Anunţ juridic important

|

52008PC0086

Propunere de regulament al Consiliului de instituire a unei taxe antidumping definitive şi de percepere cu titlu definitiv a taxei provizorii instituite la importurile de cocs de cărbune în bucăţi cu un diametru mai mare de 80 mm (Coke 80+) originare din Republica Populară Chineză  /* COM/2008/0086 final */

	TRADE-2008-1-00-00[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |Bruxelles, 15.2.2008COM(2008) 86 finalPropunere deREGULAMENT AL CONSILIULUIde instituire a unei taxe antidumping definitive şi de percepere cu titlu definitiv a taxei provizorii instituite la importurile de cocs de cărbune în bucăţi cu un diametru mai mare de 80 mm (Coke 80+) originare din Republica Populară Chineză(prezentată de către Comisie)EXPUNERE DE MOTIVEContextul propunerii |Motivele şi obiectivele propunerii Prezenta propunere se referă la punerea în aplicare a articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecţia împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea ţărilor care nu sunt membre ale Comunităţii Europene, modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 al Consiliului din 21 decembrie 2005 (denumit în continuare „regulamentul de bază”). |Contextul general Prezenta propunere se face în contextul punerii în aplicare a regulamentului de bază şi este rezultatul unei anchete realizate în conformitate cu cerinţele de fond şi de procedură prevăzute în regulamentul de bază. |Dispoziţiile în vigoare în domeniul propunerii Nu este cazul. |Coerenţa cu alte politici şi obiective ale Uniunii Nu este cazul. |Consultarea părţilor interesate şi evaluarea impactului |Consultarea părţilor interesate |Părţile interesate vizate de procedură au avut deja posibilitatea de a-şi apăra interesele în cursul desfăşurării anchetei, în conformitate cu dispoziţiile regulamentului de bază. |Obţinerea şi utilizarea expertizei |Nu a fost nevoie de o expertiză externă. |Evaluarea impactului Prezenta propunere este rezultatul punerii în aplicare a regulamentului de bază. Regulamentul de bază nu prevede o evaluare generală a impactului, dar conţine o listă completă de condiţii care trebuie evaluate. |Elementele juridice ale propunerii |Sinteza acţiunii propuse La 20 decembrie 2006, Comisia a deschis o procedură antidumping privind importurile de cocs de cărbune în bucăţi cu un diametru mai mare de 80 mm (Coke 80+) originare din Republica Populară Chineză În urma anchetei s-a constatat că produsul în cauză a făcut obiectul unui dumping, ceea ce a cauzat prejudicii industriei comunitare. De asemenea, ancheta a arătat că nu există motive întemeiate ca interesul comunitar să se opună impunerii de măsuri antidumping. Din acest motiv, au fost instituite măsuri provizorii prin Regulamentul (CE) nr. 1071/2007 al Comisiei. Continuarea anchetei a confirmat concluziile provizorii esenţiale. Prin urmare, se sugerează Consiliului să adopte prezenta propunere de regulament în vederea instituirii unor măsuri definitive privind importurile de cocs de cărbune în bucăţi cu un diametru mai mare de 80 mm (Coke 80+) originare din Republica Populară Chineză. |Temei juridic Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecţia împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea ţărilor care nu sunt membre ale Comunităţii Europene, modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 al Consiliului din 21 decembrie 2005. |Principiul subsidiarităţii Propunerea intră în domeniul de competenţă exclusivă a Comunităţii. În consecinţă, principiul subsidiarităţii nu se aplică. |Principiul proporţionalităţii Propunerea respectă principiul proporţionalităţii din următoarele motive: |Tipul acţiunii este descris în regulamentul de bază menţionat anterior şi nu permite luarea unei decizii la nivel naţional. |Nu sunt necesare indicaţii privind măsura în care sarcina financiară şi administrativă care revine Comunităţii, guvernelor naţionale, autorităţilor locale şi regionale, agenţilor economici şi cetăţenilor este limitată şi proporţională cu scopul propunerii. |Alegerea instrumentelor |Instrument propus: regulament. |Alte mijloace nu ar fi potrivite, deoarece: Alte mijloace nu ar fi potrivite, deoarece regulamentul de bază nu prevede opţiuni alternative. |Implicaţii bugetare |Propunerea nu are nicio implicaţie asupra bugetului comunitar. |1.  Propunere deREGULAMENT (CE) nr. …/.. AL CONSILIULUIdin […]de instituire a unei taxe antidumping definitive şi de percepere cu titlu definitiv a taxei provizorii instituite la importurile de cocs de cărbune în bucăţi cu un diametru mai mare de 80 mm (Coke 80+) originare din Republica Populară ChinezăCONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul de instituire a Comunităţii Europene,având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecţia împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea ţărilor care nu sunt membre ale Comunităţii Europene[1] („regulamentul de bază”), în special articolul 9,având în vedere propunerea Comisiei prezentată după consultarea comitetului consultativ,întrucât:A. MĂSURI PROVIZORII2.  La 20 decembrie 2006, Comisia a publicat un aviz[2] de iniţiere a unei proceduri antidumping privind importurile în Comunitate de cocs de cărbune în bucăţi cu un diametru mai mare de 80 mm („Coke 80+”) originare din Republica Populară Chineză („RPC”). La 19 septembrie 2007, Comisia a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 1071/2007[3] (denumit în continuare „regulamentul provizoriu”), o taxă antidumping provizorie asupra importurilor de Coke 80+ originare din RPC.3.  