               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 12.2.2019
            COM(2019) 77 final
            2019/0037(NLE)
            Propunere de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul celei de a șaizeci și doua sesiuni a Comisiei privind stupefiantele, în ceea ce privește adăugarea unor substanțe pe lista din tabelele anexate la Convenția Organizației Națiunilor Unite contra traficului ilicit de stupefiante și substanțe psihotrope

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.Obiectul propunerii

               Prezenta propunere se referă la decizia de stabilire a poziției care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul Comisiei privind stupefiantele (CND) în legătură cu adoptarea preconizată a modificărilor tabelelor anexate la Convenția Organizației Națiunilor Unite (ONU) din 1988 contra traficului ilicit de stupefiante și substanțe psihotrope, pe baza recomandărilor Organului Internațional de Control al Stupefiantelor (INCB).

               2.Contextul propunerii

               2.1.Convenția Organizației Națiunilor Unite (ONU) din 1988 contra traficului ilicit de stupefiante și substanțe psihotrope

               Convenția Organizației Națiunilor Unite (ONU) din 1988 contra traficului ilicit de stupefiante și substanțe psihotrope (denumită în continuare „convenția”) urmărește să promoveze cooperarea între părți, astfel încât acestea să poată aborda mai eficient diferitele aspecte ale traficului ilicit de stupefiante și substanțe psihotrope care au o dimensiune internațională. În îndeplinirea obligațiilor care le revin în temeiul convenției, părțile iau măsurile necesare, inclusiv măsuri legislative și administrative, în conformitate cu dispozițiile fundamentale ale sistemelor lor legislative interne.

               Convenția a intrat în vigoare la 11 noiembrie 1990.

               UE
                  1
                și statele sale membre sunt părți la convenție.

               2.2.Comisia privind stupefiantele (CND)

               CND este o comisie a Consiliului Economic și Social al ONU (ECOSOC), iar atribuțiile și competențele acesteia sunt stabilite, între altele, în convenție. Comisia este constituită din 53 de state membre ale ONU alese de ECOSOC. 11 state membre ale UE sunt în prezent membre cu drept de vot ale CND. Uniunea are statut de observator în cadrul CND.

               Luând în considerare observațiile prezentate de părți, precum și observațiile și recomandările INCB, a cărui evaluare este determinantă în ceea ce privește aspectele științifice, și ținând seama în mod corespunzător de orice alți factori relevanți, CND poate decide cu o majoritate de două treimi din membrii săi să introducă o substanță în tabelele anexate la convenție.

               2.3.Actele avute în vedere de CND

               În perioada 14-22 martie 2019, în cadrul celei de a șaizeci și doua sesiuni, CND urmează să adopte decizii de modificare privind adăugarea a patru substanțe în tabelele anexate la convenție (denumite în continuare „actele avute în vedere”), și anume glicidatul de metil 3,4-MDP-2-P („glicidat de PMK”), acidul glicidic de metil 3,4-MDP-2-P („acid glicidic de PMK”), precum și alfa-fenilacetoacetamida (APAA) și acidul iodhidric.

               În conformitate cu Convenția ONU, deciziile CND devin obligatorii, cu excepția cazului în care o parte a solicitat ECOSOC revizuirea deciziei în termenul-limită aplicabil
                  2
               . Deciziile ECOSOC în materie sunt definitive. Actele avute în vedere vor deveni obligatorii pentru părți în conformitate cu articolul 12 din convenție, care prevede următoarele, în părțile sale relevante:

               „Orice decizie luată de către comisie în virtutea prezentului articol este comunicată de către secretarul general tuturor statelor și altor unități care sunt părți la prezenta Convenție sau li se conferă dreptul să devină, cât și organului. Ea intră în vigoare definitiv pentru fiecare parte la 180 de zile după data comunicării sale.

               Deciziile luate de comisie, în virtutea prezentului articol, sunt supuse consiliului pentru revizuire, dacă una dintre părți prezintă o solicitare în cele 180 de zile ce urmează după data notificării lor. Cererea trebuie să fie adresată secretarului general și însoțită de toate informațiile adecvate care o motivează.

               Secretarul general comunică copia cererii și informațiilor adecvate comisiei, organului și tuturor părților, invitându-le să-și prezinte observațiile în termen de 90 de zile. Toate observațiile primite sunt comunicate consiliului.

               Consiliul poate confirma sau anula decizia comisiei. Decizia sa este comunicată tuturor statelor și altor entități, care sunt părți la prezenta Convenție sau sunt pe cale să devină, comisiei și organului.”

               3.Poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii

               La 19 decembrie 2018, comisia a fost informată că INCB recomandă adăugarea a trei substanțe, și anume glicidatul de metil 3,4-MDP-2-P („glicidat de PMK”), acidul glicidic de metil 3,4-MDP-2-P („acid glicidic de PMK”) și alfa-fenilacetoacetamida (APAA) în tabelul I anexat la convenție. În ceea ce privește o a patra substanță, și anume acidul iodhidric, INCB nu recomandă ca aceasta să fie plasată sub controlul convenției.

               Potrivit evaluării efectuate de INCB, trei substanțe, glicidatul de metil 3,4-MDP-2-P („glicidat de PMK”), acidul glicidic de metil 3,4-MDP-2-P („acid glicidic de PMK”) și alfa-fenilacetoacetamida (APAA) sunt utilizate frecvent la fabricarea ilicită a MDMA și a substanțelor conexe; a 3,4-MDP-2-P și, ulterior, a MDMA și a substanțelor conexe; și, respectiv, a amfetaminei și metamfetaminei. Există dovezi potrivit cărora volumul și amploarea producției ilicite a acestor stupefiante și substanțe psihotrope constituie probleme grave de sănătate publică sau probleme sociale, astfel încât să se justifice plasarea acestor substanțe sub control internațional. În ceea ce privește cea de-a patra substanță, și anume acidul iodhidric, INCB este de părere că controlul internațional nu ar fi eficient în reducerea disponibilității metamfetaminei și a amfetaminei fabricate în mod ilicit.

               Fabricarea ilegală a MDMA - și a substanțelor conexe -, precum și a metamfetaminei și amfetaminei reprezintă o problemă gravă în Uniune. Aceste stupefiante și substanțe psihotrope fabricate ilegal cauzează probleme sociale și de sănătate publică grave în Uniune. În plus, grupurile infracționale organizate din Uniune exportă, de asemenea, ilegal aceste stupefiante și substanțe psihotrope către țări terțe.

               Prin urmare, statele membre ale Uniunii ar trebui să exprime în cadrul CND o poziție în favoarea adăugării glicidatului de metil 3,4-MDP-2-P („glicidat de PMK”), a acidului glicidic de metil 3,4-MDP-2-P („acid glicidic de PMK”) și a alfa-fenilacetoacetamidei (APAA) în tabelul I anexat la convenție și în defavoarea plasării acidului iodhidric sub controlul convenției.

