|

52011PC0477

/* COM/2011/0477 final - 2011/0213 (NLE) */  Propunere de REGULAMENT AL CONSILIULUI de modificare a Regulamentului (CE) nr. 193/2007 al Consiliului, de instituire a unei taxe compensatorii definitive la importurile anumitor tipuri de polietilen tereftalat originare din India și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 192/2007 al Consiliului de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile anumitor tipuri de polietilen tereftalat originare, printre altele, din India

	EXPUNERE DE MOTIVE1. CONTEXTUL PROPUNERIIMotivele și obiectivele propuneriiPrezenta propunere se referă la aplicarea Regulamentului (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene („regulamentul de bază”) și la aplicarea Regulamentului (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene („regulamentul antidumping de bază”) în cadrul reexaminării intermediare a taxei compensatorii în vigoare la importurile anumitor tipuri de polietilen tereftalat originare din India.Context generalPrezenta propunere este făcută în contextul punerii în aplicare a regulamentului de bază și este rezultatul unei anchete care a fost realizată în conformitate cu cerințele de fond și de procedură expuse în regulamentul de bază.Dispoziții în vigoare în domeniul propuneriiO taxă compensatorie definitivă la importurile anumitor tipuri de polietilen tereftalat, care se încadrează în prezent la codurile NC 3907 60 20, originare din India a fost impusă prin Regulamentul (CE) nr. 193/2007 al Consiliului, modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1286/2008 al Consiliului. O taxă antidumping definitivă la importurile de produse similare a fost impusă prin Regulamentul (CE) nr. 192/2007 al Consiliului, modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1286/2008 al Consiliului.Coerența cu alte politici și obiective ale UniuniiNu se aplică.2. REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU PĂRŢILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRILOR IMPACTULUIConsultarea părților interesatePărțile interesate vizate de procedură au avut posibilitatea de a-și apăra interesele în cursul anchetei, în conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază.Obținerea și utilizarea expertizeiNu a fost nevoie de expertiză externă.Evaluarea impactuluiPrezenta propunere este rezultatul punerii în aplicare a regulamentului de bază.Regulamentul de bază nu prevede o evaluare generală a impactului, dar conține o listă completă de condiții care trebuie evaluate.3. ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERIIRezumatul acțiunii propuseLa 10 iunie 2010, Comisia a inițiat o reexaminare intermediară a măsurilor în vigoare privind polietilenul tereftalat originar din India, în urma unei cereri formulate de un producător-exportator indian.Propunerea de regulament al Consiliului anexată se bazează pe concluziile anchetei desfășurate, al cărei domeniu de aplicare este limitat la examinarea subvenționării în ceea ce îl privește pe solicitant.Ancheta a constatat că nivelul subvenționării este mai mic față de cel înregistrat în cadrul ultimei anchete și că modificările circumstanțelor care au determinat reducerea nivelului de subvenționare sunt de natură durabilă.Anterior, taxele antidumping nu au fost impuse integral pentru a se evita dubla impunere cu taxele compensatorii anterioare. Cu alte cuvinte, nivelurile reduse ale subvenției vor trebui luate în considerare pentru ajustarea marjelor de dumping stabilite anterior.Prin urmare, se propune adoptarea de către Consiliu a propunerii de regulament de modificare anexate.Temei juridicRegulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene și Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene.Principiul subsidiaritățiiPropunerea intră în sfera competenței exclusive a Uniunii Europene. În consecință, principiul subsidiarității nu se aplică.Principiul proporționalitățiiPropunerea respectă principiul proporționalității din următoarele motive:Tipul acțiunii este descris în regulamentul de bază menționat anterior și exclude luarea de decizii la nivel național.Nu sunt necesare indicații privind măsura în care sarcina financiară și administrativă care revine Uniunii, guvernelor naționale, autorităților regionale și locale, operatorilor economici și cetățenilor este limitată la minimum și proporțională cu obiectivul propunerii.Alegerea instrumentelorInstrumente propuse: regulament.Alte instrumente nu ar fi adecvate din următorul motiv:regulamentul de bază nu oferă opțiuni alternative.4. IMPLICAŢIILE BUGETAREPropunerea nu are nicio implicație pentru bugetul Uniunii.2011/0213 (NLE)Propunere deREGULAMENT AL CONSILIULUIde modificare a Regulamentului (CE) nr. 193/2007 al Consiliului, de instituire a unei taxe compensatorii definitive la importurile anumitor tipuri de polietilen tereftalat originare din India și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 192/2007 al Consiliului de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile anumitor tipuri de polietilen tereftalat originare, printre altele, din IndiaCONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,având în vedere Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene[1] („regulamentul de bază”), în special articolele 19 și 24,având în vedere propunerea prezentată de Comisia Europeană („Comisia”) după consultarea comitetului consultativ,întrucât:1.  PROCEDURĂ2.  Ancheta precedentă și măsurile compensatorii existente3.  Prin Regulamentul (CE) nr. 2603/2000[2], Consiliul a instituit o taxă compensatorie definitivă la importurile anumitor tipuri de polietilen tereftalat („PET”) originare, printre altele, din India („țara în cauză”) („ancheta antisubvenţie inițială”). Ca urmare a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 193/2007[3] a instituit o taxă compensatorie definitivă pentru o perioadă de încă cinci ani („ancheta de reexaminare antisubvenţie”). Măsurile compensatorii au fost modificate prin Regulamentul (CE) nr. 1286/2008 al Consiliului[4] în urma unei reexaminări intermediare parțiale(„ultima anchetă de reexaminare”). Măsurile compensatorii constau într-o taxă specifică. Rata taxei se situează între 0 și 106,5 EUR/tonă pentru producătorii indieni desemnați individual, rata taxei reziduale aplicabile importurilor de la alți producători ridicându-se la 69,4 EUR/tonă („măsurile compensatorii actuale”).4.  Măsuri antidumping existente5.  