire a acțiunii „ERASMUS PENTRU TOȚI”Programul Uniunii pentru educație, formare, tineret și sport /* COM/2011/0788 final - 2011/0371 (COD) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
1.           CONTEXTUL PROPUNERII
În iunie 2010, Consiliul European a aprobat
strategia Europa 2020, agenda de reforme care vizează să ajute Europa să își
revină în urma crizei și să iasă mai puternică din aceasta printr-o strategie
coordonată și cuprinzătoare pentru o creștere inteligentă, durabilă și
favorabilă incluziunii.
Educația și formarea sunt temele centrale ale
strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă
incluziunii și ale orientărilor integrate pentru politicile economice și de
ocupare a forței de muncă ale statelor membre.[1].
Probabil niciunul dintre obiectivele și principalele ținte ale strategiei
Europa 2020 nu vor fi atinse fără o puternică investiție în capitalul uman.
Cinci dintre inițiativele emblematice ale strategiei Europa 2020 depind de
modernizarea educației și formării: „Tineretul în mișcare”, „O agendă pentru
noi competențe și locuri de muncă”, precum și „O agenda digitală”, „O Uniune a
inovării” și „Platforma de combatere a sărăciei”.
În comunicarea sa „Un buget pentru Europa”[2], Comisia subliniază că există
posibilitatea de a crește sprijinul Uniunii pentru educație și formare în
vederea ridicării nivelului de calificare al cetățenilor și a contribuției la
remedierea nivelurilor ridicate ale șomajului în rândul tinerilor în multe
state membre. Comisia subliniază, de asemenea, că în cadrul acțiunilor sale
externe, se va concentra pe promovarea și apărarea valorilor Uniunii în
străinătate, va promova asistența pentru procesele tranzitorii și democratice
și va proiecta dimensiunea externă a politicilor interne.
2.           REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU PĂRŢILE
INTERESATE ŞI EVALUĂRILE IMPACTULUI
              Consultări
De la începutul anului 2010 până la mijlocul
anului 2011 au avut loc consultări la scară largă, publice și cu părțile
interesate, în domeniul educației, formării, tineretului și sportului.
În ceea ce privește educația, formarea și
tineretul, a putut fi observată o convergență puternică de puncte de vedere
în rândul diferitelor grupuri de părți interesate consultate, iar elementele
comune ale contribuțiilor pot fi rezumate după cum urmează:
·
o evaluare foarte pozitivă a rezultatelor obținute
de programele „Învățarea pe tot parcursul vieții”, „Tineretul în acțiune” și
„Erasmus Mundus”;
·
necesitatea de a elabora o abordare mai integrată,
fiind între sectoarele educației, cu alte programe legate de tineret și între
diferitele programe de învățământ superior care există în Uniune, dacă acestea
sunt intra-europene („Erasmus”), mondiale („Erasmus Mundus”), regionale
(„Tempus”, „Alfa”, „Edulink”) sau bilaterale (cu SUA și Canada de exemplu);
·
necesitatea de a stabili legături mai puternice
între evoluțiile politicilor și activităților sprijinite ale programului;
·
importanța de a continua concentrarea asupra
calității, în special în învățământul superior din Uniune și în afara acesteia;
·
importanța de a menține instrumentele Uniunii
pentru a sprijini atât învățarea formală, cât și cea non-formală pentru tineri
și necesitatea de a îmbunătăți recunoașterea rezultatelor învățării;
·
necesitatea de simplificare administrativă și de
raționalizare a acțiunilor și priorităților;
·
necesitatea de a îmbunătăți vizibilitatea
programului.
În ceea ce privește sportul, principalele
puncte subliniate de către părțile interesate pot fi rezumate după cum urmează:
·
disponibilitatea insuficientă a sportului și a
activității fizice la toate nivelurile educației;
·
recunoașterea insuficientă a activității voluntare
în domeniul sportului;
·
dopajul ca o amenințare majoră la adresa echității
în competițiile sportive;
·
lipsa de atenție pentru valoare societală a
sportului în comparație cu aspectele sale comerciale;
·
presiunea comercială care pune în pericol spiritul
original al sportului care se bazează pe fair play.
              Rezultatele evaluărilor
impactului
Patru evaluări ale impactului au examinat
funcționarea a trei programe existente în domeniul educației, al formării și al
tineretului (și anume programele „Învățarea pe tot parcursul vieții”,
„Tineretul în acțiune” și „Erasmus Mundus”) și, în cazul sportului, acțiunile
pregătitoare votate de autoritatea bugetară.
Dată fiind asemănarea dintre obiectivele, temeiul
juridic și competențele Uniunii în aceste domenii, fiecare evaluare a
impactului ia în considerare opțiuni similare: întreruperea acțiunilor sau programelor
existente, continuarea acestora în forma lor actuală, consolidarea substanțială
a orientării politicii lor și reunirea programelor „Învățarea pe tot parcursul
vieții”, „Tineretul în acțiune” și „Erasmus Mundus” într-un program unic,
raționalizat.
Opțiunea preferată identificată în fiecare dintre
cele patru evaluări ale impactului este concentrarea într-un program unic, care
este conformă cu comunicarea Comisiei privind cadrul financiar multianual
adoptat la 29 iunie 2011. Această opțiune ar fi cea mai coerentă și rentabilă,
pentru principalele motive:
–
răspunde necesității de a crește volumul
investițiilor Uniunii în materie de educație și formare în aceste vremuri de
criză economică și financiară, deoarece o economie în creștere depinde de
furnizarea de lucrători cu înaltă calificare și de mobilizarea calificărilor și
competențelor șomerilor;
–
se axează pe și dezvoltă acele acțiuni identificate
în programele actuale ca având cea mai mare valoare adăugată europeană și cele
mai puternice efecte de multiplicare, conducând la un impact tangibil asupra
sistemelor europene de educație și formare și astfel, îmbunătățind considerabil
randamentul investițiilor;
–
concentrarea eforturilor în cadrul arhitecturii
noului program raționalizat va permite o mai bună sinergie între programele
existente și între diferitele sectoare educaționale, sprijinind astfel
abordarea învățării pe tot parcursul vieții în domeniul educației, creșterea
coerenței și ameliorarea accesului la potențialii beneficiari prin intermediul
unui set raționalizat de acțiuni transversale cheie;
–
dincolo de cooperarea între instituțiile de
învățământ, aceasta pune un accent mai mare pe rolul fundamental al educației
și capitalului uman pentru inovare prin promovarea parteneriatelor educație -
întreprinderi, vizând excelența în domeniul predării și învățării, capacitatea
de inserție profesională și spiritul antreprenorial;
–
în cele din urmă, aceasta implică o raționalizare
și o simplificare a procedurilor de livrare și gestionare, oferind un potențial
considerabil de a reduce costurile de punere în aplicare față de suma
costurilor de punere în aplicare a programelor actuale (și anume, „Învățarea pe
tot parcursul vieții”, „Tineretul în acțiune” și programele de cooperare în
domeniul învățământului superior cu țări terțe).
              Simplificare
În contextul cadrului financiar multianual (CFM),
una dintre prioritățile acestui program este de a pune accentul pe
raționalizare, simplificare și o alocare bazată pe performanță a fondurilor.
Această abordare este aplicată în programul „Erasmus pentru toți”, fiind bazată
pe normele din Regulamentul financiar.
Programul va reduce numărul de activități
sprijinite. Va folosi mai multe granturi forfetare pentru creșterea eficienței;
exemplele de succes precum granturile forfetare pentru acțiunile de mobilitate
studențească „Erasmus” vor fi folosite pe scară largă pentru acțiuni de
mobilitate. Agențiile naționale nu vor mai gestiona mobilitatea individuală,
reducând, prin urmare, munca administrativă.
Agențiile naționale vor deveni principalul punct
de intrare pentru activitățile de mobilitate în scop educațional, deschise
tinerilor indiferent dacă aceștia participă în calitate de studenți, stagiari
sau voluntari. Accesibilitatea va fi, de asemenea, consolidată pentru instituțiile
de învățământ superior participante la nivel internațional, prin integrarea
unor programe de cooperare internaționale disparate.
3.           ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII
„Erasmus pentru toți”, programul unic în domeniul
educației, formării, tineretului și sportului este justificat de obiectivele
prevăzute la articolele 165 și 166 din Tratatul privind funcționarea Uniunii
Europene (TFUE) și de principiul subsidiarității.
Articolul 165 din TFUE solicită o acțiune a
Uniunii Europene care să „contribuie la dezvoltarea unei educații de calitate,
prin încurajarea cooperării dintre statele membre și, în cazul în care este
necesar, prin sprijinirea și completarea acțiunii acestora, respectând pe
deplin responsabilitatea statelor membre față de conținutul învățământului și
de organizarea sistemului educațional, precum și diversitatea lor culturală și
lingvistică.”
Articolul 166 prevede că „Uniunea pune în aplicare
o politică de formare profesională care sprijină și completează acțiunile
statelor membre, respectând pe deplin responsabilitatea statelor membre față de
conținutul și organizarea formării profesionale.”
Ambele articole prevăd că Uniunea și statele
membre favorizează cooperarea cu țări terțe și cu organizațiile internaționale
competente în domeniul educației și sportului [articolul 165 alineatul (3)] și,
respectiv, al formării profesionale [articolul 166 alineatul (3)].
După cum se subliniază în evaluările intermediare
ale programelor „Învățarea pe tot parcursul vieții”, „Tineretul în acțiune” și
„Erasmus Mundus”, valoarea adăugată europeană a programului derivă din
caracterul inovator și transnațional al activităților întreprinse și al
produselor și parteneriatelor la a căror dezvoltare în întreaga Europă
contribuie. Încurajarea cooperării de succes între sistemele de educație și
formare ale statelor membre, precum și în domeniile tineretului și sportului ar
contribui la identificarea și punerea în aplicare a unor politici și practici
care funcționează și încurajează învățarea reciprocă.
În timp ce adoptă măsuri de punere în aplicare, în
special cea referitoare la alocarea fondurilor, regulamentul prevede aplicarea
procedurii de examinare în conformitate cu dispozițiile stabilite la articolul
5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011. Deciziile de selecție vor fi trimise încă
Parlamentului European și comitetului spre informare.
Regulamentul introduce, de asemenea, competențele
de delegare bazate pe articolul 290 din TFUE. Utilizarea acestui nou instrument
juridic se limitează la modificarea dispozițiilor referitoare la criteriile de
performanță și la acțiunile gestionate de agențiile naționale.
Experiența programelor precedente indică faptul că
dispozițiile de la articolul 13 alineatul (7) și, respectiv, articolul 22
alineatul (2) referitoare la criteriile de performanță și dispozițiile privind
acțiunile gestionate de agențiile naționale ar putea să trebuiască să fie
revizuite pe durata programului. Lipsa de flexibilitate a programelor
„Învățarea pe tot parcursul vieții”, „Tineretul în acțiune” și „Erasmus Mundus”
și lipsa de instrumente pentru a adapta programul la necesitățile în schimbare
ale societății noastre au fost criticate de către principalele părți interesate
din domeniile în cauză.
Avizul statelor membre este luat în considerare în
mod corespunzător, prin consultarea sistematică a experților. Consultarea va fi
extinsă la experți numiți de către Parlamentul European, pentru a se asigura un
nivel ridicat de reprezentativitate. De asemenea, Comisia va consulta, dacă
este cazul, părțile interesate relevante în domeniile în cauză.
4.           IMPLICAŢII BUGETARE
Propunerea Comisiei pentru un cadru financiar
multianual pentru perioada 2014-2020 prevede 17 299 000 000 EUR
(la prețurile actuale) pentru un program unic privind educația, formarea,
tineretul și sportul și o sumă suplimentară provenind de la instrumentele de la
rubrica 4, de 1 812 100 000 EUR (la prețurile actuale).
Alocare minimă a fondurilor pe sector
Pentru a se asigura că nivelurile de finanțare
alocate pentru principalele categorii de părți interesate și beneficiari nu vor
fi reduse sub nivelurile garantate de programele „Învățarea pe tot parcursul
vieții”, „Tineretul în acțiune” și „Erasmus Mundus” pentru perioada 2007-2013,
punerea în aplicare a programului nu are drept rezultat o alocare pentru
principalele sectoare ale educației mai mică de:
–
învățământul superior: 25 %
–
educația și formarea profesională și învățământul
pentru adulți: 17 %, din care învățământul pentru adulți: 2 %
–
învățământul școlar: 7 %
–
tineretul: 7 %
5.           Rezumatul regulamentului
Regulamentul stabilește dispozițiile pentru un nou
program unic care acoperă educația, formarea, tineretul și sportul, numit
„Erasmus pentru toți”. Pe baza largii recunoașteri a programului sectorial
„Erasmus”, programul vizează sprijinirea tuturor sectoarelor educației (și
anume învățământul superior, educația și formarea profesională și învățământul
pentru adulți, educația în școli și tineretul), într-o perspectivă a învățării
pe tot parcursul vieții.
Programul „Erasmus pentru toți” se concentrează
asupra a trei tipuri de acțiuni-cheie, și anume mobilitatea în scop
educațional, transnațională și internațională, a studenților, tinerilor,
profesorilor și personalului, cooperarea pentru inovare și bune practici între
instituțiile de învățământ, precum și prin cooperarea cu organisme active în
domeniul tineretului și sprijinirea agendelor politice, precum și sprijinul
pentru dezvoltarea capacităților în țări terțe, inclusiv în țările implicate în
procesul de aderare, cu un accent special pe țările învecinate și pe dialogul
politic internațional.
În conformitate cu
comunicarea privind „Un buget pentru Europa 2020”, „Erasmus pentru toți” va
integra programele internaționale existente („Erasmus Mundus”, „Tempus”,
„Edulink” și „Alfa”) și programele de cooperare cu țările industrializate. În acest scop, bugetul programului va fi completat prin alocări
financiare provenind de la diferitele instrumente de cooperare externă.
Fondurile vor fi puse la dispoziție pe baza a două alocări multianuale care
acoperă 4, respectiv 3 ani, pentru a garanta stabilitatea și previzibilitatea.
Aceste alocări ar trebui să reflecte prioritățile acțiunii externe a UE,
inclusiv obiectivele de dezvoltare, după caz. Ele pot să fie ajustate în cazul
unor circumstanțe majore neprevăzute sau al unor schimbări politice importante
pentru a reflecta schimbările majore ale priorităților politice.
Excelența privind predarea și cercetarea în cadrul
studiilor europene este reglementată prin intermediul unui articol specific
referitor la „Jean Monnet”. Un capitol este dedicat sportului, concentrându-se
asupra luptei împotriva dopajului, violenței și rasismului și stimulând
activități transnaționale pentru a promova buna guvernanță a organizațiilor
sportive.
Este introdus un nou instrument financiar – o
facilitate de garantare a împrumuturilor – pentru a le permite studenților să
își obțină diploma de masterat într-o altă țară europeană. În prezent, este
dificil să se obțină finanțare pentru astfel de studii, deoarece, adesea,
granturile și împrumuturile naționale nu sunt transferabile dincolo de
frontierele naționale sau nu sunt disponibile pentru studii la nivel de
masterat, iar împrumuturile de la bănci private sunt exagerat de costisitoare.
Pentru a rezolva aceste probleme, UE va oferi o garanție parțială instituțiilor
financiare (bănci sau agenții de împrumut pentru studenți) care sunt de acord
să ofere împrumuturi pentru studii de masterat în alte țări participante în
condiții avantajoase pentru studenți.
În termeni de gestionare, programul va fi
gestionat în conformitate cu principiul gestionării indirecte.
Responsabilitățile vor fi împărțite între statele membre și Comisie. Agențiile
naționale vor fi responsabile de partea principală a fondurilor, majoritatea
dintre acestea fiind alocate pentru acțiuni de mobilitate și cooperare. Comisia
va delega unei agenții executive gestionarea unor proiecte de cooperare mai
mari, sprijin politic, rețeaua Eurydice, precum și activități „Jean Monnet” și
sport. Prin urmare, Comisia poate utiliza, pe baza unei analize a raportului
costuri-beneficii, agenția executivă existentă pentru punerea în aplicare a
programului „Erasmus pentru toți” pentru perioada 2014-2020, astfel cum se
prevede în Regulamentul (CE) nr. 58/2003 al Consiliului[3] din 19 decembrie 2002 de
stabilire a statutului agențiilor executive cărora urmează să li se
încredințeze anumite sarcini în gestionarea programelor comunitare.
2011/0371 (COD)
Propunere de
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI
AL CONSILIULUI
de instituire a acțiunii „ERASMUS PENTRU
TOȚI”
Programul Uniunii pentru educație, formare, tineret și sport
(Text cu relevanță pentru SEE)
PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL
UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea
Uniunii Europene, în special articolul 165 alineatul (4) și articolul 166
alineatul (4),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectului de act
legislativ către parlamentele naționale,
având în vedere avizul Comitetului Economic și
Social European[4],

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor[5],
hotărând în conformitate cu procedura
legislativă ordinară,
întrucât:
(1)
Comunicarea din 29 iunie 2011 a Comisiei intitulată
„Un buget pentru Europa”[6]
solicită crearea unui program unic în domeniul educației, formării, tineretului
și sportului, inclusiv aspectele internaționale din învățământul superior,
reunind programul de acțiune „Învățarea pe tot parcursul vieții” instituit prin
Decizia nr. 1720/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15
noiembrie 2006[7],
programul „Tineretul în acțiune” instituit prin Decizia nr. 1719/2006/CE a
Parlamentului European și a Consiliului din 15 noiembrie 2006[8], programul de acțiune „Erasmus
Mundus” instituit prin Decizia nr. 1298/2008/CE a Parlamentului European și a
Consiliului din 16 decembrie 2008[9],
programul „ALFA III” instituit prin Regulamentul nr. 1905/2006/CE din 18
decembrie 2006[10],
programele „TEMPUS” și „EDULINK” pentru a asigura o mai mare eficiență, o
concentrare strategică mai solidă și sinergii care să fie exploatate între
diferitele aspecte ale programului unic. În plus, sportul este propus ca parte
a acestui program unic.
(2)
Rapoartele intermediare de evaluare a programelor
existente „Învățarea pe tot parcursul vieții”, „Tineretul în acțiune” și
„Erasmus Mundus” și consultarea publică privind viitorul acțiunii Uniunii în
domeniul educației, formării și tineretului, precum și în domeniul
învățământului superior au arătat o necesitate puternică și în anumite privințe
în creștere pentru continuarea cooperării și a mobilității în aceste domenii la
nivel european. Rapoartele de evaluare au subliniat importanța creării unor
legături mai strânse între programele Uniunii și evoluțiile politicilor în
domeniul educației, formării și tineretului, au exprimat dorința ca acțiunea
Uniunii să fie structurată în așa fel încât să răspundă mai bine paradigmei
învățării pe tot parcursul vieții și au solicitat o abordare mai simplă, mai
ușor de utilizat și mai flexibilă pentru punerea în aplicare a unei astfel de
acțiuni și încetarea fragmentării programelor de cooperare internațională în
domeniul învățământului superior.
(3)
Recunoașterea pe scară largă în rândul publicului
general în statele membre și țările terțe participante a mărcii „Erasmus” ca
sinonim al mobilității cursanților din Uniune pledează pentru o mai amplă utilizare
a acestei mărci de către principalele sectoare ale educației reglementate de
program.
(4)
Consultarea publică privind alegerile strategice
ale Uniunii pentru punerea în aplicare a noii competențe UE în domeniul
sportului și raportul de evaluare al acțiunilor pregătitoare în domeniul
sportului au furnizat indicații utile cu privire la domeniile prioritare de
acțiune ale Uniunii și au ilustrat valoarea adăugată pe care o poate aduce
Uniunea în sprijinirea activităților care au drept scop generarea, împărtășirea
și difuzarea experiențelor și cunoștințelor legate de diferite aspecte care
afectează sportul la nivel european.
(5)
Strategia europeană pentru o creștere inteligentă,
durabilă și favorabilă incluziunii (Europa 2020) este de a defini strategia de
creștere a Uniunii pentru următorii zece ani pentru a sprijini o creștere
inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, stabilind cinci obiective
ambițioase care trebuie atinse până în 2020, în special în domeniul educației,
pentru a reduce nivelurile abandonului școlar timpuriu sub 10 % și pentru
a permite ca cel puțin 40 % din populația în vârstă de 30-34 de ani să fi
finalizat învățământul superior[11].
Acest lucru include, de asemenea, inițiativele sale emblematice, în special
„Tineretul în mișcare”[12]
și „Agenda pentru noi competențe și locuri de muncă”[13].
(6)
Consiliul Uniunii Europene a făcut apel la 12 mai
2009 la un cadru strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și
formării (ET 2020), stabilind patru obiective strategice pentru a răspunde la
provocările care rămân în ceea ce privește crearea unei Europe bazate pe
cunoaștere și transformarea învățării pe tot parcursul vieții într-o realitate
pentru toți.