               Modificările aduse tabelelor anexate la convenție au repercusiuni directe asupra sferei de aplicare a legislației Uniunii în domeniul controlului precursorilor drogurilor, deoarece substanțele adăugate în tabelele anexate la convenție trebuie să fie incluse în legislația Uniunii
                  3
               . Comisia a fost împuternicită să adopte acte delegate pentru a asigura acest lucru.

               4.Temei juridic

               4.1.Temeiul juridic procedural

               4.1.1.Principii

               Articolul 218 alineatul (9) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) prevede posibilitatea adoptării unor decizii de stabilire „a pozițiilor care trebuie adoptate în numele Uniunii în cadrul unui organism creat printr-un acord, în cazul în care acest organism trebuie să adopte acte cu efecte juridice, cu excepția actelor care modifică sau completează cadrul instituțional al acordului.”

               Articolul 218 alineatul (9) din TFUE se aplică indiferent dacă Uniunea este sau nu membră a organismului în cauză sau parte la acord
                  4
               .

               Conceptul de „acte cu efecte juridice” include actele care au efecte juridice în temeiul normelor de drept internațional aplicabile organismului în cauză. Sunt, de asemenea, incluse instrumentele care nu au un caracter obligatoriu în temeiul dreptului internațional, dar care „au vocația de a influența în mod decisiv conținutul reglementării adoptate de legiuitorul Uniunii”
                  5
               .

               4.1.2.Aplicarea în cazul în discuție

               Comisia privind stupefiantele este un organism instituit printr-un acord, și anume prin Convenția Organizației Națiunilor Unite contra traficului ilicit de stupefiante și substanțe psihotrope.

               Actele pe care Comisia privind stupefiantele este invitată să le adopte sunt acte cu efecte juridice. Actele avute în vedere vor fi obligatorii în temeiul dreptului internațional, în conformitate cu articolul 12 din Convenția Organizației Națiunilor Unite contra traficului ilicit de stupefiante și de substanțe psihotrope și sunt în măsură să influențeze în mod decisiv conținutul legislației UE, și anume Regulamentul (CE) nr. 111/2005 al Consiliului din 22 decembrie 2004 de stabilire a normelor de monitorizare a comerțului cu precursori de droguri între Uniune și țările terțe și Regulamentul (CE) nr. 273/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 februarie 2004 privind precursorii drogurilor. Motivul este acela că modificările aduse tabelelor anexate la convenție au repercusiuni directe asupra sferei de aplicare a legislației Uniunii în domeniul controlului precursorilor de droguri, deoarece substanțele adăugate în tabelele anexate la convenție trebuie să fie incluse în legislația Uniunii.

               Actele avute în vedere nu completează și nu modifică cadrul instituțional al acordului.

               Prin urmare, temeiul juridic procedural al deciziei propuse este articolul 218 alineatul (9) din TFUE.

               4.2.Temeiul juridic material

               4.2.1.Principii

               Temeiul juridic material al unei decizii adoptate în temeiul articolului 218 alineatul (9) din TFUE depinde în primul rând de obiectivul și de conținutul actelor avute în vedere cu privire la care se adoptă o poziție în numele Uniunii. În cazul în care actele avute în vedere urmăresc două obiective sau includ două elemente, iar unul dintre aceste obiective sau elemente poate fi identificat ca fiind obiectivul sau elementul principal, iar celălalt obiectiv sau element are mai degrabă un caracter accesoriu, decizia adoptată în temeiul articolului 218 alineatul (9) din TFUE trebuie să se întemeieze pe un singur temei juridic material, respectiv cel impus de obiectivul sau de elementul principal sau predominant.

               4.2.2.Aplicarea în cazul în discuție

               Obiectivul principal și conținutul actelor avute în vedere se referă la politica comercială comună.

               Prin urmare, temeiul juridic material al deciziei propuse este articolul 207 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

               4.3.Concluzie

               Temeiul juridic al deciziei propuse ar trebui să fie articolul 207, coroborat cu articolul 218 alineatul (9) din TFUE.

               5.Publicarea actelor avute în vedere

               Întrucât actele Comisiei privind stupefiantele vor modifica tabelele anexate la Convenția Organizației Națiunilor Unite contra traficului ilicit de stupefiante și substanțe psihotrope, este oportun ca acestea să fie publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene după adoptarea lor.

               2019/0037 (NLE)

               Propunere de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul celei de a șaizeci și doua sesiuni a Comisiei privind stupefiantele, în ceea ce privește adăugarea unor substanțe pe lista din tabelele anexate la Convenția Organizației Națiunilor Unite contra traficului ilicit de stupefiante și substanțe psihotrope

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 207 coroborat cu articolul 218 alineatul (9),

               având în vedere propunerea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)Convenția Organizației Națiunilor Unite din 1988 contra traficului ilicit de stupefiante și substanțe psihotrope (denumită în continuare „convenția”) a intrat în vigoare la 11 noiembrie 1990 și a fost încheiată în numele Comunității Economice Europene prin Decizia 90/611/CEE a Consiliului
                  6
               .

               (2)În conformitate cu articolul 12 alineatele (2)-(7) din convenție, pot fi adăugate substanțe în tabelele anexate la convenție în care sunt enumerați precursorii de droguri.

               (3)Cu ocazia celei de a șaizeci și doua sesiuni care urmează să se desfășoare în perioada 14-22 martie 2019 la Viena, Comisia privind stupefiantele ar trebui să ia o decizie privind adăugarea a patru noi substanțe în tabelele anexate la convenție.

               (4)Este oportun să se stabilească poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul Comisiei privind stupefiantele, cu ocazia celei de a șaizeci și doua sesiuni, care va avea loc în perioada 14-22 martie 2019 la Viena, întrucât deciziile vor fi obligatorii pentru Uniune și vor influența în mod decisiv conținutul legislației Uniunii, și anume Regulamentul (CE) nr. 111/2005 al Consiliului din 22 decembrie 2004 de stabilire a normelor de monitorizare a comerțului cu precursori de droguri dintre Uniune și țările terțe
                  7
                și Regulamentul (CE) nr. 273/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 februarie 2004 privind precursorii drogurilor
                  8
               .

               (5)Potrivit evaluării Organului Internațional de Control al Stupefiantelor, trei substanțe, glicidatul de metil 3,4-MDP-2-P („glicidat de PMK”), acidul glicidic de metil 3,4-MDP-2-P („acid glicidic de PMK”) și alfa-fenilacetoacetamida (APAA) sunt utilizate frecvent la fabricarea ilicită a MDMA și, respectiv, a substanțelor conexe; a 3,4-MDP-2-P și, ulterior, a MDMA și a substanțelor conexe și, respectiv, a amfetaminei și metamfetaminei. Există dovezi potrivit cărora volumul și amploarea producției ilicite a acestor stupefiante și substanțe psihotrope constituie probleme de sănătate publică sau probleme sociale grave, astfel încât să se justifice plasarea acestor substanțe sub control internațional. În ceea ce privește cea de-a patra substanță, și anume acidul iodhidric, Organul Internațional de Control al Stupefiantelor consideră că controlul internațional nu ar fi eficient în reducerea disponibilității metamfetaminei și a amfetaminei fabricate în mod ilicit. Fabricarea ilegală a MDMA - și a substanțelor conexe -, precum și a metamfetaminei și amfetaminei reprezintă o problemă gravă în Uniune. Aceste stupefiante și substanțe psihotrope fabricate ilegal cauzează probleme sociale și de sănătate publică grave în Uniune. În plus, grupurile infracționale organizate din Uniune exportă, de asemenea, ilegal aceste stupefiante și substanțe psihotrope către țări terțe.