Prin Regulamentul (CE) nr. 2604/2000[5], Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de PET originare, printre altele, din India („ancheta antidumping inițială”). Ca urmare a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 192/2007[6], a instituit o taxă antidumping definitivă pentru o perioadă de încă cinci ani („ancheta antidumping de reexaminare”). Măsurile antidumping au fost modificate prin Regulamentul (CE) nr. 1286/2008 al Consiliului în urma ultimei anchete de reexaminare antisubvenţie. Măsurile au fost stabilite la nivelul de eliminare a prejudiciului și au constat în taxe antidumping specifice. Rata taxei a variat între 87,5 și 200,9 EUR/tonă pentru producătorii indieni desemnați individual, rata taxei reziduale aplicabile importurilor de la alți producători ridicându-se la 153,6 EUR/tonă („măsurile antidumping actuale”).6.  Prin Decizia Comisiei din 29 noiembrie 2000[7], Comisia a acceptat ofertele de angajament ale mai multor producători-exportatori care stabilesc un preț minim de import („PMI”) („angajamentul”).7.  Deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale8.  S-a înaintat o cerere de reexaminare intermediară parțială („prezenta reexaminare”), în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază, de către Reliance Industries Limited, un producător-exportator indian de PET („solicitantul” sau „Reliance”). Obiectul cererii s-a limitat la stabilirea subvenționării în ceea ce îl privește pe solicitant. Totodată, acesta a solicitat și reexaminarea măsurilor antidumping actuale. Taxele reziduale antidumping și compensatorii se aplică la importurile de produse fabricate de Reliance, iar vânzările efectuate de solicitant către Uniune sunt reglementate de angajament.9.  Solicitantul a furnizat elemente de probă prima facie conform cărora menținerea măsurii la nivelul său actual nu mai este necesară pentru a contrabalansa subvenționarea care poate face obiectul unor măsuri compensatorii. Mai exact, solicitantul a furnizat elemente de probă prima facie care confirmă faptul că valoarea subvenției sale a scăzut cu mult sub rata taxei care i se aplică în prezent acestuia. Această scădere a nivelului global al subvenției se datorează în principal unei reduceri semnificative a avantajelor de care a beneficiat în cadrul sistemului de credite pentru taxe de import ( Duty Entitlement Passbook Scheme , DEPB).10.  În urma stabilirii, după consultarea Comitetului consultativ, a faptului că cererea conține suficiente elementele de probă prima facie , Comisia a anunțat, la 10 iunie 2010, deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază printr-un aviz de deschidere publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene[8]. Obiectul reexaminării s-a limitat la analiza subvenționării în ceea ce îl privește pe solicitant.11.  Părțile vizate de anchetă12.  Comisia a informat oficial solicitantul, reprezentanții țării exportatoare și asociația producătorilor din Uniune cu privire la deschiderea reexaminării. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere.13.  Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au demonstrat că există motive speciale pentru a fi audiate.14.  Pentru a obține informațiile considerate necesare anchetei, Comisia a trimis un chestionar solicitantului și guvernului indian („GI”) și a primit răspuns în termenul stabilit în acest scop.15.  Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru stabilirea subvenționării. Comisia a efectuat vizite de verificare la sediul solicitantului din Mumbai, India și la sediul GI din New Delhi (Directoratul General de Comerț Exterior și Ministerul Comerțului) și Mumbai (Biroul regional al Directoratului General de Comerț Exterior).16.  Perioada anchetei de reexaminare17.  Ancheta privind subvenționarea s-a referit la perioada cuprinsă între 1 aprilie 2009 și 31 martie 2010 („perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”).18.  Ancheta antidumping paralelă19.  La 10 iunie 2010[9], Comisia a anunțat deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale a taxelor antidumping în vigoare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului[10] („regulamentul antidumping de bază”), limitată la examinarea dumpingului în ceea ce privește același solicitant.20.  În cadrul anchetei antidumping paralele, s-a constatat că împrejurările dumpingului nu s-au schimbat semnificativ și într-o manieră durabilă, prin urmare, ancheta s-a încheiat fără a se modifica măsurile antidumping actuale aplicabile societății Reliance.21.  PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR22.  Produsul în cauză23.  Produsul care face obiectul reexaminării este polietilenul tereftalat (PET), cu o viscozitate de 78 ml/g sau mai mult, în conformitate cu standardul ISO 1628-5, încadrat în prezent la codul NC 3907 60 20 și originar din India („produsul în cauză”).24.  Produsul similar25.  Ancheta a confirmat faptul că produsul în cauză, fabricat în India și vândut către Uniune, prezintă aceleași caracteristici fizice și chimice și este destinat acelorași utilizări ca produsul fabricat și vândut pe piața internă din India. Prin urmare, se concluzionează că produsele vândute pe piața internă și de export sunt produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. Întrucât prezenta reexaminare s-a limitat la stabilirea subvenționării în ceea ce îl privește pe solicitant, nu s-a ajuns la nicio concluzie cu privire la produsul fabricat și vândut de industria Uniunii pe piața din Uniune.26.  REZULTATELE ANCHETEI27.  Subvenționare28.  Pe baza informațiilor furnizate de GI și de solicitant, precum și pe baza răspunsurilor la chestionarul Comisiei, următoarele sisteme, despre care se presupune că implică acordarea de subvenții, au făcut obiectul anchetei:Sisteme naționale(a) Sistemul autorizațiilor prealabile ( Advance Authorisation Scheme, „AAS”);(b) Sistemul de credite pentru taxe de import ( Duty Entitlement Passbook Scheme, „DEPBS”)(c) Sistemul taxelor preferențiale la importul de mijloace de producție ( Export Promotion Capital Goods Scheme, „EPCGS”)(d) Sistemul „Piața-țintă” ( Focus Market Scheme , „FMS”)(e) Sistemul „Produs-țintă” ( Focus Product Scheme , „FPS”)(f) Sistemul de scutire de impozit pe profit ( Income Tax Exemption Scheme , „ITES”)Sisteme regionale(g) Sistemul de încurajare a investițiilor de capital al guvernului din Gujarat29.  Sistemele menționate la literele (a)-(e) de mai sus se bazează pe Legea comerțului exterior (dezvoltare și reglementare) din 1992 (Legea nr. 22 din 1992), care a intrat în vigoare la 7 august 1992 („Legea comerțului exterior”). Legea comerțului exterior autorizează GI să emită avize privind politica de export și import. Aceste politici sunt rezumate în documentele privind „Politica în domeniul comerțului exterior” ( Foreign Trade Policy , „FTP”), publicate o dată la cinci ani de Ministerul Comerțului și actualizate periodic. Două documente FTP sunt relevante pentru PAR în cazul de față, și anume, FTP 04-09 și FTP 09-14. Acesta din urmă a intrat în vigoare în august 2009. În plus, GI stabilește și procedurile care guvernează FTP 04-09 și FTP 09-14 într-un „Manual de proceduri ( Handbook of Procedures ), volumul I” („HOP I 04-09” și, respectiv, „HOP I 09-14”). Manualul de proceduri este, de asemenea, actualizat periodic.30.  