Se precizează că procedura a fost deschisă în urma unei reclamaţii depuse de trei producători comunitari reprezentând aproximativ 40 % din producţia comunitară totală de Coke 80+. Se precizează că în considerentul (2) din regulamentul provizoriu a fost menţionată o cifră evaluată necorespunzător de „mai mult de 30%”. Cu toate acestea, în urma unei anchete ulterioare, s-a constatat că reclamaţiile au reprezentat de fapt aproximativ 40% din producţia comunitară totală.4.  În conformitate cu considerentul (12) din regulamentul provizoriu, ancheta privind dumpingul şi prejudiciul se referea la perioada 1 octombrie 2005-30 septembrie 2006 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). În ceea ce priveşte tendinţele relevante pentru evaluarea prejudiciului, Comisia a analizat datele începând cu 1 ianuarie 2003 până la sfârşitul PA („perioada examinată”).B. PROCEDURA ULTERIOARĂ5.  În urma instituirii taxelor antidumping provizorii la importurile de Coke 80+ originare din RPC, mai multe părţi interesate au prezentat observaţii în scris. De asemenea, părţile care au solicitat, au avut posibilitatea de a fi audiate.6.  Comisia a continuat să caute şi să verifice toate informaţiile pe care le-a considerat necesare pentru concluziile sale definitive. În special, Comisia şi-a concentrat atenţia cu precădere asupra examinării aspectelor legate de interesul comunitar. În acest sens, a fost efectuată o vizită de verificare suplimentară după instituirea măsurilor provizorii la următoarea societate:7.  La Fonte Ardennaise, Vivier-Au-Court, Franţa – utilizator comunitar.8.  De asemenea, a fost efectuată o vizită de culegere de informaţii la Asociaţia Europeană de Turnătorie (CAEF) în Düsseldorf, Germania. Pentru a clarifica anumite probleme de punere în aplicare invocate, a avut loc, de asemenea, o vizită la autorităţile vamale din Anvers (Antwerpen), Belgia, precum şi la cele din Duisburg, Germania.9.  Toate părţile au fost informate cu privire la faptele şi considerentele esenţiale pe baza cărora s-a preconizat recomandarea impunerii unei taxe antidumping definitive pentru importurile de Coke 80+ originare din RPC şi perceperea definitivă a sumelor depuse sub formă de taxă provizorie. De asemenea, părţilor le-a fost acordat un termen pentru a-şi putea formula observaţiile în urma acestei notificări.10.  Observaţiile verbale şi scrise prezentate de părţile interesate au fost examinate şi, după caz, concluziile au fost modificate în consecinţă.C. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ŞI PRODUSUL SIMILAR11.  În absenţa oricăror observaţii cu privire la produsul în cauză şi cel similar, se confirmă considerentele (13)-(17) din regulamentul provizoriu*.12.  Având în vedere cele menţionate mai sus, concluzia finală este că, în conformitate cu articolul 1 alineatul (4) din regulamentul de bază, produsul în cauză şi Coke 80+ fabricate şi vândute în ţara analoagă, SUA, precum şi cele fabricate şi vândute de industria comunitară pe piaţa comunitară sunt similare.D. DUMPINGUL13.  În absenţa oricăror observaţii privind nivelul de cooperare, alegerea ţării analoage şi stabilirea valorii normale, se confirmă considerentele (18)-(28) din regulamentul provizoriu .14.  În ceea ce priveşte comparaţia preţurilor, singurul exportator care a cooperat a adus obiecţii cu privire la respingerea de către Comisie a cererii sale referitoare la operaţiunile care urmează după cernere în calculele de stabilire a dumpingului, afirmând că o reclamaţie asemănătoare a fost luată în considerare în calculele de stabilire a prejudiciului. Prin urmare, cererea a fost acceptată şi valoarea normală a făcut obiectul unei ajustări suplimentare.15.  Estimarea valorii ajustării efectuate pentru a lua în calcul diferenţele în caracteristicile fizice în stadiul provizoriu a fost revizuită pentru a reflecta valoarea diferenţelor în indicatorii de putere calorică şi dimensiune între produsul fabricat în ţara analoagă şi produsul exportat din China.16.  În absenţa oricăror alte observaţii în acest sens, se confirmă considerentele (29)-(31) din regulamentul provizoriu.17.  Marja de dumping definitivă a fost stabilită pe baza unei comparaţii între media ponderată a valorii normale franco fabrică şi media ponderată a preţului de export franco fabrică, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) şi (12) din regulamentul de bază. După efectuarea ajustărilor menţionate la considerentele (12) şi (13) de mai sus, marja de dumping revizuită definitivă la nivel naţional, exprimată ca procent din preţul CIF la frontiera comunitară înainte de vămuire, este de 61,8 %.E. PREJUDICIUL1. Producţia şi industria comunitară18.  În absenţa oricăror observaţii privind definiţia producţiei şi industriei comunitare, se confirmă considerentele (34) şi (35) din regulamentul provizoriu.2. Consumul comunitar19.  În conformitate cu considerentul (36) din regulamentul provizoriu, Comisia şi-a continuat ancheta, în special privind o componentă a consumului comunitar, şi anume volumele de import în timpul perioadei examinate. Cu toate acestea, nu s-au primit informaţii noi şi întemeiate în această privinţă. Prin urmare, în absenţa oricăror argumente din partea oricărei părţi interesate care să conteste metoda utilizată pentru stabilirea consumului comunitar, se confirmă considerentele (36) şi (37) din regulamentul provizoriu.3. Importuri din ţara în cauză(a) Volumul şi cota de piaţă pentru importurile în cauză; preţuri de import20.  