               (6)Poziția Uniunii urmează să fie exprimată de statele membre ale Uniunii care sunt membre ale Comisiei privind stupefiantele,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul celei de a șaizeci și doua sesiuni a Comisiei privind stupefiantele este următoarea:

               - glicidatul de metil 3,4-MDP-2-P („glicidat de PMK”), acidul glicidic de metil 3,4-MDP-2-P („acid glicidic de PMK”) și alfa-fenilacetoacetamida (APAA) trebuie să fie incluse în tabelul I anexat la convenție;

               - acidul iodhidric nu trebuie să fie plasat sub controlul convenției.

               Articolul 2

               Poziția menționată la articolul 1 este exprimată de statele membre ale Uniunii care sunt membre ale Comisiei privind stupefiantele.

               Articolul 3

               Prezenta decizie se adresează statelor membre.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)

                        Decizia Consiliului din 22 octombrie 1990 privind încheierea în numele Comunității Economice Europene a Convenției Organizației Națiunilor Unite împotriva traficului ilicit de stupefiante și substanțe psihotrope (JO L 326 din 24/11/1990, p. 56).

                     (2)

                        Articolul 12 alineatul (7) din Convenția ONU din 1988

                     (3)

                        Regulamentul (CE) nr. 111/2005 al Consiliului din 22 decembrie 2004 de stabilire a normelor de monitorizare a comerțului cu precursori de droguri între Uniune și țările terțe (JO L 22, 26.1.2005, p. 1) și Regulamentul (CE) nr. 273/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 februarie 2004 privind precursorii drogurilor (JO L 47, 18.2.2004, p. 1).

                     (4)

                        Hotărârea Curții de Justiție din 7 octombrie 2014, Germania/Consiliul, Cauza C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punctul 64.

                     (5)

                        Hotărârea Curții de Justiție din 7 octombrie 2014, Germania/Consiliul, Cauza C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punctele 61-64.

                     (6)

                        JO L 326, 24.11.1990 p. 56

                     (7)

                        JO L 22, 26.1.2005, p. 1

                     (8)

                        JO L 47, 18.2.2004, p. 1


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 23.4.2018
            COM(2018) 230 final
            Propunere de
            DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI A CONSILIULUI
            privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în urma uneicereri din partea Franței – EGF/2017/009 FR/Air France

               EXPUNERE DE MOTIVE

               CONTEXTUL PROPUNERII

               1.Normele aplicabile contribuțiilor financiare din Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) sunt prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 1309/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de ajustare la globalizare (2014-2020) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1927/2006
                  1
                (denumit în continuare „Regulamentul FEG”).

               2.La 23 octombrie 2017, Franța a prezentat cererea EGF/2017/009 FR/Air France prin care solicita o contribuție financiară din partea FEG, ca urmare a disponibilizărilor
                  2
                efectuate la întreprinderea Air France din Franța.

               3.După evaluarea acestei cereri, Comisia a concluzionat, în conformitate cu toate dispozițiile aplicabile din Regulamentul FEG, că sunt îndeplinite condițiile pentru acordarea unei contribuții financiare din partea FEG.

               REZUMATUL CERERII

                        Cererea FEG

                        EGF/2017/009 FR/Air France

                        Statul membru

                        Franța

                        Regiunea sau regiunile vizate (nivel NUTS
                           3
                         2)

                        Île-de-France (FR10)

                        Provența-Alpi-Coasta de Azur (FR82)
                           4

                        Data depunerii cererii

                        23 octombrie 2017

                        Data confirmării primirii cererii

                        6 noiembrie 2017

                        Data la care Comisia a intrat în posesia traducerii cererii

                        7 decembrie 2017

                        Data cererii de informații suplimentare

                        21 decembrie 2017

                        Termenul pentru furnizarea informațiilor suplimentare

                        1 februarie 2018

                        Termenul pentru finalizarea evaluării

                        26 aprilie 2018

                        Criteriul de intervenție

                        Articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul FEG

                        Întreprinderea principală

                        Air France

                        Numărul de întreprinderi vizate

                        1

                        Sectorul sau sectoarele de activitate economică

                        (Diviziunea NACE Rev. 2)
                           5

                        Diviziunea 51 („Transporturi aeriene”)

                        Perioada de referință (patru luni):

                        1 aprilie 2017-31 iulie 2017

                        Numărul de disponibilizări în perioada de referință (a)

                        1 086

                        Numărul de disponibilizări înainte sau după perioada de referință (b)

                        772

                        Numărul total de disponibilizări (a + b)

                        1 858

                        Numărul total de beneficiari eligibili

                        1 858

                        Numărul total de beneficiari vizați

                        1 858

                        Numărul de tineri vizați care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare (tineri NEET – not in employment, education or training )

                        0

                        Bugetul pentru servicii personalizate (EUR)

                        16 410 805

                        Bugetul pentru implementarea FEG
                           6
                         (EUR)

                        80 000

                        Bugetul total (EUR)

                        16 490 805

                        Contribuția FEG (60 %) (EUR)

                        9 894 483

               EVALUAREA CERERII

               Procedura

               4.La 23 octombrie 2017, Franța a depus cererea EGF/2017/009 FR/ Air France, în termen de 12 săptămâni de la data la care au fost îndeplinite criteriile de intervenție stabilite la articolul 4 din Regulamentul FEG. Comisia a confirmat primirea cererii la 6 noiembrie 2017. Comisia i-a solicitat Franței informații suplimentare la 21 decembrie 2017, în termen de două săptămâni de la data la care a intrat în posesia traducerii cererii. Aceste informații suplimentare au fost furnizate în termen de șase săptămâni de la data solicitării. Termenul de 12 săptămâni de la data primirii cererii complete, în cursul căruia Comisia ar trebui să finalizeze evaluarea conformității cererii cu condițiile de acordare a unei contribuții financiare, expiră la 26 aprilie 2018.

               Eligibilitatea cererii

               Întreprinderile și beneficiarii în cauză

               5.Cererea se referă la un număr de 1 858 de lucrători disponibilizați de Air France. Această întreprindere funcționează în sectorul economic încadrat la diviziunea 51 a NACE Rev. 2 (Transporturi aeriene). Disponibilizările efectuate de Air France au avut loc [/a]> în principal în regiunile de nivel NUTS 2 Île-de-France (FR10) și Provența-Alpi-Coasta de Azur (FR82).