Sistemul menționat la litera (f) se bazează pe Legea privind impozitul pe profit din 1961, modificată anual prin Legea finanțelor.31.  Sistemul menționat la litera (g) este gestionat de guvernul din Gujarat și are la bază politica acestuia de stimulente industriale.32.  Sistemul autorizațiilor prealabile („AAS”)(a) Temei juridic33.  Descrierea detaliată a sistemului se regăsește la alineatele 4.1.1-4.1.14 din FTP 04-09 și FTP 09-14 și la alineatele 4.1-4.30A din HOP I 04-09 și HOP I 09-14.(b) Eligibilitate34.  Sistemul autorizațiilor prealabile este alcătuit din șase subsisteme, descrise mai detaliat la considerentul (22). Aceste subsisteme se deosebesc, printre altele, prin criteriile de eligibilitate. Producătorii-exportatori și comercianții-exportatori „afiliați” producătorilor sunt eligibili în cadrul AAS pentru subsistemul „exporturi fizice” și „cerințe anuale”. Producătorii-exportatori care aprovizionează un exportator final sunt eligibili pentru subsistemul „mărfuri intermediare”. Contractanții principali care aprovizionează categoriile „exporturi prevăzute” menționate la punctul 8.2 din FTP 04-09 și FTP 09-14, cum ar fi furnizorii unei unități orientate către export ( Export Oriented Unit , EOU), sunt eligibili în cadrul AAS pentru subsistemul „exporturi prevăzute”. În cele din urmă, furnizorii intermediari ai producătorilor-exportatori sunt eligibili pentru beneficiile legate de „exporturi prevăzute” în cadrul subsistemelor „bonuri de aprovizionare anticipată” ( Advance Release Order , ARO) și al „acreditivului intern de tip « back to back »” ( back to back inland letter of credit ).(c) Punerea în practică35.  Autorizațiile prealabile pot fi emise pentru:36.  (i) exporturi fizice: este vorba de subsistemul principal. Permite importarea, fără taxe vamale, a materiilor prime necesare pentru fabricarea unui produs de export specific. În acest context, termenul „fizic” înseamnă că produsul de export trebuie să părăsească teritoriul indian. În autorizație se specifică o autorizație de import și o obligativitate de export, inclusiv tipul de produs exportat.37.  (ii) cerințe anuale: această autorizație nu este legată de un produs de export specific, ci de un grup de produse mai larg (de exemplu, produsele chimice și conexe). Titularul autorizației poate importa, beneficiind de scutire de taxe vamale, în limitele unui plafon stabilit în funcție de exporturile sale anterioare, orice element destinat fabricării unui produs, oricare ar fi acesta, care aparține acestui grup de produse. El poate exporta orice produs din grupul de produse menționat în cadrul căruia materiile prime sunt scutite de taxe;38.  (iii) bunuri intermediare: acest subsistem reglementează cazurile în care doi producători decid să producă unul și același produs de export, împărțind între ei procesul de producție. Producătorul-exportator care fabrică produsul intermediar poate importa materii prime scutite de taxe vamale și poate obține o autorizație prealabilă „bunuri intermediare” în acest scop. Ultimul exportator finalizează producția și are obligația de a exporta produsul finit;39.  (iv) exporturi prevăzute: acest subsistem permite unui contractant principal să importe cu scutire de taxe materii prime necesare fabricării de produse destinate a fi vândute ca „exporturi prevăzute” categoriilor de clienți prevăzute la punctul 8.2 literele (b)-(f), (g), (i) și (j) din FTP 04-09 și FTP 09-14. Conform GI, exporturile prevăzute se referă la tranzacțiile în care produsele furnizate nu părăsesc țara. Anumite categorii de tranzacții de aprovizionare sunt considerate ca fiind exporturi prevăzute, cu condiția ca produsele să fie fabricate în India, de exemplu, aprovizionarea unităților orientate către export sau a societăților situate într-o zonă economică specială („ZES”);40.  (v) ARO: titularul autorizației prealabile care are intenția să se aprovizioneze cu materii prime de pe piața internă, în loc să le importe direct, are posibilitatea de a le procura în schimbul ARO. În acest caz, autorizațiile prealabile sunt validate ca ARO și sunt andosate furnizorului local în momentul livrării materiilor prime menționate în acestea. Andosarea ARO permite furnizorului local să beneficieze de avantajele exporturilor prevăzute, definite la punctul 8.3 din FTP 04-09 și FTP 09-14 (și anume, autorizații prealabile pentru bunuri intermediare/exporturi prevăzute, exporturi prevăzute cu rambursare și rambursarea accizei finale). Mecanismul ARO constă în rambursarea impozitelor și a taxelor în favoarea furnizorului, și nu a exportatorului final, sub forma unui sistem de drawback/rambursări de taxe. Rambursarea impozitelor/taxelor este valabilă atât pentru materiile prime naționale, cât și pentru cele importate.41.  (vi) Acreditiv intern de tip „ back to back ” ( back to back inland letter of credit ): acest subsistem reglementează, de asemenea, livrările naționale către un titular de autorizație prealabilă. Titularul unei autorizații prealabile poate solicita unei bănci să deschidă un acreditiv intern în favoarea unui furnizor local. Banca invalidează autorizația pentru importurile directe numai în ceea ce privește suma corespunzătoare valorii și volumului materiilor prime obținute în țară, nu și ale celor importate. Furnizorul local are dreptul la avantajele legate de exporturile prevăzute, definite la punctul 8.3 din FTP 04-09 și FTP 09-14 (și anume, AAS pentru bunurile intermediare/exporturile prevăzute, exporturi prevăzute cu rambursare și rambursarea accizei finale).42.  S-a stabilit că, în cursul PAR, solicitantul a beneficiat de concesii numai în cadrul unui subsistem cu privire la produsul în cauză, și anume, (iv) AAS pentru exporturi prevăzute. Prin urmare, nu este necesar să se stabilească dacă subsistemele restante neutilizate pot face obiectul unor măsuri compensatorii.43.  În ceea ce privește utilizarea AAS pentru exporturi prevăzute în cursul PAR, volumul și valoarea importurilor autorizate și ale exporturilor obligatorii sunt stabilite de GI și sunt înregistrate în autorizație. În afară de aceasta, în momentul importului și al exportului, funcționarii guvernamentali trebuie să înregistreze tranzacțiile respective în autorizație. Volumul importurilor autorizate în acest sistem este stabilit de către autoritățile publice indiene, pe baza unor norme standard de intrări/ieșiri ( standard input-output norms , „SION”), care există pentru majoritatea produselor, inclusiv pentru produsul în cauză și sunt emise de GI.44.  