În conformitate cu considerentele (36) şi (41) din regulamentul provizoriu, Comisia şi-a continuat ancheta privind volumele importurilor şi preţurile în timpul perioadei examinate. Se precizează că a existat o eroare materială în considerentul (42) din regulamentul provizoriu, având în vedere că preţurile au scăzut cu 43% din 2004 până la PA şi nu cu 35% cum se afirmă în considerentul menţionat.21.  Cu toate acestea, nu s-au primit informaţii noi şi întemeiate privind volumele importurilor şi preţurile. Prin urmare, în absenţa oricăror argumente din partea oricărei părţi interesate care să conteste metoda utilizată pentru a stabili volumul şi preţurile importurilor în cauză, se confirmă considerentele (38)-(42) din regulamentul provizoriu.(b) Subcotarea preţurilor22.  Producătorul-exportator care a cooperat şi un utilizator au afirmat că, pentru a efectua un calcul corect al subcotării, atunci când se compară preţurile practicate de industria comunitară pentru produsul similar şi preţurile de import ale produsului în cauză, ar trebui efectuată o ajustare pentru a reflecta diferenţele în caracteristicile fizice. Pe de altă parte, anumiţi producători comunitari au susţinut că, deşi într-o situaţie ipotetică Coke 80+ provenit de la unii producători comunitari îşi poate justifica preţul mai mare bazându-se pe anumite caracteristici calitative, informaţiile de care dispune Comisia arată că utilizatorii nu plătesc un preţ mai mare pentru aşa-numitele caracteristici calitative mai bune, în special în contextul în care sunt nevoiţi să scadă preţurile din cauza dumpingului agresiv. Potrivit acestor producători ai industriei comunitare, deciziile de cumpărare ale industriei utilizatorilor se bazează doar pe preţul produsului provenit din China. Prin urmare, ajustările pentru a reflecta diferenţele în caracteristicile fizice nu sunt justificate. Cu toate acestea, întrucât informaţiile verificate furnizate de părţile interesate sugerează că există diferenţe în ceea ce priveşte umiditatea, conţinutul de cenuşă, substanţe volatile şi sulf al produsului similar şi al produsului în cauză, care ar trebui să aibă, în condiţii normale de piaţă, un efect asupra preţurilor, cererea producătorului chinez şi a utilizatorului care au cooperat a fost acceptată şi a fost efectuată o ajustare suplimentară pentru a ţine seama de aceste diferenţe.23.  Din motive de claritate, se menţionează că, pentru a compara produsul în cauză şi Coke 80+ fabricat de industria comunitară la acelaşi nivel comercial, s-a efectuat, încă în stadiul provizoriu, o ajustare pentru marja de profit a importatorilor independenţi în calculul subcotării preţurilor, deşi aceasta nu a fost menţionată în mod special în considerentul (43) din regulamentul provizoriu. Această ajustare a fost efectuată pe baza rentabilităţii verificate raportate de importatorul independent care a cooperat în timpul PA şi se situează în intervalul de 5-10%[4].24.  Marja provizorie de subcotare pentru RPC a fost modificată în mod corespunzător şi s-a concluzionat că, în cursul PA, produsul în cauză originar din RPC s-a vândut în Comunitate la preţuri cu 5,7% mai mici faţă de preţurile de vânzare ale industriei comunitare, atunci când sunt exprimate ca procent din preţurile industriei comunitare.4. Situaţia industriei comunitare25.  În absenţa oricăror informaţii noi şi justificate sau argumente privind producţia, capacitatea de producţie şi rata de utilizare a capacităţii, volumul vânzărilor, cota de piaţă, creşterea, stocurile, investiţiile şi amploarea marjei de dumping, se confirmă concluziile de la considerentele (46)-(50), (53)-(54) şi (60)-(61) din regulamentul provizoriu.(a) Preţuri de vânzare în Comunitate26.  Preţurile de vânzare în Comunitate menţionate la considerentul (51) din regulamentul de bază au fost corectate şi sunt indicate în tabelul de mai jos. Micile modificări aduse nu afectează concluziile privind preţurile de vânzare în Comunitate stabilite la considerentele (51) şi (52) din regulamentul provizoriu.2003 | 2004 | 2005 | PA |Preţul unitar de pe piaţa CE (EUR/tonă) | 154 | 191 | 243 | 198 |Indice (2003 = 100) | 100 | 124 | 158 | 129 |(b) Rentabilitatea, randamentul investiţiilor, fluxul de lichidităţi şi capacitatea de a mobiliza capitaluri27.  Calculul rentabilităţii prevăzut în regulamentul provizoriu a fost revizuit şi a fost corectată o eroare. Cifrele corecte, prezentate în tabelul de mai jos, nu afectează concluziile privind tendinţa generală în evoluţia rentabilităţii industriei comunitare, chiar dacă imaginea pe care o prezintă acestea este şi mai puţin revelatoare. Rentabilitatea industriei comunitare a scăzut dramatic de la 16,2% în 2005 la -3,8% în cursul PA. În urma corecţiei efectuate, au fost ajustate, de asemenea, cifrele privind randamentul investiţiilor („RI”), exprimat ca profit în procente din valoarea contabilă netă a investiţiilor. Cifrele privind fluxul de lichidităţi rămân aceleaşi ca şi în regulamentul provizoriu, dar sunt prezentate în tabelul de mai jos din motive de claritate.2003 | 2004 | 2005 | PA |Rentabilitatea vânzărilor CE către clienţi independenţi (% din vânzările nete) | 8,1% | 15,0% | 16,2% | -3,8% |Indice (2003 = 100) | 100 | 185 | 200 | -47 |RI (profit în % din valoarea contabilă netă a investiţiilor) | 2,2% | 19,2% | 13,3% | -13,3% |Indice (2003 = 100) | 100 | 460 | 340 | -180 |Flux de lichidităţi (1 000 EUR) | 17 641 | 13 633 | 34 600 | 4 669 |Indice (2003=100) | 100 | 77 | 196 | 26 |28.  