               Criteriile de intervenție

               6.Franța a depus cererea în temeiul criteriilor de intervenție de la articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul FEG, disponibilizarea trebuie să vizeze cel puțin 500 de lucrători într-o perioadă de referință de patru luni într-o întreprindere dintr-un stat membru, inclusiv lucrători concediați de furnizori și producători din aval și/sau persoane care desfășoară o activitate independentă și care și-au încetat activitatea.

               7.Perioada de referință de patru luni aplicabilă cererii este cuprinsă între 1 aprilie 2017 și 31 iulie 2017. Numărul de persoane disponibilizate de Air France în perioada de referință se ridică la 1 086 lucrători.

               Calcularea disponibilizărilor și a cazurilor de încetare a activității

               8.Cele 1 086 de disponibilizări din cursul perioadei de referință au fost calculate de la data notificării individuale de concediere din partea angajatorului
                  7
                sau de încetare a contractului de muncă al lucrătorului.

               Beneficiarii eligibili

               9.Pe lângă lucrătorii deja menționați, printre beneficiarii eligibili se numără 772 de lucrători disponibilizați înainte sau după perioada de referință de patru luni. Acești lucrători au fost disponibilizați după anunțul general cu privire la disponibilizările preconizate, făcut în 23 aprilie 2015 în cadrul reuniunii Comitetului central de întreprindere. Se poate stabili o legătură clară de cauzalitate cu evenimentul care a declanșat disponibilizările în decursul perioadei de referință.

               10.Numărul total de beneficiari eligibili este așadar de 1 858.

               Legătura dintre disponibilizări și schimbările structurale majore apărute în tiparele comerțului mondial ca urmare a globalizării

               11.Pentru a stabili legătura dintre disponibilizări și schimbările structurale majore apărute în tiparele comerțului mondial ca urmare a globalizării, Franța susține că sectorul transportului aerian internațional a fost marcat de perturbări economice grave, în special de un declin al cotei de piață a UE. În perioada 2008-2015, traficul mondial, măsurat în venituri pasageri-kilometri (RPK – revenue passenger-kilometres), a crescut cu 5,3 % pe an, urmând tendința de creștere pe termen lung observată începând din 1970. Cu toate acestea, din 2008, traficul dintre Europa și restul lumii a crescut mai lent decât traficul mondial. Între 2008 și 2015, creșterea anuală a traficului dintre Europa și restul lumii a fost de 3,4 %, adică cu 36 % mai scăzută decât creșterea medie anuală a traficului mondial
                  8
               .

               12.Traficul pe regiuni a crescut după cum urmează: între Europa și America de Nord, cu 1,4 %; între Europa, pe de o parte, și America Centrală și America de Sud, pe de altă parte, cu 3,4 %; între Europa și Africa, cu 2,9 %; între Europa și Asia, cu 2,7 %; între Europa și Orientul Mijlociu, cu 11,2 %
                  9
               . Companiile aeriene mari din Orientul Mijlociu (Emirates, Qatar Airways și Etihad Airways) au ocupat o cotă de piață semnificativă pe segmentul zborurilor pe distanță lungă în defavoarea companiilor europene de transport aerian de linie, oferind servicii de zbor cu o singură escală din Europa către destinații precum India, Australia și Asia de Sud-Est, segment în care transportatorii din Orientul Mijlociu beneficiază de un avantaj geografic mai mare.

               13.Cele mai nefaste efecte ale globalizării transportului aerian asupra companiilor din UE trebuie atribuite creșterii foarte puternice a capacității companiilor Emirates, Qatar Airways și Etihad Airways, care continuă din 2012. Numărul total de aeronave de cursă lungă ale celor trei transportatori menționați (cursele lungi reprezentând cvasitotalitatea flotelor acestor companii) s-a triplat în 8 ani, în perioada 2005-2013, de la puțin peste 100 de aeronave la peste 300 de aeronave în 2013, printre care un număr tot mai mare de aeronave A380 foarte mari
                  10
               . Între 2013 și 2017, flota acestor companii a crescut din nou de 1,5 ori (circa 500 de aeronave) și se așteaptă să depășească 700 de aeronave până în 2021, ținând cont de comenzile din aprilie 2017, ajungându-se astfel la o creștere de 2,33 ori a flotei în perioada 2013-2021.

               Planul de achiziții de aeronave de pasageri de mare capacitate
                  11
                al Emirates, Qatar și Etihad
                  (istoric + comenzi din aprilie 2017)

               Sursă: Tabel întocmit de Air France pe baza datelor comunicate de Ascend
                  12

               14.Franța susține că comenzile masive plasate de Emirates, Qatar Airways și Etihad Airways nu au nicio legătură cu principiile de bază ale transportului aerian. Deși, în parte, strategia acestor companii este să își mărească capacitatea de a transporta călători între Orientul Mijlociu și restul lumii, scopul principal al celor trei transportatori este de a consolida în mod considerabil sistemul lor de corespondență pe rutele „distanță lungă-distanță lungă” pentru a ocupa, prin intermediul nodurilor rețelelor lor de transport aerian din Dubai, Doha și Abu Dhabi, o cotă dominantă a rutelor dintre Europa, Africa și America de Nord și de Sud, pe de o parte, și Asia și Oceania, pe de altă parte, precum și dintre Europa și Africa.

               15.Companiile europene și platformele lor de corespondență au fost deosebit de afectate, atât pe rutele cu cele mai mari volume de trafic (respectiv, Europa-Asia), cât și pe rutele cu o rată mare de creștere (în special Africa-Asia).

               Creșterea ofertei companiilor aeriene între Europa și zona Golfului (2004-2015)
                  (%)

               Sursă: Tabel întocmit de Air France pe baza datelor comunicate de OAG
                  13

               16.Qatar și Emiratele Arabe Unite varsă subvenții guvernamentale în valoare de miliarde de dolari în companiile lor deținute de stat, denaturând piața internațională a aviației și subminând concurența loială. Emirates, Qatar Airways și Etihad se află în centrul strategiei de dezvoltare a statelor lor acționare, determinate să promoveze creșterea rapidă a transportatorilor lor în serviciul dezvoltării naționale și oferindu-le, în consecință, sprijinul lor nelimitat. Un studiu realizat de câteva companii aeriene americane mari în 2015 (American Airlines, Delta, United)
                  14
                a estimat că, în perioada 2004-2014, Emirates, Etihad și Qatar Airways au beneficiat de ajutoare de stat în valoare de 42 de miliarde USD. Aceeași transportatori americani au estimat, într-o scrisoare adresată în februarie 2017 secretarului de stat al Statelor Unite
                  15
               , că ajutoarele primite de companiile din Golf depășesc 50 de miliarde USD, adică cu opt miliarde de dolari mai mult decât era vorba în estimările anterioare.

               17.Ajutoarele de stat și avantajele acordate companiilor Emirates, Qatar Airways și Etihad se referă la sistemul social și fiscal (scutiri de impozitele pe profit, de cheltuieli legate de asigurările sociale, de impozitele locale etc.), la finanțarea achizițiilor de aeronave (garanții de stat și credite la export), la finanțarea infrastructurilor aeroportuare prin investiții masive (6 800 de milioane EUR în Dubai, 4 900 de milioane EUR în Doha) și la unele dintre cele mai scăzute taxe de aeroport din lume (de exemplu, raportul obținut în urma comparării taxelor și tarifelor aeroportuare între Paris (CDG) și Dubai (DXB) pentru aterizarea unui B777-300, în 2016, este de 2,2 (16 766 EUR la Paris/7 599 în Dubai)
                  16
               .