(7)
În conformitate cu articolele 8 și 10 din Tratatul
privind funcționarea Uniunii Europene, precum și articolele 21 și 23 din Carta
drepturilor fundamentale, programul promovează egalitatea între femei și
bărbați și combate discriminarea bazată pe sex, origine etnică sau rasială,
religie sau convingere, handicap, vârstă sau orientare sexuală.
(8)
Programul ar trebui să includă o puternică
dimensiune internațională, în special în ceea ce privește învățământul
superior, nu numai pentru a spori calitatea învățământului superior european în
urmărirea obiectivelor ET2020 mai largi și atractivitatea Uniunii ca destinație
de studiu, dar, de asemenea, pentru a promova înțelegerea între oameni și
contribuția la dezvoltarea durabilă a învățământului superior în țările terțe.
(9)
Cadrul de cooperare reînnoit în domeniul
tineretului (2010-2018)[14]
ar trebui să considere toți tinerii ca resursă în cadrul societății și susține
dreptul acestora de a participa la elaborarea de politici care îi afectează
prin intermediul unui dialog structurat continuu între factorii de decizie și
tineri și organizațiile de tineret la toate nivelurile.
(10)
Pentru a promova mobilitatea, echitatea și
excelența studiilor, Uniunea ar trebui să instituie o facilitate europeană de
garantare a împrumuturilor pentru a le permite studenților, indiferent de
mediul lor social, să își obțină diploma de masterat într-o altă țară
participantă. Această facilitate ar trebui să fie pusă la dispoziția
instituțiilor financiare care sunt de acord să ofere împrumuturi pentru studii
de masterat în alte țări participante în condiții avantajoase pentru studenți.
(11)
Statele membre ar trebui să depună eforturi pentru
a adopta toate măsurile corespunzătoare pentru a înlătura obstacolele juridice
și administrative din calea bunei funcționări a programului. Aceasta implică,
de asemenea, că vizele pentru participanți ar trebui transmise fără întârzieri,
pentru a se asigura că niciun participant nu lipsește, parțial sau în
totalitate, de la programul de studiu, de formare sau de schimb și pentru a
evita anulările acțiunilor și proiectelor de mobilitate. În conformitate cu
articolul 19 din Directiva 2004/114/CE a Consiliului din 13 decembrie 2004
privind condițiile de admisie a resortisanților țărilor terțe pentru studii,
schimb de elevi, formare profesională neremunerată sau servicii de voluntariat[15], statele membre sunt
încurajate să stabilească proceduri de admisie accelerată.
(12)
Comunicarea „Sprijinirea creșterii și a ocupării
forței de muncă – un proiect pentru modernizarea sistemelor de învățământ
superior din Europa” stabilește un cadru în care Uniunea Europeană, statele
membre și instituțiile de învățământ superior pot coopera pentru mărirea
numărului de absolvenți, îmbunătățirea calității educației și maximizarea
contribuției pe care învățământul superior și cercetarea o pot aduce la
sprijinirea economiilor și societăților noastre ca să iasă mai puternice din
criză.
(13)
Declarația de la Bologna, semnată de miniștrii
educației din 29 de țări europene la 19 iunie 1999, a stabilit un proces
interguvernamental care are ca scop să creeze un „spațiu european al
învățământului superior”, care necesită sprijin la nivelul Uniunii.
(14)
Procesul reînnoit de la Copenhaga (2011-2020) a
definit o viziune ambițioasă și globală pentru politica de educație și formare
profesională din Europa și a solicitat sprijin din partea programelor
educaționale ale Uniunii pentru prioritățile convenite, inclusiv mobilitatea
internațională și reformele puse în aplicare de către statele membre.
(15)
Este necesar să se consolideze intensitatea și
volumul cooperării europene între școli și al mobilității cadrelor didactice și
cursanților, pentru a aborda prioritățile stabilite în programul de cooperare
europeană pe plan școlar pentru secolul XXI[16],
și anume pentru a ameliora calitatea educației școlare în Uniune în domeniile
de dezvoltare a competențelor și pentru a îmbunătăți echitatea și includerea în
cadrul sistemelor și instituțiilor școlare, precum și pentru a consolida
meseria de profesor și conducerea instituțiilor școlare[17]. În acest context, ar trebui
să se acorde o importanță deosebită obiectivelor strategice privind reducerea
abandonului școlar timpuriu; îmbunătățirea performanței calificărilor de bază,
a participării la educația și îngrijirea preșcolară și a calității acestora[18], precum și obiectivelor
privind consolidarea competențelor profesionale a cadrelor didactice și a directorilor
unităților de învățământ[19]
și îmbunătățirea șanselor educaționale ale copiilor proveniți din familii de
migranți și a celor cu dezavantaje socio-economice[20].
(16)
Agenda europeană reînnoită pentru învățământul
pentru adulți inclusă în rezoluția Consiliului din [….][21] are drept scop să permită
tuturor adulților să își dezvolte și îmbunătățească calificările și
competențele pe tot parcursul vieții, acordând o atenție specială îmbunătățirii
asigurării unui număr mare de europeni slab calificați vizați în Europa 2020.
(17)
Acțiunea Forumului european al tineretului, a
centrelor naționale de recunoaștere academică (National Academic Recognition
Centres – NARIC), a rețelelor Eurydice, Euroguidance și Eurodesk, precum și a
serviciilor de sprijin înființate la nivel național pentru acțiunea eTwinning,
a centrelor naționale Europass și a birourilor naționale de informare din
țările din vecinătate este esențială pentru atingerea obiectivelor programului,
în special furnizând Comisiei informații regulate și actualizate referitoare la
diversele domenii ale activității lor și prin intermediul difuzării
rezultatelor programului în Uniune și în țările terțe participante.
(18)
Cooperarea între program și organizațiile
internaționale în domeniul educației, formării, tineretului și sportului, în
special cu Consiliul Europei, trebuie să fie consolidată.
(19)
Programul ar trebui să contribuie la dezvoltarea
excelenței în studiile de integrare europeană la nivel mondial; ar trebui, în
special, să sprijine instituțiile care au o structură de guvernanță europeană,
să acopere întregul spectru al domeniilor politice care reprezintă interes
pentru Uniune, sunt organizații nonprofit și oferă diplome academice
recunoscute.
(20)
Comunicarea Comisiei privind „Dezvoltarea
dimensiunii europene a sportului”[22]
din 18 ianuarie 2011 stabilește ideile Comisiei pentru o acțiune la nivelul
Uniunii în domeniul sportului, după intrarea în vigoare a Tratatului de la
Lisabona și propune o listă de acțiuni concrete pentru Comisie și statele
membre în trei mari capitole: rolul sportului în societate, dimensiunea
economică a sportului și organizarea sportului.
(21)
Mai buna transparență a calificărilor și
competențelor și acceptarea extinsă a instrumentelor Uniunii ar trebui să
faciliteze mobilitatea în întreaga Europă, în scopul învățării pe tot parcursul
vieții, contribuind, prin urmare, la dezvoltarea educației și formării de
calitate și va facilita mobilitatea în scopuri profesionale, atât între țări,
cât și între sectoare. Deschiderea accesului pentru tinerii studenți (inclusiv
studenții din cadrul educației și formării profesionale) la metode, practici și
tehnologii utilizate în alte țări va contribui la îmbunătățirea capacității lor
de inserție profesională în cadrul unei economii mondiale; de asemenea, aceasta
poate contribui la sporirea atractivității locurilor de muncă cu un profil
internațional.
(22)
În acest scop, este recomandat să se extindă
utilizarea cadrului unic pentru transparența calificărilor și competențelor
(Europass) din cadrul Deciziei nr. 2241/2004/CE a Parlamentului European și a
Consiliului din 15 decembrie 2004[23],
cadrul european al calificărilor (CEC) din cadrul Recomandării Parlamentului
European și a Consiliului din 23 aprilie 2008[24],
sistemul european de credite pentru educație și formare profesională (SECEFP)
din cadrul Recomandării Parlamentului European și a Consiliului din 18 iunie
2009[25]
și Sistemul european de credite transferabile (ECTS).
(23)
Pentru a asigura o mai mare eficiență a comunicării
către public și o sinergie mai amplă și mai puternică între activitățile de
comunicare întreprinse la inițiativa Comisiei, resursele alocate acțiunilor de
comunicare în temeiul prezentului regulament contribuie, de asemenea, la
acoperirea comunicării instituționale a priorităților politice ale Uniunii
Europene, dacă acestea sunt legate de obiectivele generale ale prezentului
regulament.
(24)
Este necesar să se garanteze valoarea adăugată
europeană a tuturor acțiunilor efectuate în cadrul programului și
complementaritatea cu activitățile statelor membre, în conformitate cu
articolul 167 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene
și alte activități, în special în domeniul culturii, cercetării, politicii
industriale și de coeziune, politicii de extindere și al relațiilor externe.
(25)
Gestionarea eficace a performanței, inclusiv
evaluarea și monitorizarea, presupune elaborarea unor indicatori de performanță
specifici care pot fi măsurați în timp, care sunt realiști, reflectă logica
intervenției și sunt relevanți pentru ierarhia adecvată a obiectivelor și activităților.

(26)
Prezentul regulament stabilește, pentru întreaga
durată a programului, un pachet financiar care reprezintă principala referință
pentru autoritatea bugetară în cadrul procedurii bugetare anuale, în sensul
punctului 17 din Acordul interinstituțional din XX/YY/201Z dintre Parlamentul
European, Consiliu și Comisie privind cooperarea în domeniul bugetar și buna
gestiune financiară.
(27)
Necesitatea de stabilire a unor criterii de
performanță pe care trebuie ar trebui să se bazeze alocarea bugetului între statele
membre pentru acțiunile gestionate de agențiile naționale.
(28)
Țările candidate pentru aderare la Uniune și țările
AELS care sunt membre ale SEE pot participa la programele Uniunii pe baza
acordurilor-cadru, deciziilor consiliului de asociere sau a acordurilor
similare.
(29)
Confederația Elvețiană poate participa la
programele Uniunii în conformitate cu acordul care urmează să fie semnat între
Uniune și țara respectivă.
(30)
Comisia Europeană și Înaltul Reprezentant al
Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, în comunicarea lor
comună asupra unui nou răspuns la o vecinătate în schimbare[26], au subliniat, printre altele,
scopul de a facilita și mai mult participarea țărilor din vecinătate la
acțiunile Uniunii de mobilitate și dezvoltare a capacităților în învățământul
superior și deschiderea viitorului program de învățământ către țările
învecinate.
(31)
Interesele financiare ale Uniunii Europene ar
trebui protejate prin măsuri proporționale de-a lungul ciclului de cheltuieli,
inclusiv prevenirea, depistarea și investigarea neregulilor, recuperarea
fondurilor pierdute, plătite în mod necuvenit sau incorect utilizate și, dacă
este cazul, aplicarea de sancțiuni. În timp ce nevoile de finanțare privind
asistența externă ale Uniunii cresc, situația economică și bugetară a Uniunii
limitează resursele disponibile pentru astfel de asistență. Prin urmare,
Comisia ar trebui să caute cea mai eficientă utilizare a resurselor
disponibile, în special prin utilizarea unor instrumente financiare cu efect de
levier.
(32)
În comunicarea sa „Un buget pentru Europa 2020” din
29 iunie 2011, Comisia a subliniat angajamentul său de a simplifica finanțarea
din partea Uniunii. Crearea unui program unic privind educația, formarea,
tineretul și sportul ar trebui să prevadă o simplificare semnificativă,
raționalizare și sinergii în gestionarea programului. Punerea în aplicare ar
trebui să fie simplificată în continuare prin utilizarea sumei forfetare, a
costului unitar sau a finanțării forfetare, precum și prin reducerea cerințelor
formale pentru beneficiari și statele membre.
(33)
Pentru a asigura o reacție rapidă la necesitățile
modificate pe întreaga durată a programului, competența de a adopta acte
legislative în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea
Uniunii Europene ar trebui să fie delegată Comisiei în ceea ce privește
dispozițiile referitoare la criteriile de performanță și privind acțiunile
gestionate de agențiile naționale. Este deosebit de importantă realizarea de
către Comisie a unor consultări adecvate în timpul lucrărilor sale
pregătitoare, inclusiv la nivel de experți. Comisia, atunci când pregătește și
elaborează acte delegate, ar trebui să asigure o transmitere simultană, în timp
util și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.
(34)
Pentru a asigura condiții uniforme de punere în
aplicare a prezentului regulament, Comisiei trebuie să i se acorde competențe
de executare.
(35)
Competențele de executare referitoare la programul
de lucru ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE)
nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie
2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de
control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de
către Comisie[27].
(36)
Este oportun să se asigure o închidere corectă a
programului, în special în ceea ce privește continuarea modalităților
multianuale pentru gestionarea sa, cum ar fi finanțarea asistenței tehnice și
administrative. Începând de la 1 ianuarie 2014, asistența tehnică și
administrativă ar trebui să asigure, în cazul în care este necesar, gestionarea
acțiunilor care nu sunt încă finalizate în cadrul programelor precedente până
la sfârșitul anului 2013.
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
CAPITOLUL I
Dispoziții generale
Articolul 1
Domeniul de
aplicare a programului
1.
Prezentul regulament instituie un program pentru
acțiunea Uniunii în domeniul educației, formării, tineretului și sportului
numit „Erasmus pentru toți” (denumit în continuare „programul”).
2.
Programul este pus în aplicare pentru perioada
cuprinsă între 1 ianuarie 2014 - 31 decembrie 2020.
3.
Programul acoperă educația la toate nivelurile,
într-o perspectivă de învățare pe tot parcursul vieții, în special învățământul
superior, educația și formarea profesională și învățământul pentru adulți,
educația școlară și tineretul.
4.
Acesta include o dimensiune internațională în
conformitate cu articolul 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană și va
sprijini, de asemenea, activități în domeniul sportului.
Articolul 2
Definiții
În sensul
prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:
1.           „învățare pe tot parcursul
vieții” înseamnă toate tipurile de învățământ general, educație și formare
profesională, învățământ non-formal și învățare informală întreprinse pe toată
durata vieții, având ca rezultat o îmbunătățire a cunoștințelor, calificărilor
și competențelor dintr-o perspectivă personală, civică, socială și/sau legată
de ocuparea forței de muncă, inclusiv furnizarea de servicii de consiliere și
de orientare;
2.           „cadru non-formal” înseamnă
un context de învățare care este adesea planificat și organizat, dar care nu
face parte din sistemul formal de educație și formare;
3.           „mobilitate în scop
educațional” înseamnă acțiunea de deplasare fizică în altă țară decât țara de
reședință, în vederea efectuării de studii, formare sau alt tip de învățare,
inclusiv stagii și învățare non-formală, predare sau participare la o
activitate transnațională de dezvoltare profesională. Aceasta poate include
formare pregătitoare în limba țării gazdă. Mobilitatea în scop educațional
acoperă, de asemenea, schimburile de tineri și activitățile de dezvoltare
profesională transnațională care implică animatori pentru tineret;
4.           „cooperare pentru inovare și
bune practici” înseamnă proiecte de cooperare transnațională care implică
organizații active în domeniul educației, formării și/sau al tineretului și pot
include alte organizații;
5.           „sprijin pentru reformarea
politicilor” înseamnă orice tip de activitate care are drept obiectiv
sprijinirea și facilitarea modernizării sistemelor de educație și formare prin
intermediul procesului de cooperare politică între statele membre, în special
metodele deschise de coordonare;
6.           „mobilitate virtuală”
reprezintă un set de activități legate de informații și comunicații, sprijinite
de tehnologie, organizate la nivel instituțional, care realizează sau
facilitează experiențe internaționale de colaborare într-un context de predare
și/sau învățare;
7.           „personal” se referă la
persoanele care, pe bază voluntară sau profesională, sunt implicate în
educație, formare sau învățarea non-formală în rândul tinerilor. Aceasta poate
include profesori, formatori, directori pentru unități de învățământ, animatori
pentru tineret și personal care nu predă;
8.           „animator pentru tineret”
înseamnă un profesionist sau un voluntar implicat în învățarea non-formală;
9.           „tineri” se referă la
persoanele cu vârsta între treisprezece și treizeci de ani;
10.         „instituție de învățământ
superior” înseamnă:
(a)
orice tip de instituție de învățământ superior care,
în conformitate cu legislația sau practica națională, eliberează diplome
recunoscute sau alte calificări recunoscute de nivel terțiar, oricare ar fi
denumirea acestor instituții;
(b)
orice instituție, în conformitate cu legislația sau
practica națională, care oferă educație sau formare profesională la nivel
terțiar;
11.         „școală” înseamnă toate
tipurile de instituții care oferă învățământ general (preșcolar, primar sau
secundar), învățământ profesional și tehnic;
12.         „instituție academică”
înseamnă orice instituție de învățământ dedicată educației și cercetării;
13.         „formare profesională”
înseamnă orice formă de educație sau formare profesională inițială, inclusiv
predare tehnică și profesională și ucenicie, care contribuie la realizarea unei
calificări profesionale recunoscută de către autoritățile competente din statul
membru în care este obținută, precum și continuarea educației sau formării
profesionale efectuate de o persoană pe durata vieții sale profesionale;
14.         „învățământul pentru adulți”
înseamnă toate formele de învățământ non-profesional pentru adulți, indiferent
dacă sunt de o natură formală, non-formală sau informală;
15.         „diplome comune” înseamnă un
program de studii integrat oferit de cel puțin două instituții de învățământ
superior, ceea ce are drept rezultat o diplomă unică eliberată și semnată în
comun de către toate instituțiile participante și recunoscută oficial în țările
în care sunt situate instituțiile participante;
16.         „diplomă dublă/diplomă
multiplă” înseamnă un program de studii oferit de cel puțin două (dublă) sau
mai multe (multiplă) instituții de învățământ superior prin care studentul
primește după terminare o diplomă separată de la fiecare dintre instituțiile
participante;
17.         „activitate pentru tineret”
înseamnă o activitate extrașcolară (cum ar fi schimburile de tineri,
voluntariatul) efectuată de către un tânăr, fie individual, fie în grup,
caracterizată printr-o abordare de învățare non-formală;
18.         „parteneriat” înseamnă un
acord între un grup de instituții sau organizații din diferite state membre
pentru a desfășura activități europene comune în domeniul educației, formării
și tineretului sau de instituire a unei rețele formale sau informale într-un
domeniu relevant. În ceea ce privește sportul, aceasta înseamnă un acord cu unul
sau mai mulți terți, cum ar fi organizațiile sportive profesionale sau
sponsorii din diferite state membre, în scopul de a atrage surse de sprijin
suplimentare pentru obținerea rezultatelor dorite ale programului;
19.         „întreprindere” înseamnă toate
întreprinderile care exercită o activitate economică în sectorul public sau
privat, indiferent de dimensiunea sau statutul lor legal sau sectorul economic
în care operează, inclusiv economia socială;
20.         „calificări” înseamnă
capacitatea de a aplica cunoștințe și de a utiliza know-how pentru a aduce la
îndeplinire sarcini și pentru a rezolva probleme;
21.         „competență” înseamnă
capacitatea dovedită de a utiliza cunoștințe, calificări și atitudini cu
responsabilitate și autonomie în contexte de învățare, sociale și profesionale;

22.         „competențe-cheie” înseamnă
setul fundamental de cunoștințe, calificări și atitudini de care au nevoie
toate persoanele pentru realizarea și dezvoltarea personală, cetățenia activă,
incluziunea socială și ocuparea forței de muncă;
23.         „rezultate” înseamnă orice
date, cunoștințe și informații indiferent de forma sau natura lor, fie că
acestea pot sau nu să fie protejate, care sunt generate în cadrul acțiunii,
precum și orice drepturi conexe, inclusiv drepturile de proprietate intelectuală;
24.         „difuzare a rezultatelor”
înseamnă divulgarea publică a rezultatelor programului și predecesorilor săi
prin orice mijloace adecvate, concepute pentru a se asigura că rezultatele sunt
recunoscute, demonstrate și puse în practică în mod corespunzător și la scară
largă;
25.         „metoda deschisă de
coordonare” înseamnă metoda interguvernamentală care oferă un cadru de
cooperare între statele membre, ale căror politici naționale pot fi astfel
direcționate spre anumite obiective comune. În domeniul de aplicare al
prezentului program, MDC se aplică educației, formării și tineretului;
26.         „instrumente de transparență
ale UE” înseamnă instrumente care ajută părțile interesate să înțeleagă, să
aprecieze și, dacă este cazul, să recunoască rezultatele învățării și
calificările în întreaga Uniune;
27.         „țări din vecinătate” înseamnă
țările și teritoriile enumerate în anexa la Regulamentul XX/2012 al
Parlamentului European și al Consiliului din X YY 2012[28] de instituire a unui
instrument european de vecinătate: Algeria, Armenia, Azerbaidjan, Belarus,
Egipt, Georgia, Israel, Iordania, Liban, Libia, Moldova, Maroc, teritoriile
palestiniene ocupate, Siria, Tunisia și Ucraina. În plus, la fel ca în cazul
activităților sprijinite în domeniul tineretului, Rusia este, de asemenea,
considerată o țară din vecinătate;
28.         „carieră dublă” înseamnă
combinarea antrenamentelor sportive la nivel înalt cu învățământul general sau
cu munca.