În absenţa oricăror observaţii noi în acest sens, se confirmă concluziile stabilite la considerentul (58) din regulamentul provizoriu privind capacitatea industriei comunitare de a mobiliza capital.(c) Ocuparea forţei de muncă, productivitatea şi salariile29.  Cifrele privind productivitatea forţei de muncă a industriei comunitare menţionate la considerentul (59) din regulamentul de bază au fost corectate la rândul lor şi sunt indicate în tabelul de mai jos. Aceste cifre corectate arată că productivitatea forţei de muncă a industriei comunitare, măsurată ca producţie (tone) pe salariat pe an, au crescut uşor din 2003 până la PA. De asemenea, costurile salariale anuale pentru fiecare salariat sunt indicate mai detaliat decât în regulamentul provizoriu, din motive de claritate.2003 | 2004 | 2005 | PA |Număr de salariaţi | 680 | 754 | 734 | 767 |Indice (2003 = 100) | 100 | 111 | 108 | 113 |Productivitate (tone/salariat) | 1 211 | 1 348 | 1 299 | 1 266 |Indice (2003 = 100) | 100 | 111 | 107 | 105 |Costuri salariale anuale pe salariat (EUR) | 28 096 | 27 784 | 29 453 | 30 502 |Indice (2003 = 100) | 100 | 99 | 105 | 109 |5. Concluzii privind prejudiciul30.  Ca urmare a comunicării concluziilor regulamentului provizoriu, un utilizator a adus obiecţii, făcând trimitere la considerentele (64) şi (67) din regulamentul provizoriu, cu privire la faptul că, la stabilirea concluziilor provizorii privind prejudiciul, şi implicit cauzalitatea, Comisia a ţinut seama exclusiv de evoluţia negativă a anumitor indicatori de piaţă care ar fi avut loc în decursul unei perioade foarte scurte de timp în loc să evalueze prejudiciul pe parcursul a trei-patru ani, conform practicilor curente. Utilizatorul se baza, în afirmaţiile sale, pe presupunerea conform căreia industria comunitară nu a suferit niciun prejudiciu până la sfârşitul anului 2005, întrucât măsurile anterioare puteau fi prescrise la sfârşitul lui 2005. Deoarece PA s-a terminat în septembrie 2006, acest lucru ar însemna că prejudiciul adus industriei comunitare s-ar fi manifestat doar pe parcursul a câteva luni în 2006.31.  În acest sens, se precizează, în primul rând, că respectivul considerent (64) din regulamentul provizoriu, în care se face referire la evoluţia anumitor indicatori de prejudiciu între 2005 şi PA, trebuie interpretat în legătură cu considerentul anterior (63), în care este comentată evoluţia indicatorilor de prejudiciu până în 2005. Rezultă clar din respectivele considerente din regulamentul provizoriu referitoare la indicatorii de prejudiciu că Comisia şi-a urmat practicile curente şi a examinat evoluţia indicatorilor de prejudiciu pe parcursul unei perioade de aproape patru ani, adică de la începutul lui 2003 până în septembrie 2006. După cum se menţionează la considerentul (63), anul 2004 a fost un an excepţional pe piaţa de Coke 80+, având în vedere oferta redusă pe piaţă din cauza importurilor scăzute din RPC şi închiderea unor uzine producătoare de Coke 80+ în Comunitate. Niciuna dintre părţi nu adus obiecţii cu privire la situaţia excepţională pe piaţă în 2004, care s-a reflectat, de asemenea, în indicatorii din anul următor. Tocmai deoarece valorile de vârf din 2004 şi 2005 sunt considerate excepţionale, Comisia nu a acordat, în cazul de faţă, o atenţie specială evoluţiei indicatorilor de prejudiciu între 2003 şi PA. Se reaminteşte faptul că principalii indicatori financiari, în special rentabilitatea, au înregistrat o scădere dramatică, nu numai între 2005 şi PA, ci şi în 2003 în raport cu PA.32.  De asemenea, ar trebui remarcat că stabilirea oricăror concluzii privind starea industriei comunitare la sfârşitul anului 2005 pe baza faptului că producătorii din Comunitate nu au înaintat o cerere de revizuire la expirare a măsurilor precedente ar fi de natură pur speculativă.33.  Prin urmare, trebuie respinsă obiecţia conform căreia Comisia a analizat situaţia prejudiciului numai pentru câteva luni în 2006.34.  Factorii revizuiţi menţionaţi anterior, şi anume rentabilitatea, randamentul investiţiilor şi productivitatea industriei comunitare nu influenţează tendinţele prevăzute în regulamentul provizoriu. De asemenea, marja de subcotare revizuită a rămas la un nivel superior nivelului de minimis . Pe baza acestui fapt, se consideră că respectivele concluzii privind prejudiciul material suferit de industria comunitară, prevăzute în regulamentul provizoriu, nu se modifică. În absenţa oricăror alte observaţii sau argumente noi şi justificate, se confirmă în mod definitiv concluziile menţionate.F. LEGĂTURA DE CAUZALITATE1. Efectul importurilor care fac obiectul unui dumping35.  În conformitate cu cele menţionate la considerentul (21) de mai sus, se stabileşte concluzia definitivă conform căreia în timpul PA, preţurile medii ale importurilor din RPC au fost cu 5,7 % sub preţul mediu al industriei comunitare. Revizuirea marjei de subcotare nu afectează concluziile privind efectul importurilor care fac obiectul unui dumping stabilite la considerentele (67)-(69) din regulamentul provizoriu.2. Fluctuaţiile cursurilor de schimb36.  