               18.Într-un cadru legal marcat de o tendință puternică de liberalizare a serviciilor aeriene, 24 dintre cele 28 de state membre ale UE au semnat acorduri cu Qatar și Emiratele Arabe Unite, oferindu-le transportatorilor aerieni din aceste țări un acces larg la piața europeană. Totuși, deși UE se ghidează după principiul interzicerii ajutoarelor de stat care denaturează sau amenință să denatureze concurența și care afectează comerțul dintre statele membre, astfel de reglementări nu există în Qatar și în Emiratele Arabe Unite, după cum dovedește sprijinul aproape nelimitat acordat de aceste state până acum.

               19.Până în prezent, sectorul transportului aerian a făcut obiectul a trei cereri FEG, toate bazate pe aspecte comerciale legate de globalizare
                  17
               .

               Evenimente care au condus la disponibilizări și la încetarea activității

               20.Evenimentele care au condus la aceste disponibilizări sunt creșterea masivă a capacității
                  18
                companiilor aeriene subvenționate care își au sediul în țări unde condițiile de investiții și de producție sunt mult mai bune, ceea ce a determinat o scădere bruscă a cotei de piață a companiilor din UE. Între 2008 și 2016, evoluția cotelor de piață pentru zborurile cu originea-destinația în Europa, pe de o parte, și Africa Subsahariană, Orientul Mijlociu și Asia, pe de altă parte, indică un declin al companiilor din UE cu aproape 10 puncte în favoarea Emirates, Qatar Airways, Etihad și Turkish Airlines (deși aceasta din urmă a stagnat din 2015 din cauza contextului geopolitic), după cum se arată în graficul de mai jos.

               Evoluția cotelor de piață pentru Africa Subsahariană, Orientul Mijlociu și Asia
                  (2008-2016)

                        AFKL
                           19

                        Alți transportatori

                        Total UE

                        GCC
                           20

                        TK
                           21

               Sursă: Tabel întocmit de Air France pe baza datelor comunicate de MIDT
                  22

               21.După cum s-a subliniat mai sus, companiile europene și platformele lor de corespondență au fost deosebit de afectate pe rutele cu cele mai mari volume de trafic, precum Europa-Asia, și pe rutele cu o rată mare de creștere, precum Africa-Asia. Compania Air France, bine reprezentată, în mod tradițional, pe cea mai mare parte a acestor rute datorită nodului său aerian central Paris CDG, a fost deosebit de expusă la astfel de reorientări ale traficului, acesta fiind evenimentul care a condus la disponibilizări.

               Impactul preconizat al disponibilizărilor asupra economiei și a ocupării forței de muncă la nivel local, regional sau național

               22.Cel mai mare număr de disponibilizări a avut loc în Île-de-France (76,2 %) și în Provența-Alpi-Coasta de Azur – PACA (11,7 %). Impactul preconizat în ambele teritorii este legat de dificultățile de reconversie a lucrătorilor cu vârste de peste 50 de ani. Această grupă de vârstă reprezintă 79 % din numărul total de persoane disponibilizate. În PACA dificultățile sunt legate și de numărul mai mare decât media națională a persoanelor în căutarea unui loc de muncă.

               23.Nivelul șomajului din Île-de-France este mai scăzut decât cel din Franța metropolitană, datorită faptului că include și regiunea Parisului. În trimestrul trei al anului 2017, rata șomajului a fost de 8,4 %
                  23
               , cu un punct procentual mai puțin decât rata medie a șomajului din Franța (9,4 %). Teritoriul are însă probleme legate de șomajul de lungă durată și de persoanele în căutarea unui loc de muncă cu vârste de peste 50 de ani. Ultimele statistici
                  24
                arată că, în Île-de-France, numărul șomerilor de lungă durată (între 12 și 24 de luni) a crescut cu 19 480 de persoane (11 %)
                  25
                în 2017 față de anul precedent. Persoanele în căutarea unui loc de muncă care au fost în șomaj timp de cel puțin un an reprezintă 43,7 % din numărul total de solicitanți de locuri de muncă în regiune
                  26
               . În plus, numărul persoanelor în căutarea unui loc de muncă cu vârste de peste 50 de ani a crescut cu 4,7 % (5,6 % în cazul femeilor) în ultimul trimestru al anului 2017 în comparație cu trimestrul patru al anului 2016
                  27
               .

               24.Pe de altă parte, în PACA, rata șomajului era de 11,1 %
                  28
               , cu aproape două puncte procentuale mai mare decât media națională. În această regiune, numărul persoanelor în căutarea unui loc de muncă cu vârste de peste 50 de ani a crescut cu 6 % în trimestrul trei al anului 2017 față de același trimestru al anului 2016
                  29
               , iar numărul persoanelor în căutarea unui loc de muncă aflate în șomaj de cel puțin 12 luni a crescut cu 7 %, respectiv 14 010 persoane, în aceeași perioadă
                  30
               .

               Beneficiarii vizați și acțiunile propuse

               Beneficiarii vizați

               25.Se preconizează că toți cei 1 858 de lucrători disponibilizați vor beneficia de măsuri. Defalcarea acestor lucrători în funcție de sex, cetățenie și grupă de vârstă este următoarea:

                        Categorie

                        Numărul de
                           beneficiari vizați

                        Sexul:

                        Bărbați:

                        974

                        (52,4 %)

                        Femei:

                        884

                        (47,6 %)

                        Cetățenia:

                        Cetățeni ai UE:

                        1 849

                        (99,5 %)

                        Cetățeni din afara UE:

                        9

                        (0,5 %)

                        Grupa de vârstă:

                        15-24 de ani:

                        0

                        (0,0 %)

                        25-29 de ani:

                        0

                        (0,0 %)

                        30-54 de ani:

                        661

                        (35,6 %)

                        55-64 de ani:

                        1 196

                        (64,4 %)

                        peste 64 de ani:

                        1

                        (0,0 %)

               Eligibilitatea acțiunilor propuse

               26.Măsura pentru care autoritățile franceze cer cofinanțare din FEG este concediul pentru reconversie profesională („congé de reclassement”)
                  31
               . Această măsură este destinată lucrătorilor care, în momentul plecării voluntare, nu au încă un plan exact de reconversie profesională și care doresc să beneficieze, pe o perioadă care poate să ajungă până la douăsprezece luni, iar în anumite circumstanțe până la 15 luni
                  32
               , de măsuri de recalificare, de consultanță, de orientare sau de asistență pentru crearea sau preluarea unei întreprinderi etc.