Articolul 3
Valoare
adăugată europeană
1.           Programul sprijină numai
acele acțiuni și activități care prezintă o valoare adăugată europeană
potențială și care contribuie la realizarea obiectivului general, astfel cum se
menționează la articolul 4.
2.           Valoarea adăugată europeană a
acțiunilor și activitățile programului se asigură, în special, prin:
(a)
caracterul lor transnațional, în special
mobilitatea transnațională și cooperarea vizând un impact sistemic pe termen
lung;
(b)
complementaritatea și sinergia lor cu alte programe
și politici naționale și internaționale și cu alte programe și politici ale
Uniunii, care permit economii de scară și masă critică;
(c)
contribuția acestora la utilizarea efectivă a
instrumentelor Uniunii pentru recunoașterea calificărilor și transparență.
Articolul 4
Obiectivul
general al programului
1.           Programul are drept scop să
contribuie la realizarea obiectivelor strategiei Europa 2020 și ale cadrului
strategic pentru educație și formare profesională în 2020 (ET2020), inclusiv
criteriile de referință corespunzătoare stabilite în acele instrumente, la
cadrul reînnoit pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului
(2010-2018), la dezvoltarea durabilă a țărilor terțe în domeniul învățământului
superior și la dezvoltarea dimensiunii europene în domeniul sportului.
2.           El are drept scop în special
să contribuie la atingerea următoarelor obiective principale ale strategiei
Europa 2020:
(a)
reducerea ratei de abandon școlar timpuriu;
(b)
creșterea numărului de studenți cu vârste cuprinse
între 30-34 de ani care sunt absolvenți de învățământ superior.
CAPITOLUL II
Educație, formare și tineret
Articolul 5
Obiective
specifice
Programul are următoarele obiective specifice
în domeniul educației, formării și tineretului:
(a)
să îmbunătățească nivelul competențelor-cheie și al
calificărilor în ceea ce privește, în special, relevanța acestora pentru piața
forței de muncă și societate, precum și participarea tinerilor la viața
democratică din Europa, în special prin creșterea posibilităților de mobilitate
în scop educațional pentru tineri, cursanți, personal și animatori pentru
tineret și prin cooperare consolidată între educația tineretului și domeniul
pieței forței de muncă;
–
 indicatori asociați:
–
procent de participanți care și-au sporit
competențele-cheie și/sau calificările relevante pentru capacitatea lor de
inserție profesională;
–
procent de tineri participanți care declară că sunt
mai bine pregătiți să participe la viața socială și politică
(b)
să favorizeze îmbunătățiri calitative, inovarea și
internaționalizarea în domeniul excelenței la nivelul instituțiilor de
învățământ, precum și în domeniul muncii prestate de tineri, în special prin
intensificarea cooperării transnaționale între furnizorii de educație și
formare/organizațiile de tineret și alte părți interesate;
–
indicator asociat: procent de organizații care au
participat la program și care au elaborat/adoptat metode inovatoare
(c)
să promoveze apariția unei domeniu european de
învățare pe tot parcursul vieții, să declanșeze reformări ale politicilor la
nivel național, să sprijine modernizarea sistemelor de educație și de formare,
inclusiv învățarea non-formală și să sprijine cooperarea europeană în domeniul
tineretului, în special prin intensificarea cooperării politice, o mai bună
utilizare a instrumentelor de recunoaștere și transparență și difuzarea de bune
practici;
–
indicator asociat: număr de state membre care
utilizează rezultatele metodelor deschise de coordonare în evoluțiile
politicilor lor naționale
(d)
să consolideze dimensiunea internațională a
educației, formării și tineretului, în special în învățământul superior, prin
creșterea atractivității instituțiilor de învățământ superior ale Uniunii și
susținerea acțiunii externe a Uniunii, inclusiv obiectivele sale de dezvoltare,
prin promovarea mobilității și cooperării între UE și instituții de învățământ
superior din țări terțe și dezvoltarea capacităților vizate în țările terțe.
–
indicator asociat: număr de instituții de
învățământ superior din afara UE implicate în acțiunile de mobilitate și
cooperare
(e)
să îmbunătățească predarea și învățarea limbilor și
să promoveze diversitatea lingvistică;
–
indicator asociat: procent de participanți care
și-au sporit competențele lingvistice
(f)
să promoveze excelența privind activitățile de
predare și cercetare în domeniul integrării europene, prin activitățile Jean
Monnet la nivel mondial, astfel cum se menționează la articolul 10.
–
indicator asociat: număr de studenți care
beneficiază de formare, prin activități Jean Monnet
Articolul 6
Acțiuni ale
programului
1.           În domeniul educației,
formării și tineretului, programul își urmărește obiectivele prin următoarele
trei tipuri de acțiuni:
(a)
mobilitatea persoanelor în scop educațional,
(b)
cooperarea pentru inovare și bune practici,
(c)
sprijin pentru reformarea politicilor.
2.           Activitățile specifice Jean
Monnet sunt descrise la articolul 10.
Articolul 7
Mobilitatea
persoanelor în scop educațional
1.           Acțiunea de mobilitate a
persoanelor în scop educațional sprijină:
(a)     mobilitatea transnațională a studenților
din învățământul superior și profesional, precum și a tinerilor implicați în
activități non-formale între țările participante, astfel cum se prevede la
articolul 18. Această mobilitate poate lua forma studiilor în cadrul unei
instituții partenere, a stagiilor în străinătate sau a participării la
activități ale tineretului, în special voluntariat. Gradul de mobilitate la
nivelul de masterat este sprijinit prin intermediul facilității de garantare a
împrumuturilor pentru studenți, astfel cum se menționează la articolul 14
alineatul (3);
(b)     mobilitatea transnațională a
personalului, în țările participante, astfel cum se menționează la articolul
18. Această mobilitate poate lua forma predării sau participării la activități
de dezvoltare profesională în străinătate.
2.           Această acțiune va sprijini,
de asemenea, mobilitatea transnațională a studenților, tinerilor și
personalului spre și din țări terțe în ceea ce privește învățământul superior,
inclusiv mobilitatea organizată pe baza diplomelor comune, duble sau multiple
de înaltă calitate sau a cererilor comune, precum și învățarea non-formală.
Articolul 8
Cooperare
pentru inovare și bune practici
1.           Acțiunea de cooperare pentru
inovare și bune practici sprijină:
(a)
parteneriatele strategice transnaționale între
organizațiile implicate în educație, formare și/sau activități ale tineretului
sau alte sectoare relevante care elaborează și pun în aplicare inițiative
comune și promovează schimburile de experiență și de know-how;
(b)
parteneriatele transnaționale între întreprinderi
și instituții de învățământ, sub formă de:
–
alianțe de cunoștințe între instituții de
învățământ superior și întreprinderi care promovează creativitatea, inovarea și
spiritul antreprenorial prin oferirea de posibilități de învățare relevante,
inclusiv elaborarea de noi programe;
–
sectorul alianțelor de cunoștințe între furnizorii
de educație și formare și întreprinderile care promovează capacitatea de
inserție profesională, crearea de noi programe specifice sectoarelor,
elaborarea de modalități inovatoare de predare și formare profesională și
punerea în practică a instrumentelor de recunoaștere la nivelul Uniunii.
(c)
platformele informatice de sprijin, inclusiv
eTwinning, care acoperă sectoarele educaționale și care le permit tinerilor
învățarea reciprocă, mobilitatea virtuală, schimbul de cele mai bune practici
și deschiderea accesului pentru participanții din țările din vecinătate.
2.           Această acțiune sprijină, de
asemenea, dezvoltarea, dezvoltarea capacităților, integrarea regională,
schimburile de cunoștințe și procesele de modernizare prin intermediul
parteneriatelor între Uniune și instituții de învățământ superior din țări terțe,
precum și în sectorul tineretului, în special pentru învățarea reciprocă și
proiectele de educație comune, promovarea cooperării regionale, în special cu
țările din vecinătate.
Articolul 9
Sprijin pentru
reformarea politicilor
1.           Sprijinul pentru acțiunea de
reformare a politicilor include activitățile inițiate la nivelul Uniunii
referitoare la:
(a)
activitățile legate de punerea în aplicare a
agendei politice a Uniunii privind educația, formarea și tineretul (metode
deschise de coordonare), precum și procesele de la Bologna și Copenhaga și
dialogul structurat cu tinerii;
(b)
punerea în aplicare, în țările participante, a
instrumentelor de transparență ale Uniunii, în special Europass, cadrul
european al calificărilor (CEC), sistemul european de credite transferabile
(ECTS), sistemul european de credite pentru educație și formare profesională
(SECEFP) și sprijinirea rețelelor la nivelul UE;
(c)
dialogul politic cu părți interesate relevante din
Europa în domeniul educației, formării și tineretului;
(d)
forumul european al tineretului, centrele naționale
de recunoaștere academică (National Academic Recognition Centres – NARIC),
rețelele Eurydice, Euroguidance și Eurodesk, precum și centrele naționale de
sprijin pentru eTwinning, centrele naționale Europass și birourile naționale de
informare în țările din vecinătate și în țările aderente, candidate și
potențial candidate care nu participă pe deplin la program.
2.           Această acțiune sprijină, de
asemenea, dialogul politic cu țări terțe și organizații internaționale.
Articolul 10
Activități
Jean Monnet
Activitățile Jean
Monnet au drept scop:
(a)
să promoveze predarea și cercetarea privind
integrarea europeană la nivel mondial în rândul specialiștilor universitari, al
cursanților și al cetățenilor, în special prin crearea de catedre Jean Monnet
și alte activități academice, precum și prin furnizarea de ajutor pentru alte
activități de consolidare a cunoștințelor la nivelul instituțiilor de
învățământ superior;
(b)
să sprijine activitățile instituțiilor academice
sau ale asociațiilor active în domeniul studiilor de integrarea europeană și să
sprijine eticheta Jean Monnet pentru excelență.
(c)
să sprijine următoarele instituții academice
europene care au drept scop un obiectiv de interes european:
(i)      Institutul Universitar European de la
Florența;
(ii)      Colegiul Europei (campusurile din
Bruges și Natolin)
(d)
să promoveze dezbaterea politică și schimburile
între lumea academică și factorii de decizie privind prioritățile politice ale
Uniunii.
CAPITOLUL III
Sport
Articolul 11
Obiective
specifice
În conformitate cu
obiectivul general, programul are următoarele obiective specifice în domeniul
sportului:
(a)
abordarea amenințărilor transnaționale la adresa
sportului, cum ar fi dopajul, meciurile aranjate, violența, rasismul și
intoleranța;
–
indicator asociat: procent de participanți care
utilizează rezultatele proiectelor transfrontaliere pentru a lupta împotriva
amenințărilor la adresa sportului.
(b)
sprijinirea bunei guvernanțe în domeniul sportului
și a carierelor duble ale sportivilor;
–
indicator asociat: procent de participanți care
utilizează rezultatele proiectelor transfrontaliere pentru a îmbunătăți buna
guvernanță și carierele duble.
(c)
promovarea incluziunii sociale, a oportunităților
egale și a activității fizice menite să îmbunătățească starea sănătății prin
creșterea participării la activități sportive.
–
indicator asociat: procent de participanți care
utilizează rezultatele proiectelor transfrontaliere pentru a spori incluziunea
socială, oportunitățile egale și ratele de participare.
Articolul 12
Activități
1.           Obiectivele cooperării în
domeniul sportului se urmăresc prin activitățile transnaționale de mai jos:
(a)
sprijin pentru proiecte transnaționale de
colaborare;
(b)
sprijin pentru evenimente sportive europene
necomerciale care implică mai multe țări europene;
(c)
sprijin pentru consolidarea bazei de cunoștințe în
vederea elaborării politicilor;
(d)
sprijin pentru dezvoltarea capacităților
organizațiilor sportive;
(e)
dialog cu părți interesate relevante din Europa.
2.           Activitățile sportive
sprijinite, mobilizează, după caz, finanțare suplimentară prin parteneriate cu
părțile terțe, cum ar fi întreprinderile private.
CAPITOLUL IV
Dispoziții financiare
Articolul 13
Buget
1.           Pachetul financiar pentru
punerea în aplicare a prezentului program de la 1 ianuarie 2014 se stabilește
la suma de 17 299 000 000 EUR.
Se alocă următoarele sume pentru acțiunile
programului
a)       16 741 738 000 EUR pentru
acțiuni în domeniul educației, formării și tineretului, astfel cum se
menționează la articolul 6 alineatul (1);
b)       318 435 000 EUR pentru activitățile
Jean Monnet, astfel cum se menționează la articolul 10;
c)       238 827 000 EUR pentru acțiuni
legate de sport, astfel cum se menționează în capitolul III.
2.           În plus față de pachetul
financiar astfel cum se indică la alineatul (1) și în scopul promovării
dimensiunii internaționale a învățământului superior, o sumă indicativă de
1 812 100 000 EUR[29]
de la diferitele instrumente externe (instrumentul de cooperare pentru
dezvoltare, instrumentul european de vecinătate, instrumentul de asistență de
preaderare, instrumentul de parteneriat și fondul european de dezvoltare) va fi
alocată pentru acțiuni de mobilitate în scop educațional către sau din alte
țări decât cele menționate la articolul 18 alineatul (1) și pentru cooperare și
dialog politic cu autorități/instituții/organizații din aceste țări.
Dispozițiile prezentului regulament se vor aplica utilizării fondurilor
respective.
Finanțarea va fi
pusă la dispoziție prin intermediul a două alocări multianuale care acoperă
numai primii patru ani și, respectiv, cei trei ani care mai rămân. Această
finanțare va fi reflectată în programarea indicativă multianuală a acestor
instrumente, în conformitate cu nevoile și prioritățile identificate ale
țărilor în cauză. Alocările pot să fie revizuite în cazul unor circumstanțe
majore neprevăzute sau al unor schimbări politice importante în conformitate cu
prioritățile externe ale UE. Cooperarea cu țările neparticipante se poate baza,
după caz, pe credite suplimentare de la țările partenere care urmează să fie
puse la dispoziție în conformitate cu procedurile care urmează să fie convenite
cu aceste țări.
3.           În conformitate cu valoarea
adăugată preconizată a celor trei tipuri de acțiuni menționate la articolul 6
alineatul (1) și cu principiile de masă critică, concentrare, eficiență și
performanță, suma indicată la articolul 13 alineatul (1) litera (a) va fi
alocată, cu titlu indicativ, după cum urmează:
–
[65] % din această sumă este alocată
mobilității persoanelor în scop educațional;
–
[26] % din această sumă este alocată cooperării
în scopul inovării și al bunelor practici;
–
[4] % din această sumă este alocată
sprijinului pentru reformarea politicilor.
–
[3] % din această sumă va acoperi granturile
de funcționare pentru agențiile naționale
–
[2] % din această sumă va acoperi cheltuielile
administrative.
4.           Alocația financiară pentru
program poate acoperi, de asemenea, cheltuielile legate de activitățile de
pregătire, monitorizare, control, audit și evaluare, care sunt necesare pentru
gestionarea programului și îndeplinirea obiectivelor acestuia, în special
studiile, reuniunile experților, acțiunile de informare și comunicare, inclusiv
comunicarea instituțională a priorităților politice ale Uniunii Europene în
măsura în care acestea sunt legate de obiectivele generale ale prezentului
regulament, cheltuielile legate de domeniul informatic care se concentrează pe
prelucrarea și schimbul de informații, împreună cu toate celelalte cheltuieli
de asistență tehnică și administrativă suportate de Comisie pentru gestionarea
programului.
5.           Alocația financiară poate
acoperi, de asemenea, cheltuielile de asistență tehnică și administrativă
necesare pentru asigurarea tranziției între program și măsurile adoptate în
temeiul Deciziei nr. 1720/2006/CE de stabilire a programului de învățare continue,
Deciziei nr. 1719/2006/CE de instituire a programului „Tineretul în acțiune” și
Deciziei nr. 1298/2008/CE de stabilire a programului „Erasmus Mundus”. Dacă
este necesar, în bugetul pentru perioada de după 2020 ar putea fi introduse
credite pentru acoperirea unor cheltuieli similare, permițându-se astfel
gestionarea acțiunilor nefinalizate până la 31 decembrie 2020.
6.           Fondurile pentru mobilitatea
persoanelor în scop educațional menționată la articolul 6 alineatul (1) litera
(a) care urmează să fie gestionate de o agenție națională sunt alocate pe baza
populației și a costului vieții în statul membru, a distanței între capitalele
statelor membre și a performanței. Parametrul de performanță reprezintă
25 % din totalul fondurilor în conformitate cu criteriile menționate la
alineatele (7) și (8).
7.           Alocarea fondurilor pe baza
performanței se aplică în scopul de a promova o utilizare eficientă și eficace
a resurselor. Criteriile utilizate pentru măsurarea performanței se bazează pe
cele mai recente date disponibile. Aceste criterii sunt:
(a)
nivelul realizărilor anuale îndeplinite care se
referă la efectele și rezultatele convenite;
(b)
nivelul plăților anuale realizate.
Aceste criterii pot
fi supuse revizuirii pe durata programului, în conformitate cu procedura menționată
la articolul 28 referitoare la actele delegate.
8.           Alocarea de fonduri pentru
anul 2014 se bazează pe cele mai recente date disponibile privind realizările
și gradul de utilizare a bugetului programelor „Învățarea pe tot parcursul
vieții”, „Tineretul în acțiune” și „Erasmus Mundus” puse în aplicare până la 1
ianuarie 2014.
9.           Programul poate oferi sprijin
prin modalități inovatoare de finanțare specifice, în special cele stabilite la
articolul 14 alineatul (3).
Articolul 14
Modalități de
finanțare specifice
1.           Comisia pune în aplicare
sprijinul financiar al Uniunii în conformitate cu Regulamentul XX/2012
[Regulamentul financiar].
2.           Comisia poate lansa cereri
comune cu țările terțe sau organizațiile și agențiile lor pentru a finanța în
comun proiecte. Proiectele pot fi evaluate și selectate prin proceduri comune
de evaluare și selecție, pentru a se conveni asupra lor de către agențiile de
finanțare implicate, în conformitate cu principiile stabilite în Regulamentul
XX/2012[30]
[Regulamentul financiar].
3.           Comisia furnizează finanțare
pentru garanțiile de împrumuturi studenților rezidenți într-o țară
participantă, astfel cum se definește la articolul 18 alineatul (1), care
efectuează un masterat complet în altă țară participantă, care urmează să fie
pusă la dispoziție prin intermediul unui administrator de active cu un mandat
pe care să îl pună în aplicare pe baza unor acorduri fiduciare de stabilire a
normelor și cerințelor detaliate care reglementează punerea în aplicare a
instrumentului financiar, precum și obligațiile respective ale părților.
Instrumentul financiar este conform cu dispozițiile privind instrumentele
financiare din Regulamentul financiar și din actul delegat care înlocuiește
normele de aplicare. În conformitate cu articolul 18 alineatul (2) din
Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002, veniturile și rambursările generate
de garanții ar trebui să fie alocate instrumentului financiar. Acest instrument
financiar, inclusiv necesitățile pieței și gradul de utilizare a măsurii, vor
fi supuse monitorizării și a evaluării, astfel cum se menționează la articolul
15 alineatul (2).
4.           Organismele publice, precum
și școlile, instituțiile de învățământ superior și organizațiile din domeniul
educației, formării, tineretului și sportului care au primit peste 50 %
din veniturile lor anuale de la surse publice în ultimii doi ani sunt
considerate ca având capacitatea financiară, profesională și administrativă
necesară pentru a desfășura activități în cadrul programului. Ele nu au
obligația să prezinte documentație suplimentară pentru a demonstra acest lucru.

5.           Granturile pentru mobilitate
în scop educațional acordate persoanelor sunt scutite de orice taxe și
contribuții sociale. Aceeași scutire se aplică organismelor intermediare care
acordă astfel de sprijin financiar pentru persoanele în cauză.
6.           Suma menționată la articolul
127 alineatul (1) din Regulamentul financiar nu se aplică sprijinului financiar
pentru mobilitatea în scop educațional acordat persoanelor.
CAPITOLUL V
Rezultatele performanței și difuzarea lor
Articolul 15
Monitorizarea
și evaluarea performanței și rezultatelor
1.           Comisia, în cooperare cu
statele membre, monitorizează periodic performanța și rezultatele programului
în raport cu obiectivele acestuia, în special în ceea ce privește:
(a)
valoarea adăugată europeană, astfel cum se
menționează la articolul 3;
(b)
distribuirea de fonduri asociate cu principalele
sectoare educaționale, care au drept scop să asigure, până la sfârșitul
programului, o alocare a finanțării care garantează un impact sistemic
semnificativ.
2.           În plus față de menținerea
monitorizării, Comisia întocmește un raport de evaluare până cel târziu la
sfârșitul anului 2017, pentru a se evalua eficacitatea privind realizarea
obiectivelor, eficiența programului și valoarea adăugată europeană a acestuia,
în vedere unei decizii de reînnoire, modificare sau suspendare a programului.