În scopul verificării de către autoritățile indiene, titularul unei autorizații prealabile este obligat prin lege să păstreze un registru al consumului efectiv („o situație contabilă bună și adecvată”) de mărfuri importate cu scutire de taxe vamale sau procurate pe plan intern pentru fiecare autorizație, într-un format specificat (punctele 4.26, 4.30 și anexa 23 din HOP I 04-09 și HOP I 09-14). Acest registru trebuie verificat de un expert contabil extern/contabil de management care emite un certificat în care se declară că registrele obligatorii și înregistrările relevante au fost examinate, iar informațiile oferite conform anexei 23 sunt adevărate și corecte din toate punctele de vedere.45.  Obligația de export trebuie îndeplinită într-un anumit termen de la eliberarea autorizației (24 de luni, cu două prelungiri posibile de câte 6 luni fiecare).46.  S-a stabilit că nu a existat nicio legătură între materiile prime importate și produsele finite exportate. Materiile prime eligibile pot fi, de asemenea, materii prime utilizate în fabricarea de produse din amonte. Mai mult decât atât, s-a constatat că societatea, deși obligată, nu a ținut registrul de consum la care se face referire în considerentul (24) de mai sus („anexa 23”) pentru toate licențele, lucru ce poate fi verificat de un expert contabil extern. În ciuda încălcării acestei cerințe, societatea s-a bucurat de beneficiile oferite în cadrul AAS care, mai mult, având în vedere supraestimarea constatată a SION, depășeau, astfel, dispozițiile juridice.(d) Concluzie47.  Scutirea de taxe de import constituie o subvenție, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, și anume o contribuție financiară a GI, care a conferit un beneficiu exportatorului anchetat.48.  În plus, subsistemul AAS pentru „exporturi fizice” este în mod clar subordonat de drept rezultatelor la export și, prin urmare, este considerat specific și poate face obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază. O societate nu poate obține beneficii în cadrul acestui sistem fără a încheia un angajament de export.49.  În consecință, prezenta reexaminare a confirmat că principalul subsistem aplicat în cazul de față nu poate fi considerat un sistem autorizat de drawback al taxelor sau un sistem de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Acesta nu respectă normele prevăzute la anexa I [litera (i)], anexa II (definiția și normele de drawback) și anexa III (definiția și normele de drawback pentru inputurile de substituire) din regulamentul de bază. Autoritățile publice indiene nu au aplicat în mod eficient sistemul sau procedura de verificare prin care să determine ce materii prime au fost consumate în fabricarea produsului exportat și în ce cantități (anexa II partea II punctul 4 din regulamentul de bază și, în cazul sistemelor de drawback pentru inputurile de substituire , anexa III partea II punctul 2 din regulamentul de bază). Normele SION în sine nu pot fi considerate un sistem de verificare a consumului efectiv, deoarece s-a constatat că sunt foarte avantajoase și s-a stabilit că beneficiile primite în plus nu sunt reclamate de GI. De altfel, guvernul nu a efectuat un control eficace pe baza unui registru de consum real ținut în mod corect. În plus, GI nu a efectuat nicio examinare ulterioară pe baza materiilor prime efectiv implicate, deși acest lucru ar fi trebuit să aibă loc în mod normal în absența unui sistem de verificare eficace (anexa II partea II punctul 5 și anexa III partea II punctul 3 din regulamentul de bază). În final, s-a confirmat că, implicarea experților contabili autorizați în procesul de verificare, deși impusă prin lege, nu este asigurată în practică.50.  Prin urmare, AAS pentru exporturi prevăzute poate face obiectul unor măsuri compensatorii.(e) Calculul valorii subvenției51.  În lipsa unor sisteme autorizate de drawback al taxelor sau a unor sisteme de drawback pentru inputurile de substituire, beneficiul care poate face obiectul unor măsuri compensatorii este reprezentat de remiterea valorii totale a taxelor de import datorate în mod normal pentru importurile de materii prime. În acest sens, se menționează că regulamentul de bază nu prevede numai aplicarea măsurilor compensatorii în cazul unei remiteri „excesive” a taxelor. În conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și cu anexa I punctul (i) din regulamentul de bază, remiterea excesivă a taxelor poate face obiectul unor măsuri compensatorii numai în cazul în care sunt îndeplinite condițiile menționate în anexele II și III din regulamentul de bază, însă aceste condiții nu au fost îndeplinite în cazul de față. Astfel, în cazul în care se constată absența unei proceduri de verificare adecvate, excepția pentru sistemele de drawback menționată anterior nu este aplicabilă și prevalează regula normală de compensare a valorii taxelor neachitate (venituri nepercepute), mai curând decât orice pretinsă remitere în exces. În conformitate cu anexa II partea II și cu anexa III partea II din regulamentul de bază, sarcina de a calcula remiterea excesivă nu îi revine autorității responsabile cu ancheta. Dimpotrivă, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază, autoritatea responsabilă cu ancheta trebuie doar să găsească dovezi suficiente pentru a respinge oportunitatea unui pretins sistem de verificare.52.  Valoarea subvenției acordate solicitantului a fost calculată pe baza taxelor vamale de import nepercepute (taxe vamale de bază și taxe vamale suplimentare speciale) asupra materialelor importate în cadrul subsistemului pentru „exporturi prevăzute” în timpul PAR (numitor). În conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază, costurile suportate în mod necesar pentru a obține subvenția au fost deduse, în cazul unor cereri justificate, din valoarea subvenției. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, subvenția a fost acordată în funcție de cifra totală de afaceri realizată la export în timpul PAR ca numitor corespunzător, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele la export, și nu în funcție de cantitățile fabricate ce au fost produse, exportate sau transportate.53.  Rata subvenției stabilită conform acestui sistem pentru solicitant în cursul PAR se ridică la 0,52%.54.  Sistemul de credite pentru taxe de import („DEPBS”)(a) Temeiul juridic55.  Descrierea detaliată a DEPBS se regăsește la alineatul 4.3 din FTP 04-09 și FTP 09-14, precum și în capitolul 4 din „HOP I 04-09” și „HOP I 09-14”.(b) Eligibilitate56.  Orice producător-exportator sau comerciant-exportator poate beneficia de acest sistem.(c) Punerea în practică57.  Orice exportator eligibil poate solicita credite DEPBS care se calculează ca procent din valoarea produselor exportate în cadrul acestui sistem. Autoritățile indiene au stabilit astfel de rate DEPBS pentru majoritatea produselor, inclusiv pentru produsul în cauză. Acestea sunt stabilite pe baza normelor SION [a se vedea considerentul (24) de mai sus) și a incidenței taxelor vamale asupra conținutului presupus al importurilor, indiferent dacă taxele de import au fost sau nu plătite. Rata DEPBS pentru produsul în cauză în cursul PAR din ancheta actuală a fost de 8 % și o limită de valoare de 58 Rs/kg.58.  