Un utilizator a pretins că evoluţiile pe piaţă după PA arată că situaţia în timpul PA a fost excepţională şi că preţurile au început să crească din nou după PA. Utilizatorul respectiv a afirmat că scăderea temporară a preţurilor în timpul PA se datora în mare măsură cursului de schimb nefavorabil din USD spre EUR, faptului că preţurile pentru Coke 80+ pe pieţele mondiale sunt exprimate, în general, în USD şi dificultăţii de a ajusta preţurile, care sunt de obicei negociate anual, la noua situaţie a cursului de schimb. În acest sens, se precizează că, în conformitate cu rezultatele anchetei, preţurile de vânzare ale producătorilor comunitari pe teritoriul UE sunt exprimate, în general, nu în USD, ci în EUR sau în alte monede europene. De asemenea, creşterea preţurilor care a urmat după PA, susţinută de utilizatorul respectiv, care ar coincide cu un USD şi mai slab faţă de EUR, nu oferă o justificare logică argumentului conform căruia preţurile în scădere ale Coke 80+ au fost cauzate de o tendinţă negativă a cursului de schimb USD-EUR.3. Prejudiciul auto-provocat37.  Un utilizator a afirmat că pretinsul prejudiciu suferit de industria comunitară cauzat de preţurile în scădere s-a datorat în principal politicii agresive a preţurilor practicate de unii producători europeni care vând la preţuri mai mici decât preţurile de import din China. Cu toate acestea, ancheta nu a dovedit existenţa unei „politici agresive a preţurilor” între anumiţi producători europeni. S-a constatat că, întrucât producătorii vând de obicei în zone apropiate geografic din cauza costurilor de transport considerabile, concurenţa dintre producătorii europeni are loc în principal pe pieţele regionale şi nu la nivel comunitar. Prin urmare, preţurile mai mici practicate de unii producători nu au cauzat prejudicii altor producători europeni. De asemenea, faptul că există concurenţă între anumiţi producători europeni nu înseamnă că preţurile de import din China care fac obiectul unui dumping nu i-au împins pe respectivii producători să se întreacă în oferte mai mult decât ar fi făcut-o într-o situaţie de concurenţă loială din partea producătorilor chinezi şi să vândă astfel la preţuri greu de menţinut.38.  Utilizatorul respectiv a afirmat, de asemenea, că cea mai mare cotă de creştere a consumului între 2003 şi PA au suportat-o producătorii comunitari şi nu importurile din China. Deşi acest lucru ar putea fi adevărat în termeni absoluţi, în termeni relativi situaţia se prezintă altfel: ancheta a arătat că importurile din China, care au avut o cotă de piaţă de 24% în 2003, au suportat aproape jumătate din creşterea consumului între 2003 şi PA.39.  Acelaşi utilizator a afirmat, de asemenea, că în condiţii de creştere a consumului, industria comunitară a fost incapabilă să-şi sporească cota de piaţă deoarece nu şi-a mărit capacitatea de producţie. Prin urmare, creşterea consumului comunitar a trebuit să fie suportată de importurile din China. Cu toate acestea, faptul că industria comunitară nu şi-a mărit capacitatea în pas cu creşterea consumului poate fi văzut mai degrabă ca o consecinţă a mediului de investiţii nesigur creat de presiunea preţurilor exercitată de importurile din China care fac obiectul unui dumping decât o cauză a prejudiciul suferit de industria comunitară.40.  Se precizează că industria comunitară a beneficiat de o capacitate de rezervă de aproximativ 120 000 de tone în timpul PA, a cărei utilizare nu era viabilă din punct de vedere economic din cauza presiunii asupra preţurilor exercitate de importurile din China care fac obiectul unui dumping. De asemenea, un producător comunitar şi-a redus semnificativ producţia din 2005 până la PA, iar după PA a întrerupt producţia de Coke 80+. Din cauza caracterului specific al acestei industrii, închiderea temporară a procesului de producţie determină deteriorarea utilajului de producţie (cuptoarele), ceea ce implică investiţii suplimentare în cazul relansării producţiei. În condiţiile unei pieţe caracterizate printr-o scădere semnificativă a preţurilor, nu avea sens, din punct de vedere economic, să se investească în refacerea cuptoarelor închise sau în construirea de cuptoare noi.41.  O parte interesată a afirmat, de asemenea, că o cauză majoră a presupusului prejudiciu adus industriei comunitare era reprezentată de creşterea costurilor salariale. Cu toate acestea, ancheta a arătat că creşterea generală a numărului de angajaţi ai industriei comunitare se poate atribui unui singur producător, care şi-a sporit în acelaşi timp productivitatea. Ceilalţi producători comunitari şi-au menţinut destul de stabil nivelul de ocupare a forţei de muncă, deşi s-au confruntat cu o scădere a producţiei. Acest fapt poate fi explicat prin caracterul procesului de producţie propriu acestei industrii, unde personalul care are grijă de funcţionarea utilajului de producţie rămâne practic neschimbat, indiferent dacă întreprinderea funcţionează la capacitate maximă sau redusă, determinând o scădere a productivităţii odată cu scăderea producţiei.42.  În orice caz, chiar dacă unii producători comunitari au suportat costuri salariale nejustificat de ridicate în timp ce producţia era în scădere, nu se poate considera că aceasta este o cauză semnificativă a prejudiciului, având în vedere efectul minim pe care l-au avut fluctuaţiile costurilor salariale asupra rentabilităţii generale a industriei comunitare. Cu titlu de exemplu, creşterea costurilor salariale (1,8 MEUR) explică mai puţin de 1% din pierderea rentabilităţii totale a industriei comunitare, care a scăzut dramatic de la 16,2% la -3,8% între 2005 şi PA (echivalentul unei pierderi de profit de circa 39 MEUR).4. Preţurile materiilor prime; dezavantaje naturale sub aspectul accesului la materii prime43.  