Evaluarea abordează domeniul de aplicare al simplificării, coerența internă și
externă a acesteia, continuarea relevanței tuturor obiectivelor, precum și contribuția
măsurilor la prioritățile Uniunii în materie de creștere inteligentă, durabilă
și favorabilă incluziunii. Aceasta ia, de asemenea, în considerare rezultatele
evaluării privind impactul pe termen lung al programelor precedente („Învățarea
pe tot parcursul vieții”, „Tineretul în acțiune”, „Erasmus Mundus” și alte
programe internaționale în domeniul învățământului superior).
3.           Fără a aduce atingere
cerințelor prevăzute în capitolul VII și obligațiilor agențiilor naționale,
astfel cum se menționează la articolul 22, statele membre prezintă Comisiei,
până la 31 martie 2017, și, respectiv, 30 iunie 2019, rapoarte cu privire la
punerea în aplicare și impactul programului.
Articolul 16
Comunicare și
difuzare
1.           Comisia, în cooperare cu
statele membre, asigură difuzarea informațiilor, publicitatea și monitorizarea
cu privire la acțiunile sprijinite în cadrul programului, precum și difuzarea
rezultatelor programelor anterioare „Învățarea pe tot parcursul vieții”,
„Erasmus Mundus” și „Tineretul în acțiune”.
2.           Beneficiarii proiectelor care
beneficiază de sprijin prin acțiunile și activitățile menționate la articolele
6, 10 și 12 ar trebui să asigure o bună comunicare și difuzare a rezultatelor
și impactului obținute.
3.           Agențiile naționale
menționate la articolul 22 elaborează o politică consecventă în vederea unei
difuzări și exploatări eficace a rezultatelor activităților sprijinite în
cadrul acțiunilor pe care le gestionează în cadrul programului și sprijină
Comisia în sarcina generală de a difuza informații cu privire la program și
rezultatele sale.
4.           Organismele publice și
private din cadrul principalelor sectoare ale educației acoperite de program
utilizează marca „Erasmus” în sensul comunicării și difuzării de informații
referitoare la program; marca este asociată cu principalele sectoare ale
educației, după cum urmează:
–
„Învățământ superior - Erasmus”, asociat cu toate
tipurile de învățământ superior, în Europa și la nivel internațional
–
„Formare - Erasmus”, asociat cu educația și
formarea profesională și învățământul pentru adulți
–
„Școli - Erasmus”, asociat cu învățământul școlar
–
„Participarea tinerilor - Erasmus”, asociat cu
învățarea non-formală în rândul tinerilor.
5.           Activitățile de comunicare
contribuie, de asemenea, la comunicarea instituțională a priorităților politice
ale Uniunii, dacă acestea sunt legate de obiectivele generale ale prezentului
regulament.
CAPITOLUL VI
Accesul la program
Articolul 17
Acces
1.           Orice organism public și
privat activ în domenii precum educația, formarea, tineretul și sportul de masă
poate aplica în cadrul prezentului program.
2.           La punerea în aplicare a
programului, Comisia și statele membre asigură depunerea de eforturi deosebite
pentru a facilita participarea persoanelor cu dificultăți din motive
educaționale, sociale, de gen, fizice, psihologice, geografice, economice și
culturale.
Articolul 18
Participarea
țărilor
1.           Programul este deschis
participării următoarelor țări (denumite în continuare „țările participante”):
(a)
statele membre;
(b)
țările aderente, candidate și potențial candidate
care beneficiază de o strategie de preaderare, în conformitate cu principiile
generale și cu clauzele și condițiile generale de participare a acestor țări la
programe ale Uniunii stabilite în respectivele acorduri-cadru și decizii ale consiliului
de asociere sau în acorduri similare;
(c)
statele AELS care sunt părți la Acordul SEE, în
conformitate cu dispozițiile acordului respectiv;
(d)
Confederația Elvețiană, cu condiția ca un acord
bilateral să fie încheiat cu țara respectivă, ca o prevedere a participării
sale;
2.           Țările participante enumerate
la alineatul (1) trebuie să se supună tuturor obligațiilor și să îndeplinească
toate atribuțiile prevăzute în prezentul regulament cu privire la statele
membre.
3.           Programul sprijină cooperarea
cu parteneri din țările terțe, în special cu parteneri din țările din
vecinătate, cu privire la acțiunile și activitățile menționate la articolele 6
și 10.
CAPITOLUL VII
Sistemul de gestionare și audit
Articolul 19
Complementaritate

Comisia, în
cooperare cu statele membre, asigură consecvența și complementaritatea globală
cu:
(a)
politicile relevante ale Uniunii, în special cele
în domeniul culturii și mass-mediei, ocupării forței de muncă, sănătății,
cercetării și inovării, întreprinderilor, justiției, consumatorilor,
dezvoltării și politicii de coeziune;
(b)
celelalte surse de finanțare relevante ale Uniunii
în domeniul politicilor privind educația, formarea și tineretul, în special
Fondul social european și celelalte instrumente financiare referitoare la
ocuparea forței de muncă și incluziunea socială, Fondul european de dezvoltare
regională, programele de cercetare și inovare, precum și instrumentele
financiare referitoare la justiție și cetățenie, sănătate, programele de
cooperare externă și instrumentele de preaderare.
Articolul 20
Organismele de
punere în aplicare
Programul este pus în aplicare de următoarele
organisme:
(a)
Comisia la nivelul Uniunii;
(b)
agențiile naționale la nivel național care urmează
să fie puse în aplicare în țările participante, astfel cum se menționează la
articolul 18 alineatul (1).
Articolul 21
Autoritatea
națională
1.           În termen de o lună de la
intrarea în vigoare a prezentului regulament, statele membre notifică Comisiei,
prin intermediul unei notificări formale transmise de către reprezentanța lor
permanentă a persoanei (persoanelor) autorizată (autorizate) legal să acționeze
în numele lor în calitate de „autoritate națională”, în sensul prezentului
regulament. În cazul înlocuirii autorității naționale în decursul programului,
statul membru notifică aceasta imediat Comisiei în conformitate cu aceeași
procedură.
2.           Statele membre iau toate
măsurile corespunzătoare pentru a înlătura obstacolele juridice și
administrative din calea bunei funcționări a programului, inclusiv
administrarea vizelor.
3.           În termen de trei luni de la
intrarea în vigoare a prezentului regulament, autoritatea națională desemnează
un organism de coordonare unic, denumit în continuare „agenție națională”.
Autoritatea națională transmite Comisiei o evaluarea ex ante
corespunzătoare a conformității care arată că agenția națională respectă
dispozițiile articolului 55 alineatul (1) litera (b) punctul (vi), ale
articolului 57 alineatele (1), (2) și (3) din Regulamentul nr. XX/2012 și ale
articolului X din regulamentul său delegat nr. XX/2012, precum și cu cerințele
Uniunii pentru standardele de control intern pentru agențiile naționale și
norme pentru gestionarea de către acestea a fondurilor programului pentru
sprijinul sub formă de granturi.
4.           Autoritatea națională
desemnează un organism de audit independent, astfel cum se menționează la
articolul 24.
5.           Autoritatea națională
monitorizează și supraveghează gestionarea programului la nivel național.
Autoritatea informează și consultă Comisia în timp util înainte de luarea
oricărei decizii care poate avea un impact asupra gestionării programului, în
special în ceea ce privește agenția sa națională.
6.           Autoritatea națională își
bazează evaluarea ex ante a conformității pe propriile controale și
audituri și/sau pe controalele și auditurile efectuate de organismul de audit
independent menționat la articolul 24.
7.           În cazul în care agenția
națională desemnată pentru program este aceeași cu agenția națională desemnată
pentru programul precedent „Învățarea pe tot parcursul vieții” sau „Tineretul
în acțiune”, domeniul de aplicare a controalelor și a auditurilor pentru
evaluarea ex ante a conformității poate fi limitat la cerințele care
sunt noi și specifice pentru program.
8.           În cazul în care Comisia
respinge desemnarea agenției naționale în urma efectuării unei examinări a
evaluării ex ante a conformității, autoritatea națională se asigură că
sunt întreprinse acțiunile de remediere necesare pentru ca organismul desemnat
ca agenție națională să respecte cerințele minime stabilite de Comisie sau desemnează
un alt organism ca agenție națională.
9.           Autoritatea națională oferă
cofinanțare adecvată pentru operațiunile agenției sale naționale pentru a se
asigura că programul este gestionat respectând normele aplicabile ale Uniunii.
10.         Pe baza declarației de
asigurare privind gestionarea anuală a agenției naționale, a avizului de audit
independent cu privire la acest subiect și a analizei Comisiei privind
conformitatea și performanța agenției naționale, autoritatea națională
informează Comisia până la data de 30 octombrie a fiecărui an cu privire la
activitățile sale de monitorizare și supraveghere privind programul.
11.         Autoritatea națională își
asumă responsabilitatea pentru gestionarea corectă a fondurilor Uniunii
transferate de Comisie către agenția națională pentru sprijinul sub formă de
granturi care urmează să fie acordat în cadrul programului.
12.         În caz de nereguli, neglijență
sau fraudă care pot fi imputate agenției naționale, precum și în cazul unor
lacune grave sau a unor rezultate insuficiente ale agenției naționale și atunci
când această situație duce la reclamații depuse de Comisie față de agenția
națională, autoritatea națională este răspunzătoare față de Comisie pentru
fondurile nerecuperate.
13.         În cazurile menționate la
alineatul (12), autoritatea națională poate revoca agenția națională, fie din
proprie inițiativă, fie la solicitarea Comisiei. În cazul în care autoritatea
națională dorește să revoce agenția națională pentru alte motive justificate,
aceasta notifică revocarea Comisiei cel puțin șase luni înaintea datei
prevăzute pentru încetarea mandatului agenției naționale. În acest caz,
autoritatea națională și Comisia sunt de acord în mod formal cu privire la
măsuri de tranziție specifice și datate.
14.         În caz de revocare, autoritatea
națională pune în aplicare controalele necesare privind fondurile Uniunii
încredințate agenției naționale revocate și asigură un transfer fără probleme,
către noua agenție națională, al acestor fonduri, precum și al tuturor
documentelor și instrumentelor de gestionare necesare pentru gestionarea
programului. Autoritatea națională furnizează agenției naționale revocate
sprijinul financiar necesar pentru a continua punerea în aplicare a
obligațiilor sale contractuale față de beneficiarii programului și Comisie până
la transferul acestor obligații către o nouă agenție națională.
Articolul 22
Agenția
națională
1.           Agenția
națională:
(a)
are personalitate juridică sau este parte a unei
entități care are personalitate juridică și este reglementată de legislația
statului membru în cauză. Un minister nu poate fi desemnat ca agenție
națională;
(b)
dispune de capacitate adecvată de gestionare,
personal și infrastructură ca să își îndeplinească sarcinile în mod
satisfăcător, asigurând o gestionare eficientă și eficace a programului și buna
gestionare financiară a fondurilor Uniunii;
(c)
dispune de mijloacele juridice și operaționale
pentru a aplica normele privind gestionarea administrativă, contractuală și
financiară stabilite la nivelul Uniunii;
(d)
oferă garanții financiare adecvate, emise de
preferință de către o autoritate publică, care corespund nivelului fondurilor
Uniunii pe care va fi solicitată să le gestioneze;
(e)
este desemnată pentru durata programului.
2.           Agenția națională este
responsabilă de anumite acțiuni ale programului gestionate la nivel național,
în conformitate cu articolul 55 alineatul (1) litera (b) punctul (vi) din
Regulamentul nr. XXX/2012 [viitorul regulament financiar] și cu articolul X din
regulamentul său delegat nr. XXX/2012 [viitoarele norme de aplicare]. Aceste
acțiuni sunt:
(a)
toate acțiunile programului din cadrul
acțiunii-cheie „mobilitatea persoanelor în scop educațional”, cu excepția
mobilității organizate pe baza diplomelor duble sau multiple comune și a
sistemului de garantare a împrumuturilor al Uniunii;
(b)
acțiunea programului „parteneriate strategice” din
cadrul acțiunii-cheie „cooperare pentru inovare și bune practici”;
(c)
gestionarea activităților de masă în cadrul
acțiunii-cheie „sprijin pentru reformarea politicilor”.
3.           Agenția națională este
responsabilă de gestionarea tuturor etapelor din ciclul de viață al proiectului
ale acțiunilor programului menționate la alineatul (2), cu excepția, poate, a
deciziei de selecție și de atribuire pentru parteneriatele strategice
menționate la același alineat.
4.           Agenția
națională acordă beneficiarilor sprijin sub formă de granturi, fie prin
intermediul unui acord de grant, fie prin intermediul unei decizii de grant,
astfel cum este specificat de către Comisie pentru acțiunea programului în
cauză.
5.           Agenția națională prezintă un
raport Comisiei și propriei autorități naționale, în fiecare an, în
conformitate cu dispozițiile prevăzute la articolul 57 alineatul (5) din
Regulamentul financiar nr. XX/2012. Agenția națională este responsabilă de
punerea în aplicare a observațiilor emise de Comisie în urma analizei
declarației de asigurare privind gestionarea agenției naționale, precum și a
avizului de audit independent cu privire la acest subiect.
6.           Agenția
națională nu poate delega unui terț nicio sarcină privind punerea în aplicare a
programului sau bugetului care îi este conferită, fără autorizare scrisă
prealabilă din partea autorității naționale și a Comisiei. Agenția națională
își păstrează răspunderea exclusivă pentru sarcinile delegate către un terț.
7.           În
cazul înlocuirii unei agenții naționale, agenția națională revocată rămâne
responsabilă din punct de vedere juridic pentru punerea în aplicare a
obligațiilor sale contractuale față de beneficiarii programului și Comisie până
la transferul acestor obligații către o nouă agenție națională.
8.           Agenția
națională este responsabilă de gestionarea și încheierea acordurilor financiare
cu privire la programele precedente „Învățarea pe tot parcursul vieții” și
„Tineretul în acțiune” (2007-2013) care vor fi încă deschise la începutul
programului.
Articolul 23
Comisia
Europeană
1.           În
termen de două luni de la primirea evaluării ex ante a conformității,
astfel cum se menționează la articolul 21 alineatul (3), din partea autorității
naționale, Comisia acceptă, acceptă condiționat sau respinge desemnarea
agenției naționale. Comisia nu se angajează într-o relație contractuală cu
agenția națională până la acceptarea evaluării ex ante a conformității.
În cazul unei acceptări condiționate, Comisia poate aplica măsuri de precauție
proporționale în cazul relației sale contractuale cu agenția națională.
2.           Comisia
oficializează responsabilitățile juridice cu privire la acordurile financiare
referitoare la programele precedente „Învățarea pe tot parcursul vieții” și
„Tineretul în acțiune” (2007-2013) și care sunt încă deschise la începutul
programului la acceptarea sa a evaluării ex ante a conformității privind
agenția națională desemnată pentru program.
3.           Documentul
care reglementează relația contractuală între Comisie și agenția națională:
(a)
stipulează standardele de control intern pentru
agențiile naționale și normele pentru gestionarea fondurilor Uniunii pentru
sprijinul sub formă de granturi de către agențiile naționale;
(b)
include programul de lucru al agenției naționale
care cuprinde sarcinile de gestionare ale agenției naționale pentru care se
furnizează sprijin UE;
(c)
precizează cerințele de raportare pentru agenția
națională.
4.           Comisia
pune la dispoziția agenției naționale, în fiecare an, următoarele fonduri ale
programului:
(a)
fonduri pentru sprijin, sub formă de granturi, în
statul membru, pentru acțiunile programului, a căror gestionare este
încredințată agenției naționale;
(b)
o contribuție financiară în sprijinul sarcinilor
agenției naționale privind gestionarea programului. Aceasta va fi acordată sub
forma unei contribuții forfetare la costurile operaționale ale agenției
naționale. Ea va fi stabilită pe baza sumei fondurilor Uniunii pentru sprijinul
sub formă de granturi încredințat agenției naționale.
5.           Comisia
stabilește cerințele pentru programul de lucru al agenției naționale. Comisia
nu pune la dispoziția agenției naționale fonduri ale programului decât după
aprobarea formală a programului de lucru al agenției naționale relevante de
către Comisie.
6.           Pe
baza cerințelor privind conformitatea pentru agențiile naționale menționate la
articolul 21 alineatul (3), Comisia revizuiește sistemul național de gestionare
și control, în special prin examinarea evaluării ex ante a conformității
a autorității naționale, a declarației de asigurare privind gestionarea anuală
a agenției naționale și a avizului organismului de audit independent cu privire
la acest subiect, ținând seama în mod corespunzător de informațiile anuale din
partea autorității naționale privind activitățile sale de monitorizare și
supraveghere privind programul.
7.           Atunci
când evaluează declarația de asigurare privind gestionarea anuală și avizul
organismului de audit independent cu privire la acest subiect, Comisia
adresează avizul și observațiile sale cu privire la acest subiect agenției
naționale și autorității naționale.
8.           În
cazul în care Comisia nu poate accepta declarația de asigurare privind
gestionarea agenției naționale sau avizul de audit independent cu privire la
acest subiect sau în cazul unei aplicări nesatisfăcătoare a observațiilor
Comisiei de către agenția națională, Comisia poate pune în aplicare orice
măsuri de precauție și corective necesare pentru a proteja interesele
financiare ale Uniunii în conformitate cu articolul 57 alineatul (4) din
Regulamentul financiar nr. XX/2012
9.           Comisia
organizează reuniuni periodice cu rețeaua agențiilor naționale pentru a asigura
o punere în aplicare coerentă a programului în toate țările participante.
10.         Comisia
poate solicita din partea autorităților naționale să desemneze instituțiile sau
organizațiile sau tipurile de astfel de instituții și organizații, care urmează
să fie considerate eligibile pentru a participa la acțiuni specifice ale
programului de pe teritoriile lor respective.
Articolul 24
Organismul de
audit
1.           Auditul
independent emite un aviz de audit referitor la declarația de asigurare privind
gestionarea anuală menționată la articolul 57 alineatul (5) literele (d) și (e)
din Regulamentul financiar nr. XX/2012.
2.           Organismul de audit
independent:
(a)
are competențele profesionale necesare pentru
desfășurarea auditurilor din sectorul public;
(b)
garantează că activitatea de audit ia în
considerare standardele de audit acceptate pe plan internațional;
(c)
nu este în situația unui conflict de interese cu
privire la entitatea juridică din care face parte agenția națională. În
special, organismul este independent din punct de vedere funcțional cu privire
la entitatea juridică din care face parte agenția națională și nu execută
niciun alt control sau audit asupra entității juridice sau pentru aceasta.
3.           Organismul de audit
independent furnizează Comisiei și reprezentanților săi, precum și Curții de
Conturi acces deplin la toate documentele și rapoartele în sprijinul avizului
de audit pe care îl emite referitor la declarația de asigurare privind
gestionarea anuală a agenției naționale.
CAPITOLUL VIII
Sistemul de control
Articolul 25
Principiile
sistemului de control
1.           Comisia ia măsurile adecvate
pentru a se asigura că, atunci când acțiunile finanțate în temeiul prezentului
regulament sunt puse în aplicare, interesele financiare ale Uniunii Europene
sunt protejate prin aplicarea de măsuri preventive împotriva fraudei, corupției
și oricăror altor activități ilegale, prin controale eficace și, dacă sunt
detectate nereguli, prin recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit și, dacă
este cazul, prin aplicarea de sancțiuni eficace, proporționale și cu efect de
descurajare.
2.           Comisia este responsabilă de
controalele de supraveghere cu privire la acțiunile programului gestionate de
agențiile naționale. Ea stabilește cerințele minime pentru controalele agenției
naționale și ale organismului de audit independent.
3.           Agenția națională este
responsabilă de controalele primare ale beneficiarilor de granturi pentru
acțiunile programului, astfel cum se menționează la articolul 22 alineatul (2).
Aceste controale oferă o asigurare rezonabilă că granturile acordate sunt
utilizate în conformitate cu destinația lor și cu normele aplicabile ale
Uniunii.
4.           În ceea ce privește fondurile
programului transferate către agențiile naționale, Comisia va asigura
coordonarea adecvată a controalelor sale cu autoritățile naționale și cu
agențiile naționale, pe baza principiului auditului unic și în urma unei
analize bazate pe riscuri. Prezenta dispoziție nu se aplică investigațiilor
OLAF.
Articolul 26
Protecția
intereselor financiare ale Uniunii Europene
1.           Comisia sau reprezentanții
săi și Curtea de Conturi au competența de a audita, pe baza documentelor și la
fața locului, toți beneficiarii de granturi, contractanții, subcontractanții și
alți terți care au primit fonduri din partea Uniunii. Ele pot, de asemenea, să
efectueze audituri și controale ale agențiilor naționale.