Pentru a putea fi eligibilă pentru beneficiile acordate în cadrul acestui sistem, o societate trebuie să exporte. În momentul tranzacției de export, exportatorul trebuie să prezinte autorităților indiene o declarație care să precizeze că exportul este efectuat în cadrul DEPBS. Pentru ca bunurile să poată fi exportate, autoritățile vamale indiene eliberează, în cursul procedurii de expediere, un aviz de expediere. Acest document indică, printre altele, valoarea creditului DEPBS care trebuie acordat pentru această tranzacție de export. În acest stadiu, exportatorul cunoaște avantajul de care urmează să beneficieze. Odată ce avizul de expediție a fost eliberat de către autoritățile vamale, GI nu mai poate reveni asupra deciziei de acordare a creditului DEPBS. Rata DEPBS aplicabilă pentru calculul creditului pentru taxe de import acordat este rata aflată în vigoare în momentul declarației de export. Prin urmare, modificarea retroactivă a nivelului beneficiului nu este posibilă.59.  S-a constatat, de asemenea, că, în conformitate cu standardele indiene de contabilitate, creditele DEPBS pot fi înscrise ca profituri în conturile comerciale, pe baza principiilor contabilității de angajamente, odată ce obligația de export a fost îndeplinită. Aceste credite pot fi utilizate pentru achitarea taxelor vamale datorate la orice import ulterior de bunuri care nu au fost supuse unor restricții la import, cu excepția bunurilor de capital. Produsele astfel importate pot fi vândute pe piața internă (fiind supuse taxei de vânzare) sau utilizate în alt fel. Creditele DEPBS sunt liber transferabile și au o valabilitate de 24 luni de la data acordării.60.  Cererile de credite DEPBS se prezintă în format electronic și pot acoperi un număr nelimitat de tranzacții de export. Termenul limită de depunere a cererilor este de trei luni de la exportare, însă, conform dispozițiilor clare de la alineatul 9.3 din HOP I 04-09 și HOP I 09-14, cererile primite după expirarea termenului limită de depunere pot fi întotdeauna acceptate în schimbul aplicării unei taxe minore de penalizare (respectiv 10 % din taxă).61.  S-a stabilit că solicitantul a beneficiat de acest sistem în cursul PAR.(d) Concluzii privind DEPBS62.  Sistemul DEPBS acordă subvenții în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Creditele DEPBS reprezintă o contribuție financiară a GI, deoarece, în final, ele sunt utilizate pentru plata taxelor de import, GI renunțând astfel la venituri vamale exigibile în mod normal. În plus, creditele DEPBS conferă exportatorului un avantaj prin ameliorarea lichidității societății.63.  În afară de aceasta, DEPBS este condiționat în drept de rezultatele obținute la export și, prin urmare, este considerat specific și poate face obiectul unor măsuri compensatorii în conformitate cu articolul 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază.64.  Acest sistem nu poate fi considerat un sistem autorizat de drawback al taxelor sau un sistem autorizat de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) subpunctul (ii) din regulamentul de bază, astfel cum a susținut producătorul-exportator indian cooperant. Sistemul nu respectă normele stricte stipulate în anexa I punctul (i), anexa II (definiție și norme privind sistemele cu rambursare a taxelor vamale) și în anexa III (definiție și norme privind sistemele cu rambursare a taxelor vamale pentru produsele de înlocuire) din regulamentul de bază. Exportatorul nu are obligația de a consuma efectiv mărfurile importate cu scutire de taxe vamale în procesul de producție, iar valoarea creditelor nu se calculează în funcție de cantitatea reală de materii prime utilizate. În plus, nu există niciun sistem sau procedură prin care s-ar putea verifica ce materii prime sunt consumate în procesul de producție a produsului exportat sau dacă s-a realizat o plată excesivă de taxe de import, în sensul punctului (i) din anexa I și al anexelor II și III din regulamentul de bază. În final, un exportator poate beneficia de avantajele sistemului DEPBS, fie că importă sau nu materii prime. Pentru a obține beneficiul, un exportator trebuie doar să exporte mărfuri, fără să demonstreze că a importat vreo materie primă. În consecință, chiar și exportatorii care își achiziționează toate materiile prime de pe piața internă și care nu importă niciunul dintre produsele care pot fi utilizate ca materii prime sunt îndreptățiți să beneficieze de DEPBS.(e) Calculul valorii subvenției65.  În conformitate cu articolul 3 alineatul (2) și cu articolul 5 din regulamentul de bază, valoarea subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii a fost calculată în funcție de avantajul conferit beneficiarului, înregistrat pe perioada anchetei de reexaminare. În această privință, s-a considerat că beneficiul este conferit în momentul efectuării tranzacției de export în cadrul acestui sistem. În momentul respectiv, GI pot renunța la perceperea taxelor vamale, fapt care constituie o contribuție financiară în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) subpunctul (ii) din regulamentul de bază.66.  S-a constatat că beneficiile rezultate din DEPBS s-au concentrat asupra produsului în cauză. Prin urmare, se consideră adecvat ca avantajul conferit în cadrul DEPBS să fie evaluat prin însumarea creditelor obținute pentru toate tranzacțiile de export realizate în cadrul acestui sistem în cursul PAR.67.  În urma prezentării unor cereri justificate, costurile suportate în mod necesar pentru a beneficia de subvenție au fost deduse din credite pentru a obține valorile subvenției ca numărător, în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază.68.  În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, aceste subvenții au fost acordate pe baza cifrei de afaceri totale realizate la export pentru produsul în cauză pe perioada anchetei de reexaminare ca numitor corespunzător, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele obținute la export, și nu în funcție de cantitățile fabricate ce au fost produse, exportate sau transportate.69.  Rata subvenției stabilită conform acestui sistem pentru solicitant în cursul PAR se ridică la 7,52%.70.  Sistemul taxelor preferențiale la importul de mijloace de producție („EPCGS”)(a) Temei juridic71.  Descrierea detaliată a EPCGS se regăsește la capitolul 5 din FTP 04-09 și FTP 09-14, precum și la capitolul 5 din HOP I 04-09 și HOP I 09-14.(b) Eligibilitate72.  Pot beneficia de sistem producătorii-exportatori, precum și comercianții-exportatori „afiliați” producătorilor și prestatorilor de servicii.(c) Punerea în practică73.  