Cu privire la preţurile materiilor prime, astfel cum se menţionează la considerentul 75 din regulamentul provizoriu, noile calcule au arătat că, în cursul perioadei examinate, materia primă de bază pentru producerea de Coke 80+, cărbunele cocsificabil, a reprezentat aproximativ 60% din costul de producţie de Coke 80+ al industriei comunitare.44.  Una dintre părţile interesate a afirmat că costurile ridicate ale materiei prime de bază, cărbunele cocsificabil, au afectat industria comunitară mai puternic decât industria chineză, din cauza accesului facil la materia primă al celei din urmă, transformând industria comunitară într-o industrie necompetitivă, chiar şi în absenţa importurilor care fac obiectul unui dumping. În acest sens, ar trebui menţionat în primul rând că, având în vedere cooperarea foarte limitată din partea producătorilor-exportatori chinezi, nu se pot formula concluzii generale în ceea ce priveşte facilitatea accesului la materii prime de către producătorii-exportatori chinezi. De asemenea, trebuie notat faptul că un producător din industria comunitară, care deţine o proporţie semnificativă din producţia totală a industriei comunitare, utilizează cărbune cocsificabil din surse locale. În plus, după cum s-a menţionat deja la considerentul 76 din regulamentul provizoriu, până la perioada de anchetă, creşterea preţurilor materiilor prime a putut fi repercutată de industria comunitară asupra preţurilor de vânzare. Mai mult, se observă că, în conformitate cu informaţiile disponibile privind piaţa, China recurge, de asemenea, parţial la materii prime importate, importând în prezent cantităţi semnificative de cărbune cocsificabil din Australia.45.  O altă parte interesată a sugerat faptul că analiza privind legătura de cauzalitate este incorectă, deoarece pune la îndoială modul în care industria comunitară, care era rentabilă în 2003, ar fi putut suferi pierderi în cursul perioadei de anchetă şi imposibilitatea acesteia de a mai acoperi preţurile ridicate ale materiilor prime, chiar dacă creşterea preţurilor de vânzare ale industriei comunitare între 2003 şi perioada de anchetă era mult mai semnificativă decât impactul creşterii preţurilor materiilor prime.46.  Se observă în acest sens că, deşi este adevărat că preţurile de vânzare ale industriei comunitare au fost mai mari în cursul perioadei de anchetă decât în 2003 (a se vedea considerentul 51 din regulamentul provizoriu), preţurile materiilor prime, care reprezintă componenta principală a costului de producţie erau proporţional şi mai ridicate (a se vedea considerentul 75 din regulamentul provizoriu, precum şi considerentul 41 de mai sus). Prin urmare, argumentul se respinge.5. Concluzii privind legătura de cauzalitate47.  În absenţa unor informaţii noi şi justificate sau argumente în acest sens, se confirmă considerentele 67-80 din regulamentul provizoriu, cu excepţia revizuirilor la considerentele 67 şi 75, aşa cum s-a menţionat anterior.48.  În lumina celor menţionate mai sus, se confirmă concluziile provizorii de existenţă a unei legături de cauzalitate între prejudiciul material suportat de industria comunitară şi importurile chinezeşti care fac obiectul unui dumping.G. INTERESUL COMUNITAR1. Evoluţii după perioada de anchetă49.  S-au primit comentarii referitoare la necesitatea de a lua în considerare anumite evoluţii importante ulterior perioadei de anchetă, atât de la anumiţi producători comunitari, precum şi de la producătorul-exportator care a cooperat şi de la utilizatori. Comentariile se referă în special la creşterile semnificative ale preţului de piaţă al Coke 80+, în ceea ce priveşte preţul importurilor chinezeşti, precum şi preţurile de vânzare ale industriei comunitare.50.  Părţile interesate menţionate au atribuit creşterea preţurilor de import în principal anumitor măsuri puse recent în aplicare de guvernul chinez pentru a descuraja exportul de materiale cu consum energetic ridicat, inclusiv cocsul, cum ar fi majorarea taxei de export şi distribuţia restrictivă de licenţe de export. Un utilizator a afirmat că este posibil ca respectivele măsuri să fie de durată, având în vedere modificările structurale din politica Chinei, prin care produsele energetice semi-brute precum Coke 80+ sunt destinate pieţei interne pentru a genera valoare adăugată din surse locale. Pe de altă parte, producătorii comunitari au afirmat că actualul nivel ridicat al preţurilor este temporar şi poate face obiectul unor modificări în orice moment, la discreţia guvernului RPC. Acelaşi utilizator a susţinut, de asemenea, că rentabilitatea producătorilor comunitari se situează în prezent la un nivel ridicat din cauza unei creşteri semnificative a preţurilor de vânzare după perioada de anchetă. Potrivit respectivului utilizator, se preconizează ca preţurile de vânzare ale industriei comunitare să aibă o tendinţă de creştere pe termen lung, din cauza unei creşteri semnificative a consumului în industria de vată minerală bazaltică, a absenţei oricărei creşteri a capacităţii de producţie în UE şi, în special, din cauza schimbărilor dramatice din politica Chinei, care a redus în mod semnificativ exporturile din RPC.51.  