2.           Oficiul European de Luptă
Antifraudă (OLAF) poate să desfășoare controale și inspecții la fața locului în
cazul operatorilor economici vizați direct sau indirect de acest tip de
finanțare în conformitate cu procedura stabilită de Regulamentul (Euratom, CE)
nr. 2185/96 pentru a se determina dacă a avut loc sau nu o fraudă, un act de corupție
sau orice altă activitate ilegală care să afecteze interesele financiare ale
Uniunii Europene în legătură cu un acord sau decizie de grant sau cu un
contract privind o finanțare din partea Uniunii.
3.           Fără a se aduce atingere
alineatelor (1) și (2), acordurile de cooperare cu țări terțe și organizații
internaționale, precum și acordurile de grant, deciziile de grant și
contractele care rezultă din aplicarea prezentului regulament împuternicesc în
mod expres Comisia, Curtea de Conturi și OLAF să efectueze astfel de audituri
și controale și inspecții la fața locului.
CAPITOLUL IX
Delegarea de competențe și dispozițiile de
punere în aplicare
Articolul 27
Delegarea de
competențe Comisiei
Comisia este împuternicită să adopte acte
delegate în conformitate cu articolul 28 în ceea ce privește modificarea
articolului 13 alineatul (7) și a articolului 22 alineatul (2) care se referă
la criteriile de performanță și, respectiv, la dispozițiile privind acțiunile
gestionate de agențiile naționale.
Articolul 28
Exercitarea
delegării
1.           Competența de a adopta acte
delegate îi este conferită Comisiei sub rezerva condițiilor prevăzute la
prezentul articol.
2.           Delegarea de competențe
menționată la articolul 27 este conferită Comisiei pentru o perioadă de șapte
ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament și pentru durata
programului.
3.           Delegarea de competențe
menționată la articolul 27 poate fi revocată în orice moment de către
Parlamentul European sau de către Consiliu. O decizie de revocare pune capăt
delegării de competențe specificată în respectiva decizie. Decizia intră în
vigoare în ziua următoare publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
sau la o dată ulterioară specificată în decizie. Ea nu aduce atingere
validității actelor delegate deja în vigoare.
4.           Imediat ce adoptă un act
delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.
5.           Un act delegat adoptat în
temeiul articolului 27 intră în vigoare numai dacă nici Parlamentul European,
nici Consiliul nu au exprimat obiecții în termen de două luni de la notificarea
respectivului act Parlamentului European și Consiliului sau dacă, înainte de
expirarea acestei perioade, atât Parlamentul European, cât și Consiliul au
informat Comisia cu privire la faptul că nu doresc să ridice obiecții. Acest
termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a
Consiliului.
Articolul 29
Punerea în
aplicare a programului
Pentru a pune în aplicare programul, Comisia
adoptă programele de lucru anuale prin acte de punere în aplicare, în
conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 30 alineatul
(2). Ele stabilesc obiectivele urmărite, rezultatele așteptate, metoda de
punere în aplicare și suma lor totală. Ele conțin, de asemenea, o descriere a
acțiunilor care urmează să fie finanțate, o indicare a sumei alocate fiecărei
acțiuni, precum și distribuirea fondurilor între statele membre pentru
acțiunile gestionate prin intermediul agențiilor naționale, și un calendar
indicativ de punere în aplicare. Ele includ granturi pentru priorități,
criteriile esențiale de evaluare și rata maximă a cofinanțării.
Articolul 30
Procedura
comitetelor
1.           Comisia este asistată de un
comitet. Acesta este un comitet în sensul Regulamentului (UE)
nr. 182/2011.
2.           În cazul în care se face
trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr.
182/2011.
CAPITOLUL X
Dispoziții finale
Articolul 31
Abrogare -
dispoziții tranzitorii
1.           Decizia nr. 1720/2006/CE de
stabilire a programului de învățare continuă, Decizia nr. 1719/2006/CE de
instituire a programului „Tineretul în acțiune” și Decizia nr. 1298/2008/CE de
stabilire a programului „Erasmus Mundus” se abrogă începând cu 1 ianuarie 2014.

2.           Acțiunile care sunt inițiate
până la 31 decembrie 2013 sau după această dată pe baza Deciziei nr.
1720/2006/CE, Deciziei nr. 1719/2006/CE și Deciziei nr. 1298/2008/CE sunt
administrate, dacă este relevant, în conformitate cu dispozițiile prezentului
regulament.
3.           Statele membre asigură la
nivel național tranziția fără probleme între acțiunile realizate în contextul
programelor anterioare în domeniul învățării pe tot parcursul vieții, al
tineretului și al cooperării internaționale în cadrul învățământului superior
și acelea care urmează să fie puse în aplicare în program.
Articolul 32
Intrarea în
vigoare
Prezentul regulament intră în vigoare în a
douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Se aplică de la 1 ianuarie 2014.
Prezentul regulament este obligatoriu
în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles,
Pentru Parlamentul European,                     Pentru
Consiliu,
Președintele                                                  Președintele
ANEXĂ
FIȘĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ PENTRU PROPUNERI
[care
trebuie folosită pentru orice propunere sau inițiativă prezentată autorității
legislative
(articolul
28 din Regulamentul financiar și articolul 22 din Normele de punere în
aplicare)]
1.           CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI
              1.1.    Titlul propunerii/inițiativei
              1.2.    Domeniul
(domeniile) de politică vizat(e) în structura ABM/ABB
              1.3.    Natura
propunerii/inițiativei
              1.4.    Obiectiv(e)

              1.5.    Motivele
propunerii/inițiativei
              1.6.    Durata
și impactul financiar
              1.7.    Metoda
(metodele) de gestiune preconizată (preconizate)
2.           MĂSURI DE GESTIONARE
              2.1.    Norme
de monitorizare și raportare
              2.2.    Sistemul
de gestionare și control
              2.3.    Măsuri
de prevenire a fraudelor și a neregulilor
3.           IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL
PROPUNERII/INIȚIATIVEI
              3.1.    Rubrica
(rubricile) din cadrul financiar multianual și linia (liniile) bugetară
(bugetare) de cheltuieli afectată (afectate)
              3.2.    Impactul
estimat asupra cheltuielilor
              3.2.1. Rezumatul impactului estimat asupra
cheltuielilor
              3.2.2. Impactul
estimat asupra creditelor operaționale
              3.2.3. Impactul
estimat asupra creditelor de natură administrativă
              3.2.4. Compatibilitatea
cu cadrul financiar multianual actual
              3.2.5. Participarea
terților la finanțare
              3.3.    Impactul estimat asupra
veniturilor
FIȘĂ
FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ PENTRU PROPUNERI
1.           CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI
1.1.        Titlul propunerii/inițiativei

Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI de
instituire a acțiunii „Erasmus pentru toți”, programul Uniunii pentru educație,
formare, tineret și sport.
1.2.        Domeniul (domeniile) de
politică vizat(e) în structura ABM/ABB[31]

Titlul
15 Educație și cultură
1.3.        Natura propunerii/inițiativei

x Propunerea/inițiativa se referă la o
acțiune nouă
¨ Propunerea/inițiativa
se referă la o acțiune nouă ca urmare a unui proiect-pilot/a unei acțiuni
pregătitoare[32]

¨ Propunerea/inițiativa
se referă la prelungirea unei acțiuni existente
¨ Propunerea/inițiativa
se referă la o acțiune reorientată spre o acțiune nouă
1.4.        Obiective
1.4.1.     Obiectivul (obiectivele)
strategic(e) multianual(e) al(e) Comisiei vizat(e) de propunere/inițiativă
Strategia
Europa 2020:
Prioritate:
Creșterea inteligentă și favorabilă incluziunii, Programul unic pentru
educație, formare, tineret și sport
Obiective:
Educație/Calificări
Inițiative
emblematice: „Agenda pentru noi competențe și locuri de muncă”, „Tineretul în
mișcare”
1.4.2.     Obiectiv(e) specific(e) și
activitatea (activitățile) ABM/ABB în cauză
OBIECTIVUL
SPECIFIC NR. 1:
Să
îmbunătățească nivelul competențelor-cheie și al calificărilor în ceea ce
privește, în special, relevanța acestora pentru piața forței de muncă și
societate, precum și participarea tinerilor la viața democratică din Europa, în
special prin creșterea posibilităților de mobilitate în scop educațional pentru
tineri, cursanți, personal și animatori pentru tineret și prin cooperare consolidată
între educația tineretului și domeniul pieței forței de muncă.
OBIECTIVUL
SPECIFIC NR. 2:
Să
favorizeze îmbunătățiri calitative, inovarea și internaționalizarea în domeniul
excelenței la nivelul instituțiilor de învățământ, precum și în domeniul muncii
prestate de tineri, în special prin intensificarea cooperării transnaționale
între furnizorii de educație și formare/organizațiile de tineret și alte părți
interesate.
OBIECTIVUL
SPECIFIC NR. 3:
Să
promoveze apariția unei domeniu european de învățare pe tot parcursul vieții,
să declanșeze reformări ale politicilor la nivel național, să sprijine
modernizarea sistemelor de educație și de formare, inclusiv învățarea
non-formală și să sprijine cooperarea europeană în domeniul tineretului, în
special prin intensificarea cooperării politice, o mai bună utilizare a
instrumentelor de recunoaștere și transparență și difuzarea de bune practici.
OBIECTIVUL
SPECIFIC NR. 4:
Să
consolideze dimensiunea internațională a educației, formării și tineretului, în
special în învățământul superior, prin creșterea atractivității instituțiilor
de învățământ superior ale Uniunii și susținerea obiectivelor de dezvoltare ale
Uniunii prin promovarea mobilității și cooperării între UE și instituții de
învățământ superior din țări terțe și dezvoltarea capacităților vizate în
țările terțe.
OBIECTIVUL
SPECIFIC NR. 5:
Să
îmbunătățească predarea și învățarea limbilor și să promoveze diversitatea
lingvistică
OBIECTIVUL
SPECIFIC NR. 6:
Să
promoveze excelența privind activitățile de predare și cercetare în domeniul
integrării europene, prin activitățile Jean Monnet la nivel mondial.
OBIECTIVUL
SPECIFIC NR. 7:
Să
abordeze amenințările transnaționale la adresa sportului, cum ar fi dopajul,
meciurile aranjate, violența, rasismul și intoleranța.
OBIECTIVUL
SPECIFIC NR. 8:
Să
sprijine buna guvernanță în domeniul sportului și a carierelor duble ale
sportivilor.
OBIECTIVUL
SPECIFIC NR. 9:
Să
promoveze incluziunea socială, oportunitățile egale și activitatea fizică
menite să îmbunătățească starea sănătății prin creșterea participării la
activități sportive.
Activitatea (activitățile) ABM/ABB în cauză
Noua
activitate ABM/ABB propusă:
15.02
Educație, formare, tineret și sport
1.4.3.     Rezultat(e) preconizat(e) și
impact
A se preciza efectele
pe care propunerea/inițiativa ar trebui să le aibă asupra beneficiarilor
vizați/grupurilor vizate.
Prin
promovarea mobilității și cooperării transnaționale formale și non-formale în
domeniul educațional, atât în interiorul Uniunii, cât și la nivel
internațional, „Erasmus pentru toți” va ajuta statele membre să realizeze un
impact sistemic semnificativ asupra sistemelor lor de educație, formare și
tineret. Beneficiile așteptate vor merge dincolo de persoanele vizate; ele vor
ajuta tinerii să dobândească noile calificări și să își sporească capacitatea
de inserție profesională; ele vor face ca instituțiile de învățământ să fie mai
eficiente, deschise și internaționale și vor oferi instrumente de calitate,
analiză și cercetare.
În
domeniul învățării non-formale și al muncii prestate de tineri, se preconizează
cele mai puternice impacturi asupra dezvoltării educaționale și profesionale a
persoanelor, inclusiv promovarea participării tinerilor în cadrul societății,
precum și în cadrul sportului. De asemenea, programul va defini inițiative
politice precum Serviciul european de voluntariat, intensificând cooperarea în
domeniul activităților de voluntariat pentru tineri.
Pentru
țările terțe și candidate, propunerea va mări potențialul acestora pentru
parteneriate care vizează o cooperare mai strânsă, în special în domeniul
activităților de mobilitate. Cooperarea consolidată va sprijini dezvoltarea
capacităților și modernizarea învățământului superior în țările partenere și va
contribui la atractivitatea Europei.
1.4.4.     Indicatori de rezultat și de
impact
A se preciza
indicatorii pentru monitorizarea punerii în aplicare a propunerii/inițiativei.
 Indicatori || Surse de date || Obiectiv
 –                         Rata de absolvire a învățământului terțiar –                         Persoane care abandonează școala de timpuriu     || Europa 2020   Rapoarte ET2020   Eurostat     || Până în 2020, cel puțin 40 % din populația în vârstă de 30-34 de ani ar trebui să fie absolvenți de învățământ superior.   Până în 2020, nu mai mult de 10 % din populația în vârstă de 18-24 de ani a absolvit numai primul ciclu al învățământului secundar și nu sunt înscriși în educație sau formare.
 procent de participanți care și-au sporit competențele-cheie și/sau calificările relevante pentru capacitatea lor de inserție profesională   || Eurostat Raport final al beneficiarului Anchete/Eurobarometru || Până în 2020, 95 % din persoanele care declară că au dobândit sau îmbunătățit competențe-cheie prin participarea lor la un proiect al programului
 procent de tineri participanți care declară că sunt mai bine pregătiți să participe la viața socială și politică   || Raport final al beneficiarului Anchete/Eurobarometru || Până în 2020, 70 % din tinerii care declară că sunt mai bine pregătiți pentru a participa la viața socială și politică prin participarea lor la un proiect al programului
 procent de organizații care au participat la program și care au elaborat/adoptat metode inovatoare || Anchete/Eurobarometru Raport final ||   Creștere anuală
 Număr de state membre care utilizează rezultatele metodei deschise de coordonare în evoluția politicilor lor naționale   ||     ET 2020 || Toate statele membre iau în considerare în mod sistematic, până în 2020, informațiile/rezultatele relevante disponibile în urma MDC în domeniul educației și formării
 Număr de instituții de învățământ superior din afara Uniunii implicate în acțiunile de mobilitate și cooperare   || Raport final   Instrument de monitorizare informatic   Anchete/Eurobarometru   || Creștere anuală
 procent de participanți care și-au sporit competențele lingvistice     ||     || Până în 2020, se predau minimum două limbi străine unui număr de cel puțin 80 % din elevii din învățământul secundar inferior
 procent din creșterea numărului de proiecte Jean Monnet la nivel mondial   || Raport final Instrument de monitorizare informatic Anchete/Eurobarometru   || Creștere anuală
 –                         procent de participanți care utilizează rezultatele proiectelor transfrontaliere pentru a lupta împotriva amenințărilor la adresa sportului –                         procent de participanți care utilizează rezultatele proiectelor transfrontaliere pentru a îmbunătăți buna guvernanță și carierele duble –                         procent de participanți care utilizează rezultatele proiectelor transfrontaliere pentru a spori incluziunea socială, oportunitățile egale și ratele de participare || Raport final Instrument de monitorizare informatic Anchete/Eurobarometru ||   Creștere anuală
1.5.        Motivele
propunerii/inițiativei
1.5.1.     Obiectiv(e) de îndeplinit pe
termen scurt sau lung
-
Să ofere un număr sporit de posibilități de mobilitate în scop educațional
pentru studenți, tineri, profesori, formatori și animatori pentru tineret.
-
Să stimuleze cooperarea transnațională între educație, formare și organizațiile
de tineret pentru a promova metode inovatoare de predare și schimbul de bune
practici.
-
Să consolideze dimensiunea internațională a educației printr-o cooperare consolidată
cu anumite regiuni din lume, în special cu țările din vecinătatea Uniunii.
-
Să sprijine reformarea politicilor în statele membre.
-
Să sprijine activitățile sportive care se concentrează asupra luptei împotriva
dopajului, violenței și rasismului și care promovează activitățile
transnaționale.
1.5.2.     Valoarea adăugată a implicării
Uniunii
Astfel
cum s-a subliniat în Revizuirea bugetului Uniunii, „bugetul Uniunii ar trebui
utilizat pentru a finanța bunuri publice ale UE, acțiuni pe care nu le pot finanța
statele membre și regiunile sau atunci când acesta poate asigura obținerea de
rezultate mai bune”. Evaluările intermediare ale programelor actuale care se
ocupă de educație, formare și tineret (în special programele „Învățarea pe tot
parcursul vieții” și „Tineretul în acțiune”) au demonstrat că principala
valoare adăugată europeană a programului este derivată atât din caracterul
transnațional, cât și din caracterul inovator al activităților desfășurate și
al produselor și parteneriatelor la dezvoltarea cărora contribuie. Încurajarea
cooperării de succes între sistemele educației, formării și tineretului ale
statelor membre ar contribui la identificarea și punerea în aplicare de
politici și practici care funcționează și încurajează învățarea reciprocă.
Propunerea
legislativă respectă principiul subsidiarității deoarece sarcinile de adoptare
a măsurii de stimulare în domeniul respectiv sunt prevăzute în tratat
(articolele 165 și 166 din TUE). Politicile sunt puse în aplicare respectând pe
deplin responsabilitatea statelor membre, în special în ceea ce privește
conținutul învățării și organizarea sistemelor naționale de învățământ, precum
și diversitatea culturală și lingvistică, în conformitate cu principiul
gestionării centralizate indirecte.
Instrumentul
Uniunii va fi axat pe mobilitatea studenților și a profesorilor, dezvoltarea
schimburilor de informații și de cele mai bune practici, adaptarea la
transformările industriale prin formarea și reconversia profesională și
facilitarea accesului la acesta.
1.5.3.     Învățăminte desprinse din
experiențe similare anterioare
În
domeniul educației și culturii, programul „Învățarea pe tot parcursul vieții”
existent a fost rezultatul integrării a trei programe anterioare[33] într-unul singur. După cum s-a
afirmat în evaluarea intermediară a programului „Învățarea pe tot parcursul
vieții”, această integrare a fost încununată de succes, în special în ceea ce
privește gestionarea generală datorită simplificării administrative
considerabile și difuzării informațiilor către grupurile țintă.
Se
așteaptă în prezent o simplificare suplimentară în urma integrării programului
„Învățarea pe tot parcursul vieții” cu „Tineretul în acțiune” și diverse
programe de cooperare internațională. Într-adevăr, acestea partajează deja
structuri similare de gestionare (agenții naționale, agenție executivă) și
acoperă tipuri de acțiuni foarte similare (în mare parte, proiecte de
mobilitate și de cooperare).
În
ceea ce privește conținutul politicii, evaluările arată că actualele programe
comunitare de promovare a mobilității și cooperării transnaționale formale și
non-formale în domeniul educațional, atât în interiorul Uniunii, cât și la
nivel internațional, au realizat deja un impact sistemic semnificativ, care
merge mult dincolo de beneficiile pentru persoanele vizate.
Evaluările
arată în mod constant că complexitatea inerentă a fragmentării restante a
actualului program de „Învățare pe tot parcursul vieții” în 6 subprograme, mai
mult de 50 de obiective și peste 60 de acțiuni este prea complexă; aceasta
implică riscul unor suprapuneri, împiedică elaborarea unei abordări coerente a
învățării pe tot parcursul vieții și limitează posibilitățile de sporire a
eficienței și a rentabilității. Unora dintre acțiunile actuale le lipsește masa
critică necesară pentru impactul pe termen lung. În plus, asemănările între
obiectivele generale și mecanismele de realizare a subprogramelor din cadrul
programului „Învățarea pe tot parcursul vieții” și a programului „Tineretul în
acțiune”, ambele axate pe mobilitate, cooperare și capitalul uman, trebuie să
fie pe deplin exploatate, în special în ceea ce privește gestionarea și punerea
în aplicare a programului.
Evaluarea
la mijlocul perioadei a programului „Învățarea pe tot parcursul vieții”
sugerează că un program unic ar avea potențialul de a spori coerența între
diferitele posibilități de finanțare oferite beneficiarilor și de a consolida
abordarea învățării de-a lungul vieții, conectând toate programele care se
ocupă de învățarea formală și non-formală, la toate etapele spectrului de
educație și de formare. Ea va extinde domeniul de aplicare pentru
parteneriatele structurate, atât între diferite sectoare ale educației, cât și
cu domeniul muncii și cu alți actori relevanți. La nivel de gestionare,
economiile de scară pot fi semnificative în cazul în care acțiuni de o natură
similară au norme și proceduri similare de punere în aplicare, aducând
simplificări atât pentru beneficiari, cât și pentru organismele de gestionare
la nivelul Uniunii și la nivel național. Programul va oferi, de asemenea,
flexibilitate și stimulente, astfel încât alocarea bugetului între acțiuni,
beneficiari și țări să reflecte mai bine performanța și impactul potențial.
Același
lucru este valabil pentru cooperarea internațională în învățământul superior,
marcată, de asemenea, de fragmentarea instrumentelor Uniunii, făcând dificil
accesul studenților și instituțiilor la diferitele posibilități și
vizibilitatea Uniunii pe plan internațional. Programe similare au diferite
obiective, domenii de aplicare, modalități de funcționare și calendare și nu
interacționează cu ușurință; lipsa de previzibilitate și ciclul intermitent (stop-go)
al finanțării anuale a anumitor acțiuni face să fie dificil ca instituțiile de
învățământ superior să se angajeze în cooperarea pe termen lung.