Sub rezerva unei obligații de export, societățile sunt autorizate să importe bunuri de capital (noi și la mâna a doua, cu o vechime de cel mult 10 ani) la o rată redusă a taxei. În acest scop, GI eliberează, la cerere, o licență EPCGS, în schimbul unei redevențe. Sistemul prevede aplicarea unei rate reduse a taxei de import de 3 % tuturor bunurilor de capital importate în cadrul sistemului. Pentru a respecta obligația de export, bunurile de capital importate trebuie utilizate pentru a produce o anumită cantitate de bunuri pentru export într-o perioadă dată. Conform FTP 09-14, bunurile de capital pot fi importate cu o rată a taxei de 0 % în cadrul EPCGS, însă, în acest caz, perioada pentru îndeplinirea obligației de export este mai scurtă.74.  Titularul unei licențe EPCGS poate, de asemenea, să achiziționeze bunuri de capital pe piața internă. În acest caz, producătorul național de bunuri de capital poate să profite el însuși de acest beneficiu și să importe cu scutire de taxe vamale componentele necesare pentru fabricarea unor astfel de mijloace de producție. În mod alternativ, producătorul național poate solicita să beneficieze de avantajul aferent exporturilor prevăzute în cazul livrării bunurilor de capital titularului unei licențe EPCGS.(d) Concluzii privind EPCGS75.  Sistemul EPCGS acordă subvenții în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Reducerea taxei constituie o contribuție financiară din partea GI, deoarece această concesie diminuează veniturile din taxe ale GI, care, în mod normal, s-ar cuveni a fi percepute. În afară de aceasta, reducerea taxei conferă exportatorului un avantaj în măsura în care taxele economisite la import ameliorează lichiditățile societății.76.  Mai mult decât atât, EPCGS se subordonează de drept rezultatelor la export, deoarece aceste licențe nu pot fi obținute fără angajamentul de a exporta. Prin urmare, acesta este considerat drept specific și poate face obiectul unor măsuri compensatorii în conformitate cu articolul 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază.77.  Sistemul EPCGS nu poate fi considerat un sistem autorizat de drawback al taxelor sau un sistem autorizat de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) subpunctul (ii) din regulamentul de bază. Bunurile de capital nu sunt incluse în domeniul de aplicare al unor astfel de sisteme autorizate, definite în anexa I punctul (i) din regulamentul de bază, deoarece nu sunt consumate în procesul de fabricație a produselor exportate.(e) Calculul valorii subvenției78.  Valoarea subvenției a fost calculată, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din regulamentul de bază, pe baza taxelor vamale neachitate pentru bunurile de capital importate, utilizate în sectorul petrochimic și în alte sectoare pentru care societatea a primit astfel de beneficii, repartizate pe o perioadă care reflectă durata normală de depreciere a acestor bunuri de capital în industria în cauză. La această valoare s-au adăugat dobânzi pentru a reflecta valoarea totală a beneficiului în timp. Rata dobânzii de credit comercial aplicată de solicitant pentru vânzările sale din perioada anchetei de reexaminare a fost considerată corespunzătoare în acest sens.79.  În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, subvenția a fost acordată în funcție de cifra de afaceri realizată la export în sectorul petrochimic și în alte sectoare pentru care s-au primit astfel de beneficii în cursul PAR ca numitor corespunzător, deoarece subvenția se subordonează rezultatelor la export.80.  Rata subvenției stabilită conform acestui sistem în cursul PAR se ridică la 1,49%.81.  Sistemul „Piața-țintă” („FMS”)(a) Temei juridic82.  Descrierea detaliată a FMS se regăsește la alineatele 3.9.1-3.9.2.2 din FTP 04-09 și la alineatele 3.14.1-3.14.3 din FTP 09-14, precum și la alineatele 3.20-3.20.3 din HOP I 04-09 și la alineatele 3.8-3.8.2 din HOP I 09-14.(b) Eligibilitate83.  Orice producător-exportator sau comerciant-exportator poate beneficia de acest sistem.(c) Punerea în practică84.  În cadrul acestui sistem, exporturile tuturor produselor către țările notificate prin apendicele 37(C) la HOP I 04-09 și HOP I 09-14 au dreptul să beneficieze de un credit pentru taxe echivalent cu 2,5 %-3 % din valoarea FOB a produselor exportate în cadrul acestui sistem. Anumite tipuri de activități de export sunt excluse din sistem, ca, de exemplu, exporturile de bunuri importate sau bunuri expediate, exporturile prevăzute, exporturile de servicii și cifra de afaceri la export a unităților care funcționează în zone economice speciale/unități orientate către export. Sunt, de asemenea, excluse din acest sistem anumite tipuri de produse, ca de exemplu diamantele, metalele prețioase, minereurile, cerealele, zahărul și produsele petroliere.85.  Creditele de taxe obținute prin acest sistem sunt liber transferabile și valabile pe o perioadă de 24 luni de la data emiterii certificatului relevant privind dreptul la credite. Aceste credite pot fi utilizate pentru achitarea taxelor vamale datorate la importurile ulterioare de orice elemente sau bunuri, inclusiv bunuri de capital.86.  Certificatul privind dreptul la credite este eliberat din portul din care au fost efectuate exporturile după realizarea acestora sau expedierea bunurilor. Atâta vreme cât solicitantul oferă autorităților copii ale tuturor documentelor de export relevante (de exemplu, ordine de export, facturi, avize de expediere, certificate de realizare bancare), guvernul Indiei nu mai poate reveni asupra deciziei de acordare a creditelor pentru taxe.(d) Concluzii privind FMS87.  Sistemul FMS acordă subvenții în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Creditele pentru taxe FMS constituie o contribuție din partea GI, deoarece acestea sunt utilizate în cele din urmă pentru achitarea taxelor de import, GI renunțând astfel la veniturile vamale exigibile în mod normal. În plus, creditul pentru taxe FMS conferă un avantaj exportatorului, deoarece îi îmbunătățește lichiditățile.88.  Mai mult decât atât, FMS se subordonează în drept rezultatelor obținute la export și, prin urmare, este considerat specific și poate face obiectul unor măsuri compensatorii în conformitate cu articolul 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază.89.  