               27.Serviciile personalizate care urmează să fie furnizate lucrătorilor disponibilizați în timpul concediului de reconversie profesională constau în acțiunile enumerate mai jos:

               –Servicii de consiliere și orientare profesională pentru lucrători. Lucrătorii vor fi asistați și orientați în proiectele lor de reconversie profesională în calitate de lucrători sau persoane care desfășoară o activitate independentă. Participanții vor beneficia de consiliere și orientare profesională, asistență în căutarea unui loc de muncă, îndrumare profesională, informații cu privire la formarea disponibilă, promovarea spiritului antreprenorial și consiliere în ceea ce privește începerea unei afaceri (aceasta poate include căutarea de finanțare, ajutor cu un plan de afaceri și alte servicii de însoțire pe calea antreprenoriatului) etc.

               –Formare profesională. Lucrătorilor li se vor propune diferite tipuri de cursuri de formare adaptate nevoilor lor, astfel cum au fost identificate de consilierii care furnizează serviciile de consiliere. Se va acorda o atenție deosebită formărilor de tip „parcours encadrés”, care sunt formări profesionale de lungă durată în ocupații cerute pe piața de muncă. Printre exemplele de formări profesionale posibile se numără: formare în domeniul culturii viței-de-vie și al vinului (meseria de vinificator), apicultură, certificare CAP pentru servicii de alimentație publică
                  33
               , certificare CAP pentru panificație și patiserie, certificare CAP pentru asistență medicală, formare pentru obținerea certificatului DAEFLE (diplomă de competență în predarea limbii franceze ca limbă străină), formare în vederea obținerii unui certificat de calificare ca șofer de autovehicul de cel mult nouă locuri etc.

               –Contribuție pentru crearea sau preluarea unei întreprinderi. Lucrătorii care pun bazele propriei lor întreprinderi (crearea sau preluarea unei întreprinderi) vor primi cel mult 15 000 EUR pentru acoperirea costurilor de înființare, a investițiilor în active și a cheltuielilor curente. Contribuția va fi plătită în mai multe tranșe pe măsură ce se trece de anumite etape. O primă tranșă de 3 000 EUR va fi plătită la prezentarea unui document justificativ pentru crearea sau preluarea unei întreprinderi, cum ar fi confirmarea de primirea a înregistrării. O a doua și a treia tranșă, în valoare de 6 000 EUR fiecare, vor fi plătite la prezentarea primei și celei de-a doua declarații de TVA privind vânzările, care indică o cifră de afaceri minimă de cel puțin 500 EUR și, respectiv, 1 000 EUR. Persoanele care desfășoară o activitate independentă (în limba franceză „auto-entrepreneurs” sau „micro-entrepreneurs”) și asociații unici care beneficiază de obligații administrative, fiscale și sociale simplificate („entreprise individuelle avec toutes ses derogations”) vor primi cea de a doua și cea de a treia tranșă de 6 000 EUR de îndată ce vor prezenta RSI
                  34
                prima și cea de a doua declarație de activitate, indicând o cifră de afaceri de cel puțin 200 EUR și, respectiv, 500 EUR, însoțite de dovada plății contribuțiilor.

               –Alocații pentru căutarea unui loc de muncă. Această alocație lunară, care se primește până la finalul concediului de reconversie profesională, se ridică la 70 % din ultimul salariu brut al lucrătorului. Această sumă se calculează pe baza unei participări presupuse cu normă întreagă a lucrătorilor la măsuri active de ocupare a forței de muncă; dacă participarea este mai redusă, FEG va plăti lucrătorilor o alocație calculată în mod proporțional cu participarea lor efectivă.

               –Alocația de mobilitate. Lucrătorul vizat care acceptă un loc de muncă ce implică o schimbare de reședință de peste 100 km față de locul de reședință actual va primi o sumă forfetară de 3 000 EUR pentru acoperirea cheltuielilor necesare. Această sumă va fi majorată cu 500 EUR pentru soțul/soția neseparat(ă), partenerul civil înregistrat (PACS
                  35
               ) sau concubin și alți 500 EUR pentru fiecare copil.

               28.Acțiunile propuse, descrise în prezentul document, constituie măsuri active de ocupare a forței de muncă incluse printre acțiunile eligibile stabilite la articolul 7 din Regulamentul FEG. Aceste acțiuni nu înlocuiesc măsurile pasive de protecție socială.

               29.Franța a furnizat informațiile necesare privind acțiunile care sunt obligatorii pentru întreprinderea vizată în temeiul legislației naționale sau în temeiul contractelor colective de muncă. Autoritățile au confirmat că respectivele acțiuni nu vor fi înlocuite de o contribuție financiară din partea FEG.

               Bugetul estimat

               30.Costurile totale estimate sunt de 16 490 805 EUR, incluzând cheltuielile pentru servicii personalizate de 16 410 805 EUR și cheltuielile pentru activitățile de pregătire, gestionare, informare și publicitate, control și raportare de 80 000 EUR.

               31.Contribuția financiară totală solicitată din partea FEG este de 9 894 483 EUR (60 % din totalul costurilor).

                        Acțiuni

                        Numărul estimat de participanți

                        Costul estimat per participant
                        (în EUR)

                        Costuri totale estimate

                        (în EUR)
                           36

                        Servicii personalizate [acțiuni în temeiul articolului 7 alineatul (1) literele (a) și (c) din Regulamentul FEG]

                        Servicii de consiliere și orientare profesională pentru lucrători
                           (orientation professionelle, services de reclassement)

                        1 485

                        1 951

                        2 897 150

                        Formarea profesională
                           (formation)

                        363

                        2 562

                        929 873

                        Contribuție pentru crearea sau preluarea unei întreprinderi
                           (aides à la creation d'entreprise)

                        456

                        15 000

                        6 840 000

                        Subtotal (a):

                        Procent din pachetul de servicii personalizate

                        –

                        10 667 023

                        (65 %)

                        Alocații și stimulente [acțiuni în temeiul articolului 7 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul FEG]

                        Alocația pentru căutarea unui loc de muncă
                           (allocation de congé de reclassement)

                        1 750

                        3 188

                        5 579 622

                        Alocația pentru mobilitate
                           (aides à la mobilité geographique)

                        57

                        2 880

                        164 160

                        Subtotal (b):

                        Procent din pachetul de servicii personalizate:

                        –

                        5 743 782

                        (35 %)

                         Acțiuni în temeiul articolului 7 alineatul (4) din Regulamentul FEG

                        1. Activități de pregătire

                        –

                        0

                        2. Gestionare

                        –

                        0

                        3. Informare și publicitate

                        –

                        0

                        4. Control și raportare

                        –

                        80 000

                        Subtotal (c):

                        Procent din costurile totale:

                        –

                        80 000

                        (0,49 %)

                        Costuri totale (a + b + c):

                        –

                        16 490 805

                        Contribuția FEG (60 % din costurile totale)

                        –

                        9 894 483

               32.Costurile acțiunilor identificate în tabelul de mai sus ca acțiuni în temeiul articolului 7 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul FEG nu depășesc 35 % din costurile totale ale pachetului coordonat de servicii personalizate. Franța a confirmat că aceste acțiuni sunt condiționate de participarea activă a beneficiarilor vizați la activități de căutare a unui loc de muncă sau de formare.