1.5.4.     Coerența și posibila sinergie
cu alte instrumente relevante
„Erasmus
pentru toți” nu este singurul program al Uniunii implicat în domeniile
educației și tineretului. Fondurile structurale și viitorul program de
cercetare și inovare Orizont 2020 sunt, de asemenea, puternic angajate în
Strategia Uniune 2020 și obiectivele sale principale aferente privind
învățământul superior și, în special, abandonul școlar timpuriu. Sinergia
dintre instrumente va fi asigurată printr-o distincție clară între tipurile de
investiții/grupurile țintă sprijinite: infrastructura educației va fi
sprijinită de FEDER, formarea persoanelor de pe piața forței de muncă și
mobilitatea cursanților adulți care studiază de FSE, iar mobilitatea
cercetătorilor de Orizont 2020. În plus, „Erasmus pentru toți” sprijină numai
proiectele transnaționale, întrucât concentrarea fondurilor structurale este în
interiorul unei dimensiuni naționale sau regionale.
Scopul
este de a permite statelor membre să testeze și să experimenteze instrumente și
metode care rezultă din cooperarea transnațională prin „Erasmus pentru toți” și
apoi să le pună în aplicare pe teritoriul lor prin intermediul fondurilor
structurale.
Complementaritatea
cu Orizont 2020 va fi foarte relevantă pentru învățământul superior, inclusiv
dimensiunea sa internațională, unde excelența și cercetarea în universități vor
fi consolidate.
1.6.        Durata și impactul financiar
x Propunere/inițiativă cu durată
limitată
–
x Propunere/inițiativă în vigoare de la 1.1.2014 până la 31.12.2020
–
x Impact financiar din 2014 până în 2025
¨ Propunere/inițiativă cu durată
nelimitată
–
Punere în aplicare cu o perioadă de inițiere din
AAAA până în AAAA,
–
urmată de o perioadă de funcționare la capacitate
maximă.
1.7.        Tipul (tipurile) de gestionare
preconizat(e)[34]
x Gestionare centralizată directă de către Comisie
x Gestionare centralizată indirectă, prin
delegarea sarcinilor de execuție:
–
x agențiilor executive
–
¨  organismelor instituite de Comunități[35]
–
x organismelor publice naționale/organismelor cu misiune de serviciu
public
–
¨  persoanelor cărora li se încredințează executarea unor acțiuni
specifice în temeiul titlului V din Tratatul privind Uniunea Europeană,
identificate în actul de bază relevant în sensul articolului 49 din
Regulamentul financiar
¨ Gestionare partajată
cu statele membre
¨ Gestionare descentralizată împreună cu țări terțe
x Gestionare în comun
cu organizații internaționale (după cum se precizează mai jos)
Dacă se indică mai
multe tipuri de gestionare, se furnizează detalii suplimentare în secțiunea
„Observații”.
Observații
În
ceea ce privește inițiativa „Erasmus” de mobilitate a studenților la masterat,
menționată la articolul 14 alineatul (3), Comisia intenționează să aplice
sistemul de gestionare în comun cu organizații internaționale. Sub rezerva
negocierilor detaliate cu privire la condițiile contractuale, este probabil ca
Grupul Băncii Europene de Investiții să fie selectat pentru a acționa în
calitate de administrator de active pentru punerea în aplicare a garanției.
2.           MĂSURI DE GESTIONARE
2.1.        Norme de monitorizare și
raportare
A se preciza frecvența
și condițiile.
Normele
de monitorizare și raportare vor fi stabilite ținând cont de eficiență și
rentabilitate, pe baza experienței acumulate în cadrul programelor actuale.
Pentru
a atinge acest obiectiv, vor fi puse în aplicare o serie de simplificări în
cadrul procesului de gestionare a granturilor, care vor avea ca obiective
principale reducerea volumului de muncă administrativă și a costurilor aferente
pentru participanții la program, scăderea costurilor de monitorizare și de
control pentru organismele de gestionare, sporirea calității datelor culese și
reducerea ratei de eroare.
Pentru
a se ajunge la această simplificare, vor fi puse în aplicare următoarele
măsuri:
-        raționalizarea
structurii și acțiunilor programului: reducerea drastică a numărului de acțiuni
diferite, cu diferite norme de gestionare; serviciile administrative ar trebui
să fie unificate și raționalizate în cadrul acțiunilor.
-        Utilizarea
granturilor forfetare și a granturilor la rate forfetare/granturilor bazate pe
costurile unitare va fi generalizată până la o limită maximă. Granturile care
se acordă persoanelor pentru acțiuni de mobilitate în scop educațional vor lua
forma unor granturi forfetare, fără excepții. Raportarea și controlul se vor
concentra așadar pe realizarea activităților care beneficiază de sprijin și pe
rezultatele obținute mai curând decât pe eligibilitatea costurilor suportate,
reducând volumul de muncă și marja de eroare atât pentru participanții la
program, cât și pentru organismele de gestionare.
-        Pentru
proiectele de cooperare și sprijinul pentru reformarea politicilor, se va pune
un accent mai puternic pe realizări, permițând creșterea granturilor forfetare.
În cazul în care granturile se vor baza pe costuri reale, atribuirea lor va fi
în principal către costurile directe.
-        Beneficiarii
programului vor furniza informațiile necesare privind gestionarea în cererea
lor de grant și în rapoartele lor. Cerințele privind raportarea vor fi
proporționale cu valoarea grantului, durata și complexitatea acțiunii
sprijinite. În temeiul juridic se stabilesc indicatori în scopul de a furniza o
bază stabilă pentru colectarea și exploatarea datelor în vederea monitorizării
și a raportării.
-        Numărul
redus de acțiuni va fi sprijinit cu formulare electronice de cerere și
raportare de către beneficiari. Aceasta va facilita colectarea și exploatarea
datelor pentru monitorizare și raportare, atât la nivel național, cât și la
nivelul Uniunii.
2.2.        Sistemul de gestionare și
control
2.2.1.     Riscul (riscurile)
identificat(e)
Riscurile
identificate în punerea în aplicare a actualelor programe se încadrează, în
principal, în următoarele categorii:
-        erori
derivate din complexitatea normelor: programele actuale arată că rata erorilor
și ajustările financiare sunt mai mari în cazul acțiunilor cu norme de
gestionare financiară mai complexe, în special în cazul în care grantul se
bazează pe costurile reale;
-        fiabilitatea
lanțului de control și menținerea pistei de audit: programele actuale sunt
gestionate de un număr mare de intermediari, agenții naționale, organisme de
audit și statele membre;
-        utilizarea
ineficientă a resurselor administrative: un studiu privind costul controalelor
pentru acțiunile gestionate de agențiile naționale în programele actuale a
demonstrat că în multe țări, agențiile naționale aplică în prezent controale
mult mai grele și mai multe decât cele solicitate de către Comisie. În plus,
numărul mare de granturi de mobilitate pentru persoane, în special cele de
dimensiuni foarte mici, reprezintă o povară grea atât pentru participanți, cât
și pentru agențiile naționale. De asemenea, agențiile naționale care
gestionează sume relativ mici de fonduri ale Uniunii au costuri de gestionare mult
mai ridicate decât agențiile care gestionează sume mai mari;
-        publicuri
țintă specifice: în special în sectorul tineretului, dar și, într-o oarecare
măsură, în domeniul învățământului pentru adulți, participanții pot să nu aibă
stabilitatea financiară necesară sau structuri de gestionare sofisticate, de
exemplu, grupuri de tineri care sunt create exclusiv în scopul gestionării unui
proiect de schimb de tineri. Această lipsă de structură formală poate avea un
impact asupra capacității lor financiare și operaționale pentru gestionarea
fondurilor Uniunii;
-        suprapunere
potențială a finanțării în cadrul acțiunile datorită domeniului lor amplu de
acțiune: acțiunile programului actual sunt gestionate de o rețea de agenții
naționale, de o agenție executivă și de Comisie. Diferite sisteme de gestionare
informatice sunt utilizate de către acești actori. În același timp, definiția
actuală a acțiunilor programului este mai degrabă largă, ceea ce permite, în
principiu, anumite suprapuneri ale finanțării.
2.2.2.     Metoda (metodele) de control
preconizată (preconizate)
Sistemul
de control pentru noul program va fi înființat astfel încât să se asigure
eficiența și rentabilitatea controalelor.
1.
Reducerea erorilor care rezultă din reguli complexe
Astfel
cum se prevede la punctul 2.1 de mai sus, principala simplificare în vederea
reducerii ratelor de eroare care rezultă din complexitatea normelor financiare
va fi larga utilizare a granturilor sub formă de sume forfetare, rate forfetare
și bareme de costuri unitare.
Aceasta
este în conformitate cu studiul privind costurile controalelor care a analizat
costul controalelor a patru tipuri diferite de acțiuni ale programului
„Învățarea pe tot parcursul vieții” gestionate de agențiile naționale:
-
mobilitate „Erasmus”: granturi mari pentru universități pe bază de sume
forfetare și de rate forfetare pentru beneficiari recurenți; granturile se
ridică la 50 % din bugetul programului
-
mobilitate Leonardo și transfer de proiecte de inovare: granturi medii și,
respectiv, mari pentru parteneriate multilaterale pe baza ratelor forfetare și,
respectiv, a costurilor reale
-
parteneriate: granturi mici pentru școli, organizații EFP și de învățământ
pentru adulți pe baza granturilor forfetare;
-
mobilitatea individuală: granturi foarte mici pentru personalul didactic din
învățământul școlar și educația în rândul adulților.
Studiul
dă următoarele rezultate pentru programul „Învățarea pe tot parcursul vieții”:
 Tip de măsură || Control de rutină || Control administrativ || Ex-post
 Mobilitate „Erasmus” || 0,16 % || 0,32 % || 0,17 %
 Proiecte Leonardo || 2,55 % || 1,67 % || 1,77 %
 Parteneriate || 0,25 % || 0,36 % || n/a
 Mobilitate individuală || 0,66 % || 0,93 % || n/a
 Medie pentru programul „Învățarea pe tot parcursul vieții” || 0,81 % || 1,05 % || 0,40 %
În
timp ce media ajustărilor financiare în urma controalelor de rutină a
rapoartelor finale (100 % din acordurile de grant verificate) este de
0,81 %, această rată variază între 0,16 % pentru mobilitatea
„Erasmus” și 2,55 % pentru proiectele Leonardo. De asemenea, în cazul
controalelor administrative pe baza documentelor justificative ale unui
eșantion de acorduri de grant (între 10 și 25 % din populație urmează să
fie verificată), rata medie este de 1,05 %, variind între 0,32 %
pentru mobilitatea „Erasmus” și 1,67 % pentru proiectele Leonardo. Aceeași
tendință se confirmă pentru controalele ex-post la fața locului.
După
cum arată cele de mai sus, marja de eroare reală este de aproximativ
0,50 %. Această rată de eroare scăzută este confirmată și de auditurile
financiare independente ale acordurilor între Comisie și agențiile naționale
(0,07 % în 2010).
Pentru
programul „Tineretul în acțiune”, ratele de eroare sunt mai greu de stabilit.
Pe baza auditurilor financiare ale acordurilor între Comisie și agențiile
naționale, realizate în 2010, rata de eroare a fost de 1,71 %, dar aceasta
este foarte afectată de erori sistematice într-o singură țară importantă pentru
acordurile între Comisie și agențiile naționale în 2005 și 2007.
Rata
medie de eroare pentru ambele programe combinate a fost de 0,3 %.
Având
în vedere faptul că, în conformitate cu noul program, aproximativ 80 % din
buget va fi alocat acțiunilor de mobilitate în scop educațional și că, pentru
aceste acțiuni, granturile vor lua forma unor sume forfetare și bareme de
costuri unitare, se poate anticipa că acest lucru va permite menținerea sau
chiar reducerea în continuare a ratei de eroare deja scăzută pentru program în
ansamblu.
Mai
mult, este de așteptat ca transformarea acordurilor individuale de grant
privind mobilitatea în acorduri gestionate de organizații să îmbunătățească
rata de eroare către cea pentru mobilitatea de tip „Erasmus”.
Pentru
acțiunile incluse în cadrul cooperării pentru inovare și bune practici, precum
și al sprijinului pentru reformarea politicilor, Comisia va stabili suma
forfetară, baremul de costuri unitare și granturi forfetare în raport cu
rezultatele și prestațiile preconizate, ori de câte ori este posibil, în
special pentru parteneriatele strategice (conform mecanismului de finanțare
comparabil cu cel al parteneriatelor din tabelul de mai sus).
Pentru
minoritatea de acțiuni pentru care granturile pot să rămână bazate (în parte)
pe costurile reale, simplificarea gestionării granturilor ar trebui să provină
în special din redefinirea costurile eligibile și limitarea contribuției
Uniunii la anumite tipuri de costuri directe, în conformitate cu recomandările
unui audit intern al DG EAC privind rata de eroare în cadrul gestionării
directe. Sunt preconizate următoarele modele de finanțare și măsuri de
simplificare pentru granturi:
-        rambursare
simplificată a costurilor directe reale;
-        definiție
clară a costurilor directe cu personalul, pentru asigurarea unei securități
juridice pentru beneficiari și pentru reducerea erorilor;
-        securitate
juridică cu privire la înregistrarea timpului prin furnizarea unui set clar și
simplu de condiții minime în regulile de participare;
-        eliminarea
obligațiilor de înregistrare a timpului pentru personalul care lucrează
100 % la proiectul Uniunii;
-        posibilitatea
de a utiliza costuri unitare cu personalul (costuri medii cu personalul) pentru
beneficiarii pentru care aceasta este metoda lor contabilă obișnuită;
-        o
singură rată forfetară care acoperă costurile indirecte, aplicată numai
costurilor directe cu personalul.
-        Pentru
acțiunile gestionate de agenția executivă, utilizarea certificatelor de audit
pentru granturile care depășesc un anumit prag, prin care auditorii vor
certifica legalitatea și conformitatea rapoartelor financiare.
Aceste
măsuri ar trebui să aibă drept rezultat scăderea ratelor de eroare pentru
tipurile de proiecte care au în prezent rate de eroare relativ ridicate, de
exemplu transferul de inovare Leonardo și, în special, acțiunile gestionate
direct de către Comisie și agenția executivă.
Rezultate preconizate/obiectiv de control intern
Pentru
programele actuale, sunt stabilite deja cerințe de control foarte detaliate
pentru fiecare tip de acțiune, pe baza unei analize a riscurilor, luând în
considerare valoarea grantului, complexitatea acțiunii, numărul de parteneri și
reapariția beneficiarului. O abordare similară va fi adoptată pentru noul
program; totuși, aceasta va lua în considerare, de asemenea, riscul redus care
rezultă în urma simplificării care este preconizată. O astfel de reducere este,
de asemenea, justificată de ratele de eroare constant scăzute într-o mare parte
din programele actuale. O bună cunoaștere a sistemelor de control și a
rezultatelor acestora va permite să se fixeze obiective de control bazate pe
riscul asumat.
Pe
baza celor de mai sus, următoarele obiective de control indicative sunt
preconizate pentru acțiunile care urmează să fie gestionate de agențiile
naționale:
   || Mobilitate în scop educațional || Proiecte de cooperare
 Controale la fața locului a sistemelor beneficiarilor recurenți și a beneficiarilor de granturi multiple (inclusiv control financiar la fața locului al ultimului acord încheiat, dacă este cazul) || Pentru noi beneficiari: 1 control în timpul perioadei programului/beneficiar recurent care primește un grant anual >250 000 € || 1 control în timpul perioadei programului/beneficiar multiplu care primește o sumă anuală de granturi >1 000 000 €
 Pentru beneficiarii care au fost controlați pentru acțiuni similare în cadrul programelor precedente, sistemele de control vor depinde de rezultatele controalelor anterioare.
 Controale la fața locului în timpul acțiunii beneficiarilor care nu sunt recurenți || 1 % în funcție de valoarea grantului și tipul de beneficiar
 Controale de rutină ale rapoartelor finale || 100 %
 Controale administrative ale documentelor justificative || 2-5 % în funcție de valoarea grantului și tipul de beneficiar || 2-10 % în funcție de valoarea grantului, tipul de grant și tipul de beneficiar
 Controale financiare ex post la fața locului || 0,25-1 % în funcție de valoarea grantului, tipul de grant, tipul de beneficiar și rezultatele controalelor precedente.
Pot
fi adoptate obiective de control specifice pentru țările deosebit de mici cu
număr foarte limitat de participanți la o anumită acțiune, pentru a se evita ca
aceiași beneficiari să trebuiască să facă obiectul unor controale aprofundate
în fiecare an, din cauza cerințelor cantitative minime.
Controalele
la fața locului în timpul acțiunii vor fi selectate cu atenție, deoarece, în
mod normal, nu duc la ajustări financiare, ci reprezintă un cost foarte mare
pentru agențiile naționale. Acestea pot fi limitate la anumite domenii, de
exemplu, cele cu mare implicare a întreprinderilor, la organismele cu
capacitate financiară mai limitată sau la grupurile informale (în special
sectorul tineretului) și bazate pe riscurile detectate în urma analizei
datelor.
În
caz de probleme grave constatate la un anumit beneficiar, frecvența
controalelor la fața locului a sistemelor beneficiarilor recurenți poate să
crească de-a lungul perioadei programului.
2.
Fiabilitatea lanțului de control și a pistei de audit
Pentru
programele actuale „Învățarea pe tot parcursul vieții” și „Tineretul în
acțiune”, a fost instituit un sistem solid de control pentru a controla
utilizarea fondurilor Uniunii pentru acțiunile gestionate de agențiile
naționale - care reprezintă ¾ din bugetul programului – în statele membre.
Sistemul a fost înființat în 2007 și a evoluat în mod semnificativ în ultimii
ani, ceea ce a avut ca rezultat recunoașterea solidității sale de către Curtea de
Conturi (DAS 2008, 2009 și 2010) și serviciul său de audit intern (auditul din
2009-2010 al sistemului de gestionare și control al programului „Învățarea pe
tot parcursul vieții” de către agențiile naționale).
Noul
regulament financiar propus de Comisie introduce un element nou, care va trebui
să fie luat în considerare în lanțul de control. Articolul 57 alineatul (5)
litera (d) le solicită, într-adevăr, unor organisme precum agențiile naționale
să producă „o declarație anuală de asigurare a gestionării privind
exhaustivitatea, exactitudinea și veridicitatea conturilor, buna funcționare a
sistemelor de control intern, precum și legalitatea și regularitatea
operațiunilor subiacente și respectarea principiului bunei gestiuni
financiare”. Articolul 57 alineatul (5) litera (e) solicită, în plus, „avizul
unui organism de audit independent cu privire la declarația de gestionare
menționată la litera (d), care să cuprindă toate elementele acesteia”. Noul
regulament financiar prevede ca declarația de gestionare să fie prezentată de
agențiile naționale Comisiei până la 1 februarie, iar avizul de audit
independent până la 15 martie din anul următor celui în legătură cu care s-a
realizat raportarea.
Ca
urmare a acestei schimbări din Regulamentul financiar, se va adopta lanțul de
control pentru acțiunile programului gestionate de agențiile naționale, în timp
ce acesta va continua să se bazeze pe bunele practici existente pentru a
asigura buna utilizare a fondurilor Uniunii.
Se
preconizează următoarea structură pentru acțiunile puse în aplicare de către
agențiile naționale:
-        Se
vor organiza controale pe trei niveluri: de agențiile naționale, de organismele
de audit independente desemnate de către statele membre și de către Comisie,
pentru care Comisia va ține seama de controalele efectuate de alte organisme
pentru a garanta eficiența din punct de vedere al costurilor. În acest scop,
Comisia va organiza un schimb regulat de planuri de control și de audit între
actorii vizați într-o perspectivă de audit multianuală.
-        În
timp ce agențiile naționale vor fi responsabile de controalele primare ale
beneficiarilor, sistemul lor de control intern și de conformitate va fi
monitorizat și supravegheat de către statele membre și auditat de un organism
de audit independent. Comisia va stabili cerințele pentru controalele la nivel
național pentru a asigura coerența și fiabilitatea și pentru a supraveghea
punerea în aplicare a controalelor la nivelul statelor membre. Această practică
este deja bine stabilită de Comisie, care publică în fiecare an un așa-numit
ghid pentru agențiile naționale care stabilește cerințe minime, obiective de
control și orientări tehnice pentru agențiile naționale cu privire la
controalele primare ale beneficiarilor programului. Același lucru se aplică și
în cazul orientărilor pentru autoritățile naționale, care determină domeniul de
aplicare minim al controalelor secundare și furnizează orientări metodologice,
pentru a furniza o asigurare acceptabilă, precum și pentru a garanta coerența
și comparabilitatea controalelor. Cu toate acestea, ca urmare a introducerii
noilor cerințe pentru agențiile naționale în Regulamentul financiar [conform
articolului 57 alineatul (5) litera (d) și litera (e) în special], orientările
pentru autoritățile naționale vor fi înlocuite cu „proceduri convenite” pentru
organismele de audit independente din cadrul noului program.