În măsura în care respectivul utilizator a sugerat că presupusa longevitate a (i) exporturilor chinezeşti restricţionate şi (ii) a nivelului presupus ridicat de rentabilitate a industriei comunitare contrazice justificarea impunerii măsurilor antidumping, ar trebui menţionat în primul rând că, deşi este adevărat că guvernul chinez a pus în aplicare măsuri care descurajează exportul de materiale cu consum energetic ridicat, nu există informaţii disponibile pentru a trage concluzii privind permanenţa acestor măsuri. Dimpotrivă, experienţa dobândită în trecut, în special în 2004 şi 2005, a arătat că politica de influenţare a exporturilor se poate schimba destul de rapid. În al doilea rând, în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) din regulamentul de bază, informaţiile cu privire la dumping şi prejudiciu, care se referă la o perioadă ulterioară perioadei de anchetă, nu sunt, în mod normal, luate în considerare.52.  Cu toate acestea, au fost confirmate creşteri semnificative observate în preţurile importurilor chinezeşti de Coke 80+ în considerentul 112 din regulamentul provizoriu şi au fost luate în considerare în alegerea preţului minim de import (PMI) ca formă a măsurii. Tendinţa de menţinere a preţurilor de import ridicate peste nivelurile prejudiciabile după adoptarea regulamentul provizoriu este confirmată de rapoarte de piaţă publicate, precum şi de informaţiile de care dispune Comisia referitoare la importurile de Coke 80+ din RPC efectuate după impunerea măsurilor provizorii. Această situaţie se reflectă în alegerea măsurii definitive propuse, un preţ minim de import, prevăzut la considerentul 35 de mai jos.53.  Anumiţi producători comunitari au susţinut că nivelurile ridicate ale preţurilor de import observate după perioada de anchetă se datorau, de asemenea, tarifelor de navlosire pentru transportul vrac care a crescut în mod substanţial după perioada de anchetă, determinând o creştere a preţului CIF al produsului în cauză. Ei au afirmat că, dat fiind că preţul minim de import este determinat pe baza preţului CIF, acesta nu se referă la chestiunea importurilor la preţuri de dumping, deoarece preţurile de import se aliniază la preţul minim de import, atunci când includ tariful de navlosire. În acest sens, ar trebui menţionat în primul rând că, în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) din regulamentul de bază, informaţiile referitoare la dumping ulterior perioadei de anchetă nu se iau, în mod normal, în considerare. În plus, producătorii comunitari menţionaţi nici nu au stabilit modul în care, în opinia lor, presupusele creşteri ale tarifelor de navlosire ar trebui să fie luate în considerare în acest sens.54.  De asemenea, producătorii comunitari menţionaţi au afirmat că un preţ minim de import bazat pe costul materiei prime în cursul perioadei de anchetă nu înlătură în mod corespunzător prejudiciul cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping, având în vedere că o creştere substanţială a tarifelor de navlosire după perioada de anchetă ar afecta costul materiei prime de bază, cărbunele cocsificabil, pe care industria comunitară îl obţine în principal din străinătate. În acest sens, se reaminteşte faptul că, în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) din regulamentul de bază, informaţiile ulterioare perioadei de anchetă nu se iau, în mod normal, în considerare. În plus, producătorii comunitari nu au cuantificat efectul pe care o presupusă creştere a tarifelor de navlosire l-ar avea asupra costului de producţie a Coke 80+ al industriei comunitare, ci doar au furnizat câteva rapoarte de piaţă publicate privind tarifele de navlosire. Acestea nu permit totuşi efectuarea unor calcule suficient de detaliate privind impactul pentru industria comunitară în ansamblul său, ţinând cont, în special, de faptul că producătorii comunitari îşi achiziţionează materia primă din diferite surse şi că unul dintre producătorii comunitari majori nu ar fi afectat de creşterea tarifelor de navlosire, deoarece utilizează materie primă din surse locale. Prin urmare, argumentul producătorilor comunitari se respinge.2. Interesul industriei comunitare55.  În completarea comentariilor referitoare la evoluţiile ulterioare perioadei de anchetă prezentate mai sus în considerentele 47-50, un utilizator a afirmat, de asemenea, că analizarea interesului industriei comunitare pentru impunerea măsurilor se bazează exclusiv pe constatările din PA, fără a reflecta întreaga perioadă de examinare a prejudiciului. În acest sens, se menţionează că analiza posibilelor consecinţe pentru industria comunitară de pe urma impunerii măsurilor antidumping sau neimpunerii acestora este dedusă din analiza prejudiciului, pe care Comisia l-a întreprins cu privire la evoluţia indicatorilor de prejudiciu în cursul întregii perioade analizate, astfel cum se menţionează în considerentele 28 şi 29. Prin urmare, acest argument se respinge.56.  În absenţa unor informaţii noi şi justificate sau argumente în acest sens, se confirmă concluzia de la considerentele 82-84 din regulamentul provizoriu privind interesul industriei comunitare.3. Interesul importatorilor/comercianţilor independenţi din Comunitate57.  În absenţa altor observaţii din partea importatorilor/comercianţilor, se confirmă concluziile din considerentele 85-87 din regulamentul provizoriu.4. Interesul utilizatorilor(a) Producătorii de vată minerală bazaltică58.  În absenţa unor informaţii noi şi justificate sau argumente privind subiectul în cauză, se confirmă considerentele 89-91 din regulamentul provizoriu. Prin urmare, se confirmă, de asemenea, că o taxă la nivelul marjei de subcotare ar avea un efect foarte limitat asupra costului de producţie al producătorului de vată minerală bazaltică care a cooperat, cu o creştere maximă ipotetică de aproximativ 1%, astfel cum este menţionat la considerentul 98 din regulamentul provizoriu.