               33.Franța a confirmat că respectivele costuri ale investițiilor pentru activități independente, crearea de noi întreprinderi și preluarea întreprinderilor de către angajați nu vor depăși 15 000 EUR per beneficiar.

               Perioada de eligibilitate a cheltuielilor

               34.Franța a început prestarea serviciilor personalizate către beneficiarii vizați la 19 mai 2015. Prin urmare, cheltuielile aferente acțiunilor sunt eligibile pentru o contribuție financiară din partea FEG de la 19 mai 2015 până la 23 octombrie 2019.

               35.Franța a început plata cheltuielilor administrative pentru punerea în aplicare a FEG la 23 octombrie 2017. Prin urmare, cheltuielile cu activitățile de pregătire, de gestionare, de informare și publicitate, precum și de control și raportare sunt eligibile pentru o contribuție financiară din partea FEG de la 23 octombrie 2017 până la 23 aprilie 2020.

               Complementaritatea cu acțiunile finanțate din fonduri naționale sau din fonduri ale Uniunii

               36.Sursa de prefinanțare sau de cofinanțare națională este bugetul Air France.

               37.Autoritățile franceze nu indică modul în care măsurile descrise mai sus sunt complementare cu acțiunile finanțate de Fondurile structurale. Autoritățile franceze au confirmat însă că măsurile descrise mai sus care primesc o contribuție financiară din partea FEG nu vor beneficia și de contribuții financiare din fonduri naționale sau din partea altor instrumente financiare ale Uniunii. Franța a explicat că nu este prevăzută nicio intervenție publică în vederea sprijinirii foștilor lucrători de la Air France. Întrucât Air France este o societate in bonis (adică nu este în lichidare), având 1 000 de angajați sau mai mulți, este responsabilitatea angajatorului să plătească integral costurile generate de măsurile de însoțire pentru a asigura reconversia lucrătorilor disponibilizați (a se vedea nota de subsol 31 referitoare la concediul de reconversie profesională, la punctul 26).

               Proceduri de consultare a beneficiarilor vizați sau a reprezentanților acestora, a partenerilor sociali, precum și a autorităților locale și regionale

               38.Franța a indicat că pachetul coordonat de servicii personalizate a fost elaborat în consultare cu reprezentanții beneficiarilor vizați și cu partenerii sociali. La 10 februarie 2015, Air France și sindicatele au convenit asupra planului Perform 2020 referitor la plecările voluntare ale personalului de la sol în 2015. În 2015 și în trimestrul întâi al anului 2016, au avut loc reuniuni cu Comitetul central de întreprindere (Comité Central d'Entreprise) pe marginea planului Perform 2020 cu privire la plecările voluntare ale membrilor echipajului de cabină și ale personalului de la sol în 2015 și 2016.

               Sistemele de gestionare și control

               39.Cererea conține o descriere a sistemului de gestionare și control, care precizează responsabilitățile organismelor implicate. Franța a notificat Comisiei faptul că această contribuție financiară va fi gestionată de către Délégation générale à l’emploi et à la formation professionnelle (DGEFP) din cadrul Ministerului muncii, ocupării forței de muncă, formării profesionale și dialogului social și, în particular, de către unitatea Fonds national de l'emploi (DGEFP - FNE). Plățile vor fi efectuate, în cadrul DGEFP, de către unitatea Affaires financières (DGEFP - MAFI). Unitatea Organisation des contrôles (DGEFP-MOC) asigură controlul administrativ și financiar în colaborare cu autoritatea de audit. Commission interministérielle de coordination des contrôles (CICC) este autoritatea de audit din Franța pentru FEG.

               Angajamentele asumate de statul membru în cauză

               40.Franța a oferit toate garanțiile necesare cu privire la următoarele:

               –în contextul accesului la acțiunile propuse și al implementării acestora, vor fi respectate principiile egalității de tratament și nediscriminării,

               –au fost respectate cerințele prevăzute de legislația națională și de legislația UE în ceea ce privește disponibilizările colective,

               –Air France, care și-a continuat activitățile după efectuarea disponibilizărilor, și-a respectat obligațiile legale aplicabile disponibilizărilor și a luat măsurile adecvate pentru lucrătorii săi,

               –acțiunile propuse nu vor primi sprijin financiar din partea altor fonduri sau instrumente financiare ale Uniunii și se va evita orice fel de dublă finanțare,

               –contribuția financiară din partea FEG va respecta normele procedurale și de fond ale Uniunii în materie de ajutoare de stat.

               IMPLICAȚIILE BUGETARE

               Propunerea bugetară

               41.FEG nu trebuie să depășească o sumă anuală maximă de 150 de milioane EUR (la prețurile din 2011), astfel cum se prevede la articolul 12 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020
                  37
               .

               42.După examinarea cererii în conformitate cu condițiile stabilite la articolul 13 alineatul (1) din Regulamentul FEG și luând în considerare numărul de beneficiari vizați, acțiunile propuse și costurile estimate, Comisia propune mobilizarea FEG pentru suma de 9 894 483 EUR, care reprezintă 60 % din costurile totale ale acțiunilor propuse, în scopul de a furniza o contribuție financiară ca răspuns la cererea menționată.

               43.Decizia propusă privind mobilizarea FEG va fi adoptată împreună de Parlamentul European și de Consiliu, în conformitate cu punctul 13 din Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară
                  38
               .

               Acte conexe

               44.Concomitent cu prezentarea acestei propuneri de decizie privind mobilizarea FEG, Comisia va prezenta Parlamentului European și Consiliului o propunere de transfer al sumei de 9 894 483 EUR către linia bugetară relevantă.

               45.Concomitent cu adoptarea prezentei propuneri de decizie privind mobilizarea FEG, Comisia va adopta o decizie privind o contribuție financiară, prin intermediul unui act de punere în aplicare, care va intra în vigoare la data la care Parlamentul European și Consiliul vor adopta decizia propusă privind mobilizarea FEG.

               Propunere de

               DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI A CONSILIULUI

               privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în urma unei
                  cereri din partea Franței – EGF/2017/009 FR/Air France

               PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

               având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1309/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de ajustare la globalizare (2014-2020) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1927/2006
                  39
               , în special articolul 15 alineatul (4),

               având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară
                  40
               , în special punctul 13,

               având în vedere propunerea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) urmărește să ofere sprijin lucrătorilor disponibilizați și persoanelor care desfășoară o activitate independentă a căror activitate a încetat ca urmare a modificărilor structurale majore apărute în tiparele comerțului mondial ca urmare a globalizării, ca urmare a continuării crizei economice și financiare mondiale sau ca urmare a unei noi crize economice și financiare mondiale, precum și să le ofere asistență în vederea reintegrării pe piața muncii.

               (2)FEG nu trebuie să depășească o sumă anuală maximă de 150 de milioane EUR (la prețurile din 2011), astfel cum se prevede la articolul 12 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului
                  41
               .