-        Actualul
sistem greoi de declarații anuale de asigurare de către statele membre va fi
înlocuit de o structură mai eficientă:
▪        Statele
membre vor desemna agenția lor națională și vor oferi o evaluare ex-ante a
conformității pentru a asigura respectarea de către agenția națională a
cerințelor minime stabilite de către Comisie în ceea ce privește standardele de
control intern și normele Uniunii pentru gestionarea ciclului de viață al
proiectelor de acțiuni descentralizate.
▪        Agențiile
naționale vor prezenta Comisiei o declarație anuală de asigurare a gestionării
care însoțește raportul lor anual privind gestionarea și punerea în aplicare a
programului, inclusiv raportare financiară și raportare privind controalele
beneficiarilor.
▪        Declarația
de asigurare a gestionării a agenției naționale va fi supusă avizului unui
organism de audit independent, având competența profesională necesară pentru a
audita organisme publice. Statul membru va desemna organismul de audit
independent și se va asigura că acesta respectă cerințele minime stabilite de
Comisie.
▪        În
timp ce organismul de audit independent va fi responsabil de efectuarea
controalelor și auditurilor agenției naționale în conformitate cu cerințele
noului regulament financiar, statele membre vor monitoriza și supraveghea
respectarea cerințelor Comisiei de către agenția națională și vor informa anual
Comisia cu privire la activitățile sale de monitorizare și supraveghere.
▪        Comisia
va supraveghea ea însăși întregul sistem de control, prin efectuarea de
controale și audituri (atât audituri ale sistemelor, cât și audituri
financiare) la nivel național, luând în considerare în mod corespunzător
controalele și auditurile efectuate de alte organisme. Astfel, controalele
Comisiei vor fi proporționale cu importanța sistemelor de control naționale. Va
avea loc un schimb regulat de informații asupra controalelor și auditurilor
naționale și europene, pentru a se evita lacunele și suprapunerile.
Contrar
programelor actuale, statele membre nu ar mai fi obligate să furnizeze o
declarație anuală de asigurare din motive de eficiență și rentabilitate, având
în vedere cerințele noului regulament financiar pentru agențiile naționale
[conform articolului 57 alineatul (5)].
Cu
toate acestea, ele rămân responsabile de monitorizarea și supravegherea punerii
în aplicare a programului la nivel național și vor informa Comisia cu privire
la aceasta în fiecare an.
Pentru
a furniza o bază de înaltă calitate pentru declarația anuală de asigurare din
partea directorului general, va fi înființat un sistem de control permanent,
constând din următoarele elemente:
▪        declarația
de asigurare a gestionării din partea agenției naționale, obligatorie cel târziu
la data de 1 februarie a exercițiului următor,
▪        avizul
de audit independent, obligatoriu cel târziu la data de 15 martie a
exercițiului următor,
▪        analiza
Comisiei cu privire la declarația de asigurare a gestionării și avizul de audit
independent, precum și feedback-ul cu privire la aceasta către agenția
națională și statul membru, incluzând observații formale și recomandări în caz
de neconformitate sau de rezultate insuficiente de către agenția națională,
▪        informații
din partea statelor membre până la data de 30 octombrie a fiecărui an,
acoperind activitățile lor de monitorizare și de supraveghere ale programului
la nivel național.
În
combinație cu controalele sistemelor și auditurile financiare realizate de
către Comisie, se preconizează scăderea în continuare a costului controalelor
pentru a se apropia de costurile de control proporțional mai scăzute ale
programului „Învățarea pe tot parcursul vieții” (aceste costuri reprezintă în
prezent un pic mai puțin de 2 % din bugetul anual al Uniunii pentru acțiunile
gestionate de agențiile naționale, și anume 0,23 % pentru CE, 0,16 %
pentru statele membre și 1,59 % pentru agențiile naționale, în raport cu
un cost total de aproximativ 5,75 % pentru programul „Tineretul în
acțiune”, și anume 1,00 % pentru CE, 0,82 % pentru statele membre și
3,93 % pentru agențiile naționale).
Costurile
controalelor ar trebui să scadă în special la două niveluri: la nivelul CE,
deoarece același număr de funcționari va gestiona un buget substanțial mai mare
cu un număr redus de agenții naționale; la nivelul statelor membre, deoarece
supravegherea acestora va necesita mai puține controale directe, dat fiind
rolul organismului de audit independent. Este de așteptat să scadă și costul
controalelor la nivelul agențiilor naționale, însă într-o măsură mai mică: în
timp ce, pe de o parte, procentele minime de beneficiari care urmează să fie
controlate sunt reduse, ele vor gestiona bugete mai mari și, prin urmare, mai
mulți beneficiari.
În
funcție de rezultatele controalelor și auditurilor realizate de către Comisie,
aceasta poate impune măsuri de precauție asupra agențiilor naționale (cum ar fi
suspendarea angajamentelor sau a plăților), precum și măsuri corective (în
special corecții financiare). Ambele tipuri de măsuri sunt deja utilizate și
s-au dovedit eficiente în abordarea problemelor grave de neconformitate și de
rezultate insuficiente.
Acțiuni
gestionate de o agenție executivă
Comisia
va aplica măsurile de control necesare pentru agențiile executive în
conformitate cu articolul 59 din Regulamentul financiar [în conformitate cu
Regulamentul (CE) nr. 58/2003 al Consiliului privind agențiile executive.]
În
plus, Comisia va monitoriza și controla faptul că agenția executivă realizează
obiectivele de control corespunzătoare pentru acțiunile care îi vor fi
încredințate spre gestionare. Această supraveghere va fi integrată în
condițiile de cooperare între DG-ul de coordonare și agenția executivă și în
raportarea semestrială a agenției.
În
2010, agenția executivă a emis o rezervă în ceea ce privește gestionarea
actualului program „Tineretul în acțiune” (2007-2013). Pentru acest program,
importanța relativă a valorii de risc în 2010 a fost de 7,38 %,
reprezentând, cu toate acestea, mai puțin de 0,5 % din bugetul total de
plată pe 2010 al agenției executive. Luând în considerarea această cifră foarte
scăzută, asigurarea globală pentru declarația agenției a fost menținută.
Analiza erorilor a arătat că acestea vizau în special dificultatea pentru unii
beneficiari de a prezenta documente justificative adecvate și nerespectarea
anumitor norme de eligibilitate.
În
2011 a fost elaborat și pus în aplicare un plan de acțiune care are drept scop,
pentru toate programele gestionate de agenție, ameliorarea informațiilor
furnizate beneficiarilor privind obligațiile financiare, auditurile și
controalele ex-post (prin elaborarea un set de informații sau
îmbunătățirea eficienței și eficacității vizitelor de monitorizare),
îmbunătățirea strategiilor de control administrativ și consolidarea strategiei
de audit a agenției.
Se
preconizează că punerea în aplicare a planului de acțiune de către agenție va
reduce ratele de eroare până la finalul actualului CFM. În ceea ce privește
anul 2011, se poate concluziona deja că rata de eroare estimată pentru
programul „Tineretul în acțiune” ar trebui să fie în jur de 1 %. Pe baza
tendinței la jumătatea perioadei, nivelul de neconformitate pentru acțiunile
prevăzute în cadrul noului program ar trebui să fie, prin urmare, cu mult sub
pragul de 2 %.
În
plus, măsurile de simplificare care sunt prevăzute în cadrul programului propus
ar trebui să reduce riscurile de erori.
Acțiuni
gestionate direct de Comisie
Comisia
intenționează să gestioneze direct doar un număr minim de granturi și contracte
de prestări de servicii.
În
2009 și 2010, DG EAC a emis o rezervă cu privire la punerea în aplicare a
măsurilor directe centralizate. Cum este cazul agenției executive, analiza
erorilor observate arată că acestea se referă mai ales la incapacitatea
beneficiarilor de a prezenta documente justificative sau că aceste documente
sunt de o calitate insuficientă.
Acțiunile
corective care au fost întreprinse ar trebui să reducă erorile observate
înainte de finalul actualului CFM. Acțiunile includ acțiuni de informare cu
beneficiarii pentru ca aceștia să devină conștienți de obligațiile care le
revin, faptul de a prefera încheierea proiectelor pe bază de rezultate sau sume
forfetare, introducerea la începutul anului 2010 a „procedurilor convenite”
pentru auditurile de certificare ale cheltuielilor declarate și controale ale
documentelor justificative pe bază de eșantioane. Mai mult, este în curs de
elaborare un circuit financiar mai centralizat pentru a reuni expertiza
financiară pentru tratarea numărului redus de tranzacții.
Și
în cazul tranzacțiilor directe centralizate, simplificările prevăzute vor
contribui la reducerea riscului de erori.
3.
Utilizarea ineficientă a resurselor administrative
Studiul
privind costul controalelor a arătat că un număr important de agenții naționale
efectuează controale mai multe și mai stricte decât cele cerute de către CE,
fără a avea drept rezultat, în mod necesar, o valoare adăugată convingătoare.
Comisia estimează costurile acestor controale suplimentare la aproape 20 %
din costurile totale ale controalelor agențiilor naționale.
În
contextul reducerilor cheltuielilor publice, aceste controale suplimentare ar
trebui limitate în cadrul noului program la riscuri sau probleme identificate.
Prin urmare, Comisia va specifica mai detaliat cerințele de control și va oferi
agențiilor naționale instrumente de control, cum ar fi listele de verificare,
pentru a garanta că aceleași reguli de control se aplică în toate țările pentru
aceleași acțiuni.
Utilizarea
resurselor administrative prin eliminarea acordurilor de grant pentru mobilitatea
individuală va permite obținerea unui câștig suplimentar. Aceasta înseamnă că
toate granturile de mobilitate pentru persoane în scop educațional vor fi
transferate de către agenția națională organismului care organizează
mobilitatea (de exemplu, universități, școli, furnizori de formare), mai
degrabă decât studenților și profesorilor. Aceasta ar trebui să reducă în mod
semnificativ numărul de acorduri, cu reducerea inerentă a volumului de muncă în
toate etapele ciclului de viață al proiectului pentru participanți și
organismele de gestionare.
Studiul
privind costul controalelor a arătat că acesta depinde, în parte, de mărimea
părții din buget gestionată de agențiile naționale. Pentru programul „Învățarea
pe tot parcursul vieții”, acest cost variază între 1,26 % pentru primele
șase țări ca mărime și 3,35 % pentru ultimele șase țări ca mărime. Gama
este chiar mai mare pentru „Tineretul în acțiune” (care gestionează aproximativ
1/6 din bugetul programului „Învățarea pe tot parcursul vieții”): între 3,66 %
și 12,62 %. Luând în considerare aceste discrepanțe, Comisia susține în
propunerea sa desemnarea unei singure agenții naționale pentru fiecare țară
pentru a crește masa critică și a reduce costurile de gestionare.
4.
Remedierea punctelor slabe ale grupurilor țintă specifice
Datorită
simplificărilor propuse pentru gestionarea granturilor, cum ar fi, în special,
utilizarea pe scară mai largă a granturilor forfetare și la rate forfetare,
rata de eroare ar trebui să fie redusă, de asemenea, pentru participanții cu o
structură organizațională mai puțin solidă și cu o capacitate financiară
redusă, mai ales în sectorul tineretului, dar și în cadrul comunității
învățământului pentru adulți.
În
urma acestor măsuri de simplificare, Comisia admite că va exista un risc
rezidual care trebuie acceptat, care este inerent alegerii politice de a oferi
sprijinul Uniunii acestor tipuri de participanți, pentru obiectivele
programului.
5.
Prevenirea potențialelor finanțări duble
A
se vedea punctul 2.3 de mai jos.
2.3.        Măsuri de prevenire a
fraudelor și a neregulilor
A se preciza măsurile
de prevenire și de protecție existente sau preconizate.
Este
important de notat că, în ansamblu, doar un număr foarte limitat de cazuri de
fraudă au avut loc în cadrul programelor actuale. Aceasta, în combinație cu
rate de eroare foarte scăzute, justifică faptul că măsurile de prevenire a
fraudelor și a neregulilor din noul program vor trebui să fie proporționale și
eficiente din punct de vedere al costurilor.
În
urma unei recomandări de audit intern, Comisia a analizat potențialele zone de
suprapunere/dublă finanțare în programele „Învățarea pe tot parcursul vieții”
și „Tineretul în acțiune”. Deși teoretic este posibilă, dubla finanțare este
deja împiedicată în mod eficace prin controale preventive la etapa de selecție,
atât de agențiile naționale, cât și de agenția executivă.
Pe
baza celor de mai sus, în scopul de a atenua și mai mult fraudele și neregulile
potențiale, sunt preconizate următoarele măsuri pentru noul program:
-        Prevenirea
fraudelor și neregulilor potențiale este luată în considerare deja în structura
programului. În timp ce în programele actuale, marea varietate a acțiunilor
permite o anumită suprapunere de activități și participanți, aceasta ar trebui
să fie evitată în viitor printr-o structură care stabilește frontiere clare
între acțiuni și evită efectuarea de activități similare în temeiul diferitelor
acțiuni de către aceiași participanți.
-        Va
fi introdusă înscrierea participanților într-un singur registru central
(eventual un portal participant existent al CE), ceea ce va permite verificarea
încrucișată ex-ante a implicării organizațiilor în diferitele acțiuni
ale programului și țările participante. Aceasta va preveni potențialele cereri
multiple de granturi în diferitele țări participante.
-        Va
fi instituit un depozit de date pentru toate acțiunile programului
(centralizate și descentralizate) în măsura în care vor continua să fie
utilizate diferite instrumente de gestionare informatică.
-        Controlul
participanților la mobilitatea în scop educațional va fi posibil prin
intermediul aplicației informatice a așa-numitului „instrument de mobilitate”
care prevede deja în prezent înregistrarea tuturor participanților la acțiunile
de mobilitate din cadrul proiectelor de mobilitate Leonardo da Vinci din cadrul
programului „Învățarea pe tot parcursul vieții”.
-        Atât
agențiile naționale, cât și agenția executivă vor trebui să raporteze Comisiei
fraude și nereguli potențiale, atât ad hoc, precum și în raportarea lor
periodică. Acestea vor trebui, de asemenea, să declanșeze urmăriri penale
pentru recuperarea fondurilor pierdute ale programului, plătite în mod
necuvenit sau utilizate în mod incorect de beneficiari.
-        Cu
privire la cazurile de fraude, nereguli sau neglijențe imputabile unei agenții
naționale care duc la pierderea fondurilor Uniunii care nu pot fi recuperate,
temeiul juridic prevede – aceasta fiind cazul în prezent – că statul membru
este responsabil pentru astfel de pierderi față de Comisie.
3.           IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL
PROPUNERII/INIȚIATIVEI
3.1.        Rubrica (rubricile) din
cadrul financiar multianual și linia (liniile) bugetară (bugetare) de
cheltuieli afectată (afectate)
·      Linii bugetare de cheltuieli existente[36]
În ordinea rubricilor
din cadrul financiar multianual și a liniilor bugetare.
 Rubrică din cadrul financiar multianual || Linie bugetară || Tip de cheltuieli || Contribuție
 Număr [Descriere………………………...……….] || CD/CND ([37]) || din țări AELS[38] || din țări candidate[39] || din țări terțe || în sensul articolului 18 alineatul (1) litera (aa) din Regulamentul financiar
 5 || 15.01 Cheltuieli administrative din domeniul politic Educație și cultură, articolele 1-3 || CND || DA || DA || DA/NU || NU
·      Noi linii bugetare solicitate
În ordinea rubricilor din cadrul financiar multianual și
a liniilor bugetare.