Acest sistem nu poate fi considerat ca fiind un sistem autorizat de drawback al taxelor sau un sistem de drawback autorizat pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 punctul 1 litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Acesta nu respectă normele stricte prevăzute la anexa I punctul (i), anexa II (definiția și normele privind sistemele drawback) și anexa III (definiția și normele privind sistemul drawback pentru produsele de înlocuire) din regulamentul de bază. Exportatorul nu are obligația de a consuma efectiv mărfurile importate cu scutire de taxe vamale în procesul de producție, iar valoarea creditelor nu se calculează în funcție de cantitatea reală de materii prime utilizate. Nu există niciun sistem sau procedură care să confirme materiile prime consumate în procesul de producție a produsului exportat sau dacă s-a realizat o plată în exces a taxelor de import în sensul anexei I punctul (i) și al anexelor II și III din regulamentul de bază. Exportatorii sunt eligibili pentru FMS, indiferent dacă importă sau nu materii prime. Pentru a obține beneficiul, un exportator trebuie doar să exporte mărfuri, fără să demonstreze că a importat vreo materie primă. În consecință, chiar și exportatorii care își procură toate materiile prime la nivel local și nu importă niciun fel de produse care pot fi utilizate ca materii prime, pot beneficia de avantajele FMS. În plus, un exportator poate utiliza creditele pentru taxe FMS pentru a importa bunuri de capital, deși acestea nu sunt acoperite de sistemele autorizate de drawback al taxelor, după cum se stipulează în anexa I punctul (i) din regulamentul de bază, întrucât nu sunt consumate la fabricarea produselor exportate.(e) Calculul valorii subvenției90.  Valoarea subvenției care poate face obiectul unor măsuri compensatorii s-a calculat în funcție de avantajul conferit beneficiarului pentru exportul produsului în cauză, astfel cum a fost constatat în PAR și contabilizate de solicitant, pe baza tranzacțiilor, ca profituri în momentul tranzacției de export. În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, subvenția (numitorul) a fost acordată în funcție de cifra de afaceri realizată la export pentru produsul în cauză în cursul PAR ca numitor corespunzător, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele obținute la export, și nu în funcție de cantitățile fabricate care au fost produse, exportate sau transportate.91.  În urma prezentării unor cereri justificate, costurile suportate în mod necesar pentru a beneficia de subvenție au fost deduse din credite pentru a obține valorile subvenției ca numărător, în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază.92.  Rata subvenției stabilită conform acestui sistem pentru solicitant în cursul PAR se ridică la 0,87%.93.  Sistemul „Produs-țintă” („FPS”)94.  În cursul anchetei, s-a constatat că Reliance nu a obținut beneficii în cadrul FPS în cursul PAR. Prin urmare, nu a fost necesară o analiză suplimentară a sistemului menționat în cadrul prezentei anchete.95.  Sistemul de scutire de impozit pe profit („ITES")96.  În cursul anchetei, s-a constatat că Reliance nu a obținut beneficii în cadrul ITES în cursul PAR. Prin urmare, nu a fost necesară o analiză suplimentară a sistemului menționat în cadrul prezentei anchete.97.  Sistemul de încurajare a investițiilor de capital („CIIS”) al guvernului din Gujarat98.  Statul Gujarat acordă întreprinderilor industriale care îndeplinesc condițiile necesare stimulente sub forma unei scutiri de la taxa la vânzare/achiziție și/sau a unui report al acesteia pentru a încuraja dezvoltarea industrială a regiunilor sale mai puțin dezvoltate din punct de vedere economic.(a) Temei juridic99.  Descrierea detaliată a acestui sistem aplicat de guvernul din Gujarat (GG) se regăsește în Rezoluția GG nr. INC-1095/2000(3)/I din 11 septembrie 1995, Notificarea guvernului, Departamentul Finanțe nr. (GHN-43) VAT-2006/S.5(2)(2)-TH din data de 1 aprilie 2006 și Norma 18A din Normele statului Gujarat privind taxa pe valoarea adăugată (2006).(b) Eligibilitate100.  Societățile care creează o nouă unitate industrială sau care efectuează o extindere la scară largă a unei unități industriale existente în regiuni mai puțin dezvoltate sunt eligibile pentru a primi beneficiile acordate în cadrul acestei scheme. Cu toate acestea, există liste exhaustive cu industrii neeligibile care împiedică societățile din anumite sectoare de activitate să beneficieze de aceste măsuri.(c) Aplicarea practică101.  În conformitate cu aceste sisteme, întreprinderile trebuie să investească în regiuni mai puțin dezvoltate din punct de vedere economic. Aceste regiuni, care corespund anumitor unități teritoriale din statul Gujarat, sunt clasificate în categorii diferite, în funcție de nivelul lor de dezvoltare economică, existând, totodată, regiuni care sunt excluse sau care au „interdicție” la aplicarea sistemelor de stimulare. Principalele criterii luate în considerare pentru stabilirea valorii stimulentelor sunt importanța investiției și regiunea în care întreprinderea este sau urmează să fie stabilită.102.  Stimulentele pot fi acordate în orice moment, având în vedere că nu s-a stabilit niciun termen pentru depunerea cererilor sau pentru respectarea criteriilor cantitative.(d) Concluzie103.  Acest sistem acordă subvenții în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Ele constituie o contribuție financiară a guvernului din Gujarat, deoarece stimulentele acordate, în cazul de față, scutiri de taxa la vânzare/achiziție, privează autoritățile publice de veniturile fiscale în mod normal exigibile. În plus, stimulentele oferă un beneficiu întreprinderii, deoarece neachitarea taxei în mod normal exigibile îi îmbunătățește situația financiară.104.  Mai mult decât atât, sistemul este specific diferitelor regiuni în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) și al articolului 4 alineatul (3) din regulamentul de bază, deoarece sunt deschise numai anumitor întreprinderi care au investit în anumite regiuni geografice desemnate, aflate sub jurisdicția statului în cauză. Acest sistem nu este accesibil societăților stabilite în afara acestor regiuni și, în plus, nivelul beneficiului acordat diferă în funcție de regiunea în cauză.105.  Sistemul CIIS al GG poate face, prin urmare, obiectul unor măsuri compensatorii.(e) Calculul valorii subvenției106.  Solicitantul a susținut că nu mai îndeplinește condițiile pentru a primi beneficii în cadrul CIIS pentru una dintre fabricile sale. Ancheta a confirmat această afirmație. În cazul unei alte fabrici, eligibilitatea societății a expirat în cursul prezentei anchete. Prin urmare, subvențiile primite pentru activitățile acestor fabrici nu au fost luate în considerare la calcularea valorii subvenției.107.  Valoarea subvenției a fost calculată pe baza valorii taxei la vânzare/achiziție în mod normal exigibile pentru perioada anchetei de revizuire, dar care nu a fost achitată în cadrul acestui sistem. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, valoarea subvenției (numărător) a fost raportată la ansamblul vânzărilor realizate în cursul perioadei anchetei de revizuire, anumitor adecvat, deoarece subvenția nu este condiționată de exporturi și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate. Rata subvenției obținute a fost de 0,31 %.108.  Valoarea subvențiilor care fac obiectul unor măsuri compensatorii109.  