               (3)La 23 octombrie 2017, Franța a prezentat o cerere de mobilizare a FEG în legătură cu disponibilizările de la Air France din Franța. Cererea a fost completată cu informații suplimentare furnizate în conformitate cu articolul 8 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1309/2013. Cererea îndeplinește condițiile pentru stabilirea sumei contribuției financiare din partea FEG prevăzute la articolul 13 din Regulamentul (UE) nr. 1309/2013.

               (4)Prin urmare, FEG ar trebui mobilizat pentru a se furniza o contribuție financiară în valoare de 9 894 483 EUR ca urmare a cererii depuse de Franța.

               (5)Pentru a reduce la minimum timpul necesar pentru mobilizarea FEG, prezenta decizie ar trebui să se aplice de la data adoptării,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               În cadrul bugetului general al Uniunii pentru exercițiul financiar 2018, se mobilizează Fondul european de ajustare la globalizare pentru a se furniza suma de 9 894 483 EUR, sub formă de credite de angajament și credite de plată.

               Articolul 2

               Prezenta decizie intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Se aplică de la [data adoptării]
                  42*.

               Adoptată la Bruxelles,

                  Pentru Parlamentul European
                        Pentru Consiliu

                  Președintele
                        Președintele

                     (1)

                        JO L 347, 20.12.2013, p. 855.

                     (2)

                        În sensul articolului 3 din Regulamentul FEG.

                     (3)

                        Regulamentul (UE) nr. 1046/2012 al Comisiei din 8 noiembrie 2012 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1059/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui nomenclator comun al unităților teritoriale de statistică (NUTS) privind transmiterea seriilor temporale privind noua împărțire regională (JO L 310, 9.11.2012, p. 34).

                     (4)

                        Sunt vizate 15 regiuni. În cele două regiuni menționate sunt concentrate 88 % din disponibilizări.

                     (5)

                        JO L 393, 30.12.2006, p. 1.

                     (6)

                        În conformitate cu articolul 7 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1309/2013.

                     (7)

                        Documentul justificativ va fi „convention de rupture à l'amiable”.

                     (8)

                        ICAO (
                  www.icao.int
                  )

                     (9)

                        Perspectivele pieței, Boing 2016 (Current Market Outlook Boing 2016).

                     (10)

                        Airbus A380 este un avion de mare capacitate, cu două punți, cvadrimotor, fabricat de producătorul european Airbus. Este cel mai mare avion de pasageri din lume. Avionul poate transporta 525 de pasageri într-o configurație tipică de trei clase sau 853 de pasageri într-o configurație cu o singură clasă, clasa economică.

                     (11)

                        O aeronavă de mare capacitate este un avion cu reacție al cărui fuzelaj este suficient de lat pentru a permite două culoare pentru pasageri (denumit și avion de tip twin-aisle), cu șapte sau mai multe scaune pe același rând.

                     (12)

                        Ascend furnizează informații despre piața aviației.
                  http://ascend.flightglobal.com

                     (13)

                        OAG este o societate de informații specializată în călătoriile cu avionul, care furnizează informații exacte referitoare la orarele companiilor aeriene, analiza rutelor, analize privind sectorul aviatic, urmărirea zborurilor și date de zbor.
                  www.oag.com

                     (14)

                  http://www.openandfairskies.com/wp-content/themes/custom/media/White.Paper.pdf

                     (15)

                  http://www.openandfairskies.com/wp-content/uploads/2017/02/Tillerson-Letter-020117.pdf

                     (16)

                        Sursă: Serviciul de taxe și tarife aeroportuare al Air France. Pe baza taxelor și tarifelor plătite de Air France în aeroporturile în cauză.

                     (17)

                        EGF/2017/009 FR/Air France (obiectul prezentei propuneri de decizie), precum și EGF/2013/014 FR Air France, COM(2014) 701 și EGF/2015/004 IT Alitalia, COM(2015) 397.

                     (18)

                        Numărul de locuri-kilometri disponibile.

                     (19)

                        Air France – KLM.

                     (20)

                        Emirates, Qatar Airways și Etihad.

                     (21)

                        Turkish Airlines.

                     (22)

                        MIDT este acronimul utilizat pentru suporturile de date care conțin informații comerciale (Marketing Information Data Tapes).

                     (23)

                  https://www.insee.fr/fr/statistiques/2012804#tableau-TCRD_025_tab1_regions2016

                     (24)

                        T4 2017 pentru Île-de-France și T3 2017 pentru PACA.

                     (25)

                  http://idf.direccte.gouv.fr/sites/idf.direccte.gouv.fr/IMG/pdf/defm_12_2017_ile-de-france.pdf

                     (26)

                        Ibidem.

                     (27)

                        Ibidem.

                     (28)

                  https://www.insee.fr/fr/statistiques/2012804#tableau-TCRD_025_tab1_regions2016

                     (29)

                  http://paca.direccte.gouv.fr/sites/paca.direccte.gouv.fr/IMG/pdf/2018-01_-_synthese_paca.pdf

                     (30)

                        Ibidem.

                     (31)

                        În ceea ce privește concediul pentru reconversie profesională (‘congé de reclassement’), articolul L1233-71 din Codul muncii francez prevede că o întreprindere care angajează peste o mie de persoane are obligația de a propune măsurile definite în articol pentru o durată minimă de patru luni. În temeiul legislației menționate mai sus, perioada începând cu a cincea lună este, așadar, facultativă și poate face obiectul unei contribuții din FEG, în conformitate cu articolul 9 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1309/2013. Air France a decis să propună această măsură pentru o perioadă minimă de șase luni și o perioadă maximă de douăsprezece luni. Cererea nu prevede nicio contribuție pentru primele patru luni de concediu de reconversie profesională, care corespund duratei minime prevăzute de lege.

                     (32)

                        În mod excepțional, lucrătorii care urmează o formare de tip „parcours encadré” (adică o formare profesională de lungă durată în ocupații cerute pe piața muncii) pot obține prelungirea concediului de reconversie profesională („congé de reclassement”) până la 15 luni pentru a acoperi finalizarea acestei formări și trei luni suplimentare de căutare asistată a unui loc de muncă.

                     (33)

                        CAP (certificat d'aptitude professionnelle) desemnează un certificat de competență profesională.

                     (34)

                        Régime social des indépendants (sistemul de asigurări sociale pentru persoanele care desfășoară activități independente).

                     (35)

                        Partenerii care au încheiat un pact civil de solidaritate [pact civil de solidarité (PACS)]. Partenerii PACS au obligații reciproce. PACS-ul produce efecte și asupra drepturilor sociale și salariale, a proprietății, a locuinței partenerilor și a chestiunilor fiscale.

                     (36)

                        Totalurile nu corespund din cauza rotunjirii.

                     (37)

                        JO L 347, 20.12.2013, p. 884.

                     (38)

                        JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

                     (39)

                        JO L 347, 20.12.2013, p. 855.

                     (40)

                        JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

                     (41)

                        Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (JO L 347, 20.12.2013, p. 884).

                     (42)
                  *
                        Data va fi introdusă de către Parlament înainte de publicarea în JO.