 Rubrică din cadrul financiar multianual || Linie bugetară || Tip de cheltuieli || Contribuție
 Număr [Rubrica……………………………………..] || CD/CND || din țări AELS || din țări candidate || din țări terțe || în sensul articolului 18 alineatul (1) litera (aa) din Regulamentul financiar
 1 || 15.01.04.01 „Erasmus pentru toți” – Cheltuieli de gestionare administrativă || CND || DA || DA || DA/NU || NU
 4 || 15.01.04.02 „Erasmus pentru toți” – internațional - Cheltuieli de gestionare administrativă || CND || DA || DA || DA/NU || NU
 1 || 15.02.01 „Erasmus pentru toți” || CD || DA || DA || DA/NU || NU
 4 || 15.02.02 „Erasmus pentru toți” – internațional || CD || DA || DA || DA/NU || NU
3.2.        Impactul estimat asupra
cheltuielilor
3.2.1.     Rezumatul impactului estimat
asupra cheltuielilor
Milioane EUR (cu 3 zecimale) - prețurile actuale
 Rubrica din cadrul financiar multianual: || 1 || Programul unic pentru educație, formare, tineret și sport „Erasmus pentru toți”
 DG: EAC ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Post - 2020 || TOTAL
  Credite operaționale ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 15.02.01 „Erasmus pentru toți” || Angajamente || (1) || 1,467 || 1,763 || 2,072 || 2,390 || 2,722 || 3,065 || 3,421 || 0 || 16,899
 Plăți || (2) || 1,174 || 1,692 || 1,989 || 2,294 || 2,613 || 2,942 || 3,285 || 911 || 16,899
 Credite de natură administrativă finanțate din pachetul pentru programe specifice[40] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 15.01.04 „Erasmus pentru toți” – Cheltuieli de gestionare administrativă[41] ||   || (3) || 43,118 || 48,218 || 51,247 || 56,904 || 61,481 || 67,313 || 71,595 || 0 || 400
 TOTAL credite pentru DG EAC || Angajamente || =1+1a +3 || 1,510 || 1,811 || 2,123 || 2,447 || 2,783 || 3,132 || 3,493 || 0 || 17,299
 Plăți || =2+2a +3 || 1,217 || 1,740 || 2,040 || 2,351 || 2,674 || 3,009 || 3,356 || 911 || 17,299
 DG: EAC ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Post - 2020 || TOTAL
  TOTAL credite operaționale H1 || Angajamente || (4) || 1,467 || 1,763 || 2,072 || 2,390 || 2,722 || 3,065 || 3,421 || 0 || 16,899
 Plăți || (5) || 1,174 || 1,692 || 1,989 || 2,294 || 2,613 || 2,942 || 3,285 || 911 || 16,899
  TOTAL credite de natură administrativă finanțate din pachetul pentru programe specifice || (6) || 43,118 || 48,218 || 51,247 || 56,904 || 61,481 || 67,313 || 71,595 || 0 || 400
 TOTAL credite la RUBRICA 1 din cadrul financiar multianual || Angajamente || (7)   =4+ 6 || 1,510 || 1,811 || 2,123 || 2,447 || 2,783 || 3,132 || 3,493 || 0 || 17,299
 Plăți || (8)   =5+ 6 || 1,217 || 1,740 || 2,040 || 2,351 || 2,674 || 3,009 || 3,356 || 911 || 17,299
În cazul în
care propunerea/inițiativa afectează mai multe rubrici:
 Rubrica 4 ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Post - 2020 || TOTAL
  15.02.02 „Erasmus pentru toți” – internațional TOTAL credite operaționale   || Angajamente || (1) || 215 || 227 || 236 || 247 || 257 || 272 || 285 || 0 || 1,739
 Plăți || (2) || 172 || 218 || 227 || 237 || 247 || 261 || 274 || 104 || 1,739
  15.01.04.02 - TOTAL credite de natură administrativă finanțate din pachetul pentru programe specifice || (3) || 9 || 10 || 10 || 10 || 11 || 11 || 12 || 0 || 73
 TOTAL credite la RUBRICA 4 din cadrul financiar multianual || Angajamente || (7)   =4+ 6 || 224 || 237 || 246 || 257 || 268 || 283 || 297 || 0 || 1,812
 Plăți || (8)   =5+ 6 || 181 || 228 || 237 || 247 || 258 || 272 || 286 || 104 || 1,812

   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 20180 || 2019 || 2020 || Post 2020 || TOTAL
 TOTAL credite la RUBRICILE 1-4 din cadrul financiar multianual (suma de referință) || Angajamente || =7+9+11 || 1,734 || 2,048 || 2,369 || 2,704 || 3,051 || 3,415 || 3,790 || 0 || 19,111
 Plăți || =8+10+11 || 1,398 || 1,969 || 2,277 || 2,599 || 2,932 || 3,281 || 3,642 || 1,015 || 19,111
 Rubrica din cadrul financiar multianual: || 5 || „Cheltuieli administrative”
Milioane EUR (cu 3 zecimale) - prețurile din
2011
   ||   || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || TOTAL
 DG: EAC ||
  Resurse umane[42] || 170 * 0,127 +0,064 * 16 + 0,073 * 18 =23,928 || 170 * 0,127 +0,064 * 16 + 0,073 * 18 =23,928 || 170 * 0,127 +0,064 * 16 + 0,073 * 18 =23,928 || 170 * 0,127 +0,064 * 16 + 0,073 * 18 =23,928 || 170 * 0,127 +0,064 * 16 + 0,073 * 18 =23,928 || 170 * 0,127 +0,064 * 16 + 0,073 * 18 =23,928 || 170 * 0,127 +0,064 * 16 + 0,073 * 18 =23,928 ||  167,496
  Alte cheltuieli administrative || 0,3834 || 0,3834 || 0,3834 || 0,3834 || 0,3834 || 0,3834 || 0,3834 || 2,684
 TOTAL DG EAC || Credite || 24,311 || 24,311 || 24,311 || 24,311 || 24,311 || 24,311 || 24,311 || 170,180
 TOTAL credite la RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual || (Total angajamente = Total plăți) || 24,311 || 24,311 || 24,311 || 24,311 || 24,311 || 24,311 || 24,311 || 170,180
Milioane EUR (cu 3
zecimale) – prețurile actuale
   ||   || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || Post - 2020 || TOTAL
 TOTAL credite la RUBRICILE 1-5 din cadrul financiar multianual || Angajamente || 1,758 || 2,072 || 2,393 || 2,729 || 3,076 || 3,439 || 3,814 || 0 || 19,281
 Plăți || 1,407 || 1,990 || 2,298 || 2,619 || 2,952 || 3,301 || 3,662 || 1,053 || 19,281
3.2.2.     Impactul estimat asupra
creditelor operaționale
–
¨  Propunerea/inițiativa nu necesită utilizarea de credite operaționale
–
x Propunerea/inițiativa necesită utilizarea de credite operaționale,
după cum se explică mai jos:
Credite de angajament în milioane EUR (cu 3 zecimale)
– prețurile actuale
 Indicați obiectivele și realizările ò || Anul ð || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || TOTAL
 REALIZĂRI
 Mobilitatea persoanelor în scop educațional || Tipul realizării[43] || Costul mediu al realizării || Numărul realizărilor || Costul || Numărul realizărilor || Costul || Numărul realizărilor || Costul || Numărul realizărilor || Costul || Numărul realizărilor || Costul || Numărul realizărilor || Costul || Numărul realizărilor || Costul || Numărul total al realizărilor || Costul total
 Personal (Învățământ superior - EFP - Școli – Adulți - Tineret) || Mobilitate individuală || 0,00157 || 80.000 || 117,073 || 103.847 || 155,029 || 125.229 || 190,665 || 146.498 || 227,510 || 170.723 || 270,426 || 194.152 || 313,734 || 221.851 || 365,617 || 1.042.300 || 1.640
 Studenți (Învățământ superior) || Mobilitate individuală || 0,00238 || 230.000 || 512,530 || 250.767 || 570,048 || 269.387 || 624,549 || 287.908 || 680,843 || 309.004 || 745,321 || 329.407 || 810,541 || 353.527 || 887,181 || 2.030.000 || 4.831
 Studenți (EFP) || Mobilitate individuală || 0,00216 || 70.000 || 141,131 || 82.114 || 168,886 || 92.976 || 195,026 || 103.780 || 222,044 || 116.086 || 253,333 || 127.987 || 284,934 || 142.058 || 322,543 || 735.000 || 1.588
 Cursanți tineri || Mobilitate individuală || 0,00155 || 75.000 || 109,032 || 75.865 || 112,509 || 76.641 || 115,919 || 77.413 || 119,428 || 78.292 || 123,196 || 79.142 || 127,043 || 80.147 || 131,213 || 542.500 || 838
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mobilitate internațională a studenților și a personalului H4[44] || Mobilitate individuală || 0,00733 || 16.717 || 122,550 || 17.657 || 129,447 || 18.349 || 134,520 || 19.220 || 140,904 || 19.998 || 146,604 || 21.125 || 154,869 || 22.152 || 162,393 || 135.219 || 991,287
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Diplome comune[45] || Mobilitate individuală || 0,03411 || 2.198 || 98,686 || 2.937 || 120,416 || 3.752 || 140,865 || 4.732 || 162,002 || 6.031 || 186,520 || 6.759 || 211,275 || 7.619 || 240,791 || 34.028 || 1.161
 Masterate (garanții de împrumut) || Mobilitate individuală || 0,00266 || 11.966 || 31,834 || 24.413 || 64,949 || 41.497 || 110,400 || 55.026 || 146,392 || 64.759 || 172,286 || 66.064 || 175,758 || 67.377 || 179,251 || 331.100 || 881
 Subtotal pentru mobilitatea persoanelor în scop educațional || 485.880 || 1.133 || 557.600 || 1.321 || 627.831 || 1.512 || 694.576 || 1.699 || 764.892 || 1.898 || 824.637 || 2.078 || 894.730 || 2.289 || 4.850.147 || 11.930
 Cooperare pentru inovare și bune practici || Tipul realizării || Costul mediu al realizării || Numărul realizărilor || Costul || Numărul realizărilor || Costul || Numărul realizărilor || Costul || Numărul realizărilor || Costul || Numărul realizărilor || Costul || Numărul realizărilor || Costul || Numărul realizărilor || Costul || Numărul total al realizărilor || Costul total
 Parteneriate strategice (mici) || Proiecte transnaționale || 0,11389 || 1.550 || 164,476 || 1.838 || 198,958 || 2.141 || 236,369 || 2.442 || 275,043 || 2.786 || 319,970 || 3.228 || 378,213 || 3.510 || 419,447 || 17.495 || 1.992,476
 Parteneriate strategice (medii) || Proiecte transnaționale || 0,30928 || 325 || 93,115 || 500 || 146,085 || 657 || 195,714 || 813 || 247,037 || 990 || 307,046 || 1.193 || 377,379 || 1.365 || 440,419 || 5.842 || 1.806,795
 Alianțe de cunoștințe/Alianțe de competențe sectoriale || Proiecte transnaționale || 0,86238 || 14 || 11,142 || 29 || 23,632 || 43 || 35,319 || 56 || 47,407 || 71 || 61,575 || 86 || 75,861 || 104 || 93,097 || 404 || 348,033
 Platforme web || Platforme web || 7,27300 || 3 || 22,284 || 3 || 22,732 || 3 || 23,184 || 3 || 23,648 || 3 || 24,120 || 3 || 24,606 || 3 || 26,604 || 3 || 167,179
 Consolidarea capacităților învățământului superior internațional || Proiecte transnaționale || 0,733 || 126 || 92,450 || 133 || 97,653 || 138 || 101,480 || 145 || 106,296 || 151 || 110,596 || 159 || 116,831 || 167 || 122,507 || 1.020 || 747,813
 Subtotal pentru cooperarea pentru inovare și bune practici || 2.015 || 383,467 || 2.500 || 489,061 || 2.978 || 592,067 || 3.456 || 699,431 || 3.998 || 823,307 || 4.666 || 972,889 || 5.146 || 1.102 || 24.760 || 5.062,295
             ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Sprijin pentru reformarea politicilor || Tipul realizării || Costul mediu al realizării || Numărul realizărilor || Costul || Numărul realizărilor || Costul || Numărul realizărilor || Costul || Numărul realizărilor || Costul || Numărul realizărilor || Costul || Numărul realizărilor || Costul || Numărul realizărilor || Costul || Numărul total al realizărilor || Costul total
 - Sprijin pentru reformarea politicilor || Multiple || 102,332 || Ν/Α || 74,014 || Ν/Α || 78,537 || Ν/Α || 84,405 || Ν/Α || 104,727 || Ν/Α || 110,818 || Ν/Α || 123,212 || Ν/Α || 140,610 || Ν/Α || 716,323
             ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Activități Jean Monnet || Tipul realizării || Costul mediu al realizării || Numărul realizărilor || Costul || Numărul realizărilor || Costul || Numărul realizărilor || Costul || Numărul realizărilor || Costul || Numărul realizărilor || Costul || Numărul realizărilor || Costul || Numărul realizărilor || Costul || Numărul total al realizărilor || Costul total
 - Activități Jean Monnet || Multiple || 45,491 || Ν/Α || 36,834 || Ν/Α || 38,475 || Ν/Α || 42,120 || Ν/Α || 46,044 || Ν/Α || 48,943 || Ν/Α || 51,444 || Ν/Α || 54,575 || Ν/Α || 318,435
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Activități sportive || Tipul realizării || Costul mediu al realizării || Numărul realizărilor || Costul || Numărul realizărilor || Costul || Numărul realizărilor || Costul || Numărul realizărilor || Costul || Numărul realizărilor || Costul || Numărul realizărilor || Costul || Numărul realizărilor || Costul || Numărul total al realizărilor || Costul total
 - Activități sportive || Proiecte transnaționale || 34,118 || Ν/Α || 16,978 || Ν/Α || 23,815 || Ν/Α || 32,016 || Ν/Α || 36,035 || Ν/Α || 39,052 || Ν/Α || 44,525 || Ν/Α || 46,406 || Ν/Α || 238,827
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Grant de funcționare || Tipul realizării || Costul mediu al realizării || Numărul realizărilor || Costul || Numărul realizărilor || Costul || Numărul realizărilor || Costul || Numărul realizărilor || Costul || Numărul realizărilor || Costul || Numărul realizărilor || Costul || Numărul realizărilor || Costul || Numărul total al realizărilor || Costul total
 - Grant de funcționare || Gestionarea programului || 63,189 || N/A || 47,751 || N/A || 48,712 || N/A || 55,200 || N/A || 61,935 || N/A || 68,915 || N/A || 76,162 || N/A || 83,650 || N/A || 442,325
 COST TOTAL Rubrica 1 și rubrica 4 ||   || 1.682 ||   || 1.990 ||   || 2.308 ||   || 2.637 ||   || 2.979 ||   || 3.336 ||   || 3.706. ||   || 18.638
3.2.3.     Impactul estimat asupra
creditelor de natură administrativă
3.2.3.1.  Rezumat
–
¨  Propunerea/inițiativa nu necesită utilizarea de credite administrative

–
x Propunerea/inițiativa necesită utilizarea de credite administrative,
după cum se explică mai jos:
Milioane EUR (cu 3
zecimale) - prețurile din 2011
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL
 RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Resurse umane ||  23,928 ||  23,928 ||  23,928 ||  23,928 ||  23,928 ||  23,928 ||  23,928 ||  167,496
 Alte cheltuieli administrative || 0,3834 || 0,3834 || 0,3834 || 0,3834 || 0,3834 || 0,3834 || 0,3834 || 2,684
 Subtotal RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual || 24,311 || 24,311 || 24,311 || 24,311 || 24,311 || 24,311 || 24,311 ||  170,180
 În afara RUBRICII 5[46] din cadrul financiar multianual ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Resurse umane ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Alte cheltuieli de natură administrativă[47] || 52,118 || 58,218 || 61,247 || 66,904 || 72,481 || 78,313 || 83,595 || 472,877
 Subtotal în afara RUBRICII 5 din cadrul financiar multianual || 52,118 || 58,218 || 61,247 || 66,904 || 72,481 || 78,313 || 83,595 || 472,877
 TOTAL || 76,430 || 82,530 || 85,559 || 91,216 || 96,792 || 102,625 || 107,906 || 643,057
3.2.3.2.            Necesarul
de resurse umane estimat
–
¨  Propunerea/inițiativa nu necesită utilizarea de resurse umane
–
x Propunerea/inițiativa necesită utilizarea de resurse umane, după cum
se explică mai jos:
Estimare de exprimat în unități echivalent
normă întreagă
 ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
  Posturi din schema de personal (posturi de funcționari și de agenți temporari) ||
 || 15 01 01 01 (Sediu și birouri de reprezentare ale Comisiei) || 170 || 170 || 170 || 170 || 170 || 170 || 170
 || XX 01 01 02 (Delegații) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (Cercetare indirectă) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (Cercetare directă) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Personal extern ( în echivalent normă întreagă: ENI)[48] ||
 || 15 01 02 01 (AC, INT, END din „pachetul global”) || 34 || 34 || 34 || 34 || 34 || 34 || 34
 || XX 01 02 02 (AC, INT, JED, LA și END în delegații) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy[49] || - la sediu[50] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || - în delegații ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (AC, INT, END - Cercetare indirectă) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (AC, INT, END - Cercetare directă) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Alte linii bugetare (a se preciza) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || TOTAL || 204 || 204 || 204 || 204 || 204 || 204 || 204
XX este domeniul de politică sau titlul din buget
în cauză.
Necesarul de resurse umane
va fi acoperit de efectivele de personal ale DG-ului în cauză alocate deja
gestionării acțiunii și/sau redistribuite intern în cadrul DG-ului, completate,
dacă este necesar, prin resurse suplimentare, care ar putea fi alocate DG-ului
care gestionează acțiunea în cadrul procedurii de alocare anuală și ținând cont
de constrângerile bugetare. . Sumele și imputările vor fi ajustate în funcție
de rezultatele procesului de externalizare avut în vedere.
Descrierea sarcinilor
care trebuie efectuate:
 Funcționari și agenți temporari || Gestionarea programului
 Personal extern || Gestionarea programului
3.2.4.     Compatibilitatea cu cadrul
financiar multianual actual
–
x Propunerea/inițiativa este compatibilă cu cadrul financiar multianual
2014-2020, așa cum propune Comisia în Comunicarea COM (2011) 500.
–
¨  Propunerea/inițiativa va duce la reprogramarea rubricii
corespunzătoare din cadrul financiar multianual.
A se explica reprogramarea necesară, precizându-se
liniile bugetare vizate și sumele aferente.
[…]
–
¨  Propunerea/inițiativa necesită recurgerea la instrumentul de
flexibilitate sau la revizuirea cadrului financiar multianual[51].
A se explica necesitatea efectuării acestei acțiuni,
precizându-se rubricile și liniile bugetare vizate, precum și sumele aferente.
[…]
3.2.5.     Participarea terților la
finanțare
–
Propunerea/inițiativa nu prevede cofinanțare din
partea terților
–
Propunerea/inițiativa prevede cofinanțare, estimată
în cele ce urmează:
Credite în milioane EUR (cu 3 zecimale)
   || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || Total
 A se preciza organismul care asigură cofinanțarea ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Propunerea prevede participarea terților la
finanțare, țările AELS, Elveția, Turcia, precum și țările aderente, candidate
și potențial candidate care beneficiază de o strategie de preaderare.
3.3.        Impactul estimat asupra
veniturilor
–
x Propunerea/inițiativa nu are impact financiar asupra veniturilor.
–
¨  Propunerea/inițiativa are următorul impact financiar:
¨         asupra resurselor proprii
¨         asupra veniturilor diverse
Milioane EUR (cu 3 zecimale)
 Linie bugetară de venituri: || Credite disponibile pentru anul bugetar în curs || Impactul propunerii/inițiativei[52]
 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 Articolul …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Pentru diversele venituri
alocate, a se preciza linia bugetară (liniile bugetare) de cheltuieli afectată
(afectate).
[…]
A se preciza metoda de
calcul a impactului asupra veniturilor.
[…]
[1]               COM(2010)
2020 final, 3.3.2010
[2]               COM(2011)
500 final, 29.6.2011
[3]               JO
L 11, 16.1.2003, p. 1.
[4]               JO
C , , p. .
[5]               JO
C , , p. .
[6]               COM
(2011) 500 final, 29.6.2011.
[7]               JO
L 327, 24.11.2006, p. 45.
[8]               JO
L 327, 24.11.2006, p. 30.
[9]               JO
L 340, 19.1.2008, p. 83.
[10]             JO
L 378, 27.12.2006, p. 41.
[11]             COM(2010)
2020, 3.3.2010.
[12]             COM
(2010) 477 final, 15.9.2010.
[13]             COM
(2010) 682 final, 26.11.2010.
[14]             JO
C 311, 19.12.2009, p. 1. Rezoluția Consiliului din 27 noiembrie 2009
privind un cadru reînnoit pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului
(2010-2018)
[15]             JO
L 375, 23.12.2004, p. 12.
[16]             COM
(2008) 425 final, 3.7.2008.
[17]             JO
C 319, 13.12.2008, p. 20. Concluziile
Consiliului privind școlile pentru secolul XXI.
[18]             JO
C 119, 28.5.2009, p. 2. Concluziile Consiliului privind ET2020.
[19]             JO
C 300, 12.12.2007, p. 6. Concluziile Consiliului privind îmbunătățirea
calității pregătirii cadrelor didactice
JO C 302, 12.12.2009, p. 6. Concluziile Consiliului privind dezvoltarea
profesională a cadrelor didactice și a directorilor unităților de învățământ.
[20]             JO
C 301, 11.12.2009, p. 5. Concluziile Consiliului privind educația copiilor
proveniți din familii de migranți, JO C 135, 26.5.2010, p. 2. Concluziile
Consiliului privind dimensiunea socială a educației și formării profesionale.
[21]             JO
C , , p. .
[22]             COM
(2011) 12 final, 18.11.2011.
[23]             JO L 390, 31.12.2004, p. 6.
[24]             JO
C 111, 6.5.2008, p. 1.
[25]             JO
C 155, 8.7.2009, p. 11.
[26]             COM
(2001) 303 final, 25.5.2011.
[27]             JO
L 55, 28.2.2011, p. 13.
[28]             JO
L, , p.
[29]             Această
sumă provine din nivelul de cheltuieli pentru perioada 2007-2013, la care se
adaugă un factor de rating care reflectă rata de creștere a instrumentelor de
la rubrica 4.
[30]             JO
L, , p.
[31]             ABM:
gestionarea pe activități (Activity-Based Management) – ABB: întocmirea
bugetului pe activități (Activity-Based Budgeting).
[32]             Astfel
cum se menționează la articolul 49 alineatul (6) litera (a) sau (b) din
Regulamentul financiar.
[33]             Socrates,
Leonardo da Vinci și eLearning
[34]             Explicațiile
privind modurile de gestionare și trimiterile la Regulamentul financiar sunt
disponibile pe site-ul BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[35]             Astfel
cum sunt menționate la articolul 185 din Regulamentul financiar.
[36]             Linie
(linii) bugetare pentru agenția executivă care urmează să fie definite în
momentul în care cifrele privind cheltuielile sunt stabilizate
[37]             CD
= credite diferențiate / CND = credite nediferențiate
[38]             AELS:
Asociația Europeană a Liberului Schimb.
[39]             Țările
candidate și, după caz, țările potențial candidate din Balcanii de Vest.
[40]             Asistență
tehnică și/sau administrativă și cheltuieli de sprijinire a punerii în aplicare
a programelor și/sau a acțiunilor UE (fostele linii „BA”), cercetare indirectă
și cercetare directă.
[41]             Comisia
ar putea lua în considerare externalizarea (parțială) a punerii în aplicare a
programului „Erasmus pentru toți” către o agenție executivă. Este posibil ca
sumele și defalcarea costurilor estimate să trebuiască să fie ajustate în
funcție de gradul de externalizare reținut. Aceasta include cheltuielile
administrative ale agenției executive căreia i se poate încredința punerea în
aplicare a unei părți din program, în conformitate cu un profil ridicat al
raportului de cheltuieli. Cheltuielile administrative ar fi constante în timp.
[42]             Totalul
de 204 ENI include: gestionarea agențiilor naționale, gestionarea directă de
către Comisie, supravegherea și coordonarea cu agenția executivă, precum și
întregul personal pentru sprijinul și coordonarea legate de program.
[43]             Realizările
sunt produse și servicii care urmează a fi furnizate (de ex.: numărul de
schimburi de studenți finanțate, numărul de km de drumuri construite etc.).
[44]             Inclusiv
organizarea taxelor privind mobilitatea.
[45]                    Diplomele comune de masterat și doctorat selectate pentru cinci ediții
în cadrul acțiunii 1 a programului „Erasmus Mundus” în 2009 – 2013 vor continua
să fie finanțate în cadrul programului „Erasmus pentru toți” pentru restul de
ediții, sub rezerva unei proceduri anuale de reînnoire bazată pe o raportare
privind progresele și disponibilitatea bugetului.
[46]             Asistență
tehnică și/sau administrativă și cheltuieli de sprijinire a punerii în aplicare
a programelor și/sau a acțiunilor UE (fostele linii „BA”), cercetare indirectă
și cercetare directă.
[47]             Aceasta
include H1 și H4. DG EAC ia în considerare să externalizeze (parțial) punerea
în aplicare a programului către agenția executivă EACEA și către agențiile
naționale. Cifrele de mai sus și liniile bugetare vor fi ajustate, după caz, în
conformitate cu procesul de externalizare prevăzut.
[48]             AC=
agent contractual; INT = personal interimar („Intérimaire”); JED = „Jeune
Expert en Délégation” (expert tânăr în delegații); AL= agent local; END =
expert național detașat;
[49]             Sub
plafonul pentru personal extern din credite operaționale (fostele linii „BA”).
[50]             În
special pentru fonduri structurale, Fondul european agricol pentru dezvoltare
rurală (FEADR) și Fondul european pentru pescuit (FEP).
[51]             A
se vedea punctele 19 și 24 din Acordul interinstituțional.
[52]             În
ceea ce privește resursele proprii tradiționale (taxe vamale, cotizațiile
pentru zahăr), sumele indicate trebuie să fie sume nete, și anume sume brute
după deducerea a 25 % pentru costuri de colectare.