Valoarea totală a subvențiilor care fac obiectul unor măsuri compensatorii, în conformitate cu regulamentul de bază, exprimată pe o bază ad valorem , pentru solicitant este de 10,73 %. Valoarea subvențiilor este mai mare decât pragul de minimis stabilit la articolul 14 alineatul (5) din regulamentul de bază.110.  Prin urmare, se consideră că, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, subvenționarea a continuat în cursul PAR.111.  Caracterul durabil al schimbărilor de circumstanțe privind subvenționarea112.  În conformitate cu articolul 19 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a analizat măsura în care împrejurările subvenționării s-au schimbat semnificativ în cursul PAR.113.  S-a stabilit că, în cursul PAR, Reliance a continuat să beneficieze de subvenții care puteau face obiectul unor măsuri compensatorii acordate de GI. În plus, rata subvențiilor constatată în cursul prezentei reexaminări este mai mică decât cea stabilită în cursul ultimei anchete de reexaminare. Nu sunt disponibile elemente de probă care să confirme faptul că sistemele vor înceta să funcționeze sau că vor fi introduse noi sisteme în viitorul apropiat.114.  Întrucât s-a demonstrat că societatea beneficiază de un nivel de subvenționare mai scăzut decât înainte și că va continua probabil să primească subvenții cu o valoare mai mică decât cea stabilită în ultima anchetă de reexaminare, s-a concluzionat că menținerea măsurii existente este mai mare decât subvenția care poate face obiectul unor măsuri compensatorii și care cauzează prejudiciul și că nivelul măsurilor ar trebui, în consecință, modificat pentru a reflecta noile constatări.115.  MĂSURI COMPENSATORII ȘI MĂSURI ANTIDUMPING116.  Măsuri compensatorii117.  În conformitate cu dispozițiile articolului 19 din regulamentul de bază și motivele prezentei reexaminări intermediare parțiale enunțate în avizul de deschidere, s-a stabilit că marja subvenției în ceea ce privește solicitantul a scăzut de la 13,8 % la 10,7 % și, prin urmare, nivelul taxei compensatorii instituite pentru acest producător-exportator prin Regulamentul (CE) nr. 1286/2008 trebuie modificat în consecință.118.  Nivelul modificat al taxei compensatorii ar trebui stabilit ținându-se cont de noul nivel de subvenționare constatat în cursul prezentei reexaminări, dat fiind că marjele de prejudiciu calculate în ancheta antisubvenţie inițială rămân superioare.119.  În cadrul anchetei inițiale, pentru a evita ca fluctuațiile prețurilor PET determinate de variațiile prețurilor țițeiului să aibă ca rezultat perceperea unor taxe mai mari, s-a decis că măsurile ar trebui să ia forma unei taxe specifice. Se consideră că această abordare ar trebui respectată și în prezenta reexaminare din același motiv. În consecință, valoarea revizuită a taxei specifice este de 90,4 EUR/tonă.120.  Măsuri antidumping121.  Modificarea nivelului taxei compensatorii va avea un impact asupra taxei antidumping definitive impuse la importurile de polietilen tereftalat produs de Reliance prin Regulamentul (CE) nr. 192/2007.122.  În cadrul tuturor anchetelor anterioare, taxa antidumping a fost ajustată pentru a evita orice dublă contabilizare a efectelor avantajelor obținute din subvențiile la export. În acest sens, articolul 14 alineatul (1) din regulamentul antidumping de bază și articolul 24 alineatul (1) din regulamentul antidumping de bază prevăd că niciun produs nu poate fi supus în același timp unor măsuri antidumping și unor măsuri compensatorii în vederea remedierii aceleiași situații care rezultă din dumping sau din acordarea unei subvenții la export. În anchetele anterioare, precum și în cadrul prezentei reexaminări intermediare parțiale, s-a constatat că unele dintre sistemele de subvenționare supuse anchetei, care puteau face obiectul unor măsuri compensatorii, reprezentau subvenții la export în sensul articolului 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază antisubvenţie. În ceea ce privește alte sisteme de subvenționare și, în special, sistemul CIIS al GG, nu s-au prezentat elemente de probă și nici argumente care să confirme dacă și în ce măsură aceleași subvenții sunt compensate de două ori prin impunerea concomitentă a unor taxe antidumping și a unor taxe compensatorii la același produs importat. Mai precis, nu au existat elemente de probă care să confirme că CIIS a scăzut prețul de export al unui produs într-un alt mod decât prețul produselor vândute la nivel intern. Astfel, sistemul CIIS afectează prețurile la care producătorul își vinde produsele pe piața internă și pe piețele de export în același mod și în aceeași măsură.123.  În consecință, aceste subvenții au afectat prețul de export al solicitantului, ducând, astfel, la o marjă de dumping mai mare. Cu alte cuvinte, marja de dumping definitivă stabilită în ancheta antidumping inițială se explică parțial prin existența subvențiilor la export.124.  În consecință, nivelul taxei antidumping definitive aplicate solicitantului trebuie, în prezent, ajustat pentru a lua în considerare nivelul revizuit al beneficiului obținut în urma subvențiilor la export în cursul PAR în prezenta reexaminare intermediară parțială pentru a reflecta marja reală de dumping rămasă după instituirea taxei compensatorii definitive ajustate care compensează efectul subvențiilor la export.125.  Cu alte cuvinte, noile niveluri ale subvenției vor trebui luate în considerare pentru ajustarea marjelor de dumping stabilite anterior.126.  Rata taxei antidumping pentru Reliance ar trebui să fie, așadar, 132,6 EUR/tonă.127.  Atât solicitantului, cât și celorlalte părți în cauză li s-au adus la cunoștință faptele și considerentele esențiale pe baza cărora s-a intenționat să se propună încheierea anchetei.ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:Articolul 1O parte a tabelului privind Reliance Industries Ltd. de la alineatul (2) din articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 193/2007 se înlocuiește cu:Țara | Societatea | Taxa compensatorie (EUR/tonă) | Codul adițional TARIC |India | Reliance Industries Ltd | 90,4 | A181 |Articolul 2O parte a tabelului privind Reliance Industries Ltd. de la alineatul (2) din articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 192/2007 se înlocuiește cu:Țara | Societatea | Taxa antidumping (EUR/tonă) | Codul adițional TARIC |India | Reliance Industries Ltd | 132,6 | A181 |Articolul 3Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.Adoptat la Bruxelles,Pentru ConsiliuPreședintele [1] JO L 188, 18.7.2009, p. 93.[2] JO L 301, 30.11.2000, p. 1.[3] JO L 59, 27.2.2007, p. 34.[4] JO L 340, 19.12.2008, p. 1.[5] JO L 301, 30.11.2000, p. 21.[6] JO L 59, 27.2.2007, p. 1.[7] JO L 301, 30.11.2000, p. 88.[8] JO C 151, 10.6.2010, p.17.[9] JO C 151, 10.6.2010, p. 15.[10] JO L 343, 22.12.2009, p. 51.