(b) Turnătoriile59.  După stadiul provizoriu, Comisia a intensificat ancheta în ceea ce priveşte posibilul impact al măsurilor asupra utilizatorilor, în special asupra turnătoriilor. În acest scop, s-au solicitat informaţii suplimentare din partea CAEF şi a asociaţiilor naţionale de turnătorie. Informaţiile primite confirmă concluziile provizorii, bazate pe răspunsurile la chestionarele utilizatorilor, astfel cum este menţionat la considerentele 93 şi 94 din regulamentul provizoriu, că efectul Coke 80+ în costul total de producţie al turnătoriilor este relativ moderat. Deşi cota Coke 80+ în costul de producţie al utilizatorilor depinde de produs, s-a constatat că aceasta se situează în general între 2% şi 5%.60.  În ceea ce priveşte rentabilitatea turnătoriilor menţionată la considerentul 93 din regulamentul provizoriu, s-a constatat că aceasta se situează între 2% şi 6%. Această situaţie este conformă cu informaţiile furnizate de CAEF, bazate pe un studiu al rentabilităţii, care analizează un număr de 93 de turnătorii în 2006 şi conform căruia rentabilitatea medie a turnătoriilor metalurgice este de 4,4% (marja medie fiind de 2,8% pentru turnătoriile care produc pentru sectorul autovehiculelor şi de 6,4% pentru cele care produc pentru sectorul construcţiilor de maşini).61.  Informaţiile suplimentare menţionate anterior au confirmat, de asemenea, concluziile provizorii că o taxă la nivelul marjei de subcotare ar avea un efect foarte limitat asupra costurilor de producţie al turnătoriilor, antrenând o creştere maximă ipotetică de aproximativ 1%. Se remarcă faptul că, pentru o mare parte a turnătoriilor incluse în analiza menţionată la considerentul 93 din regulamentul provizoriu, acest procent este chiar cu mult sub nivelul de 1%.62.  Cu toate acestea, anumite părţi interesate au susţinut că, dată fiind marja medie de profit scăzută a turnătoriilor europene, acestea nu pot menţine creşteri semnificative ale preţurilor pentru Coke 80+, pe care le-ar putea repercuta cu greu asupra clienţilor lor. În acest sens, se remarcă faptul că nu poate fi exclus ca unele turnătorii să nu poată menţine nivelurile actuale ale preţului pentru Coke 80+. Cu toate acestea, creşterile de preţ de după PA nu par să fie puse pe seama măsurilor antidumping, dat fiind faptul că PMI impuse de regulamentul provizoriu se situează cu mult sub nivelul actual al preţului pieţei şi că au început să se înregistreze creşteri de preţ înainte ca măsurile provizorii să fie instituite.(c) Siguranţa aprovizionării63.  Unii utilizatori au reiterat, de asemenea, afirmaţiile făcute anterior referitoare la siguranţa aprovizionării cu Coke 80+ şi au afirmat că măsurile îi vor afecta dramatic pe utilizatorii comunitari, pentru care Coke 80+ reprezintă o materie primă de importanţă strategică. Cu toate acestea, ei au afirmat în acelaşi timp că instituirea măsurilor antidumping nu va avea efect sau va avea numai efecte marginale asupra exporturilor chinezeşti. În plus, forma şi nivelul măsurilor antidumping adoptate în acest caz sunt concepute să funcţioneze ca un mecanism de siguranţă pentru industria comunitară, fără a denatura însă în mod artificial piaţa în detrimentul industriei utilizatorilor. Ancheta a indicat că orice risc de deficit de aprovizionare, dacă acesta există, poate fi cauzat de o posibilă creştere a cererii interne în China şi de actuala politică a Chinei de descurajare a exporturilor de materiale cu consum energetic ridicat şi nu de măsura antidumping.5. Concluzie privind interesul comunitar64.  Analiza suplimentară de mai sus cu privire la interesul utilizatorilor comunitari nu a modificat concluziile provizorii în acest sens. Chiar dacă, în anumite cazuri, sarcina ar trebui să fie suportată în totalitate de către utilizator/importator, orice impact financiar negativ asupra celui din urmă ar fi, în orice caz, neglijabil. În baza acestui fapt, se consideră că respectivele concluzii privind interesul comunitar, aşa cum sunt prevăzute în regulamentul provizoriu, nu sunt modificate. În absenţa altor observaţii, acestea sunt confirmate definitiv.H. MĂSURILE DEFINITIVE1. Nivelul de eliminare a prejudiciului65.  Marja de profit înainte de impozitare utilizată în regulamentul provizoriu pentru a calcula nivelul de eliminare a prejudiciului se baza pe marja medie de profit realizată de către industria comunitară în cursul anilor 2003-2005, calculată provizoriu ca fiind 15,3% din cifra de afaceri. Aceasta era considerată ca fiind marja de profit înainte de impozitare pe care o industrie de acest tip ar putea-o obţine în mod rezonabil în acest sector în condiţii de concurenţă normale, respectiv în absenţa importurilor care fac obiectul unui dumping.66.  Mai multe părţi interesate au contestat nivelul marjei de profit utilizat în mod provizoriu. Un utilizator a afirmat că rata de 15,3% a profitului este exagerată, susţinând că nivelurile de profit realizate de industria comunitară în 2004 şi 2005 au fost excepţionale, survenind într-un moment în care penuria de Coke 80+ chinezesc era atât de semnificativă încât măsurile antidumping au fost suspendate. Acest utilizator a afirmat că nu există o justificare valabilă pentru utilizarea unei marje de profit semnificativ mai mare decât cea constatată în ancheta anterioară. Se remarcă faptul că marja de profit utilizată în stadiul definitiv al anchetei anterioare era de 10,5%.67.  Producătorul-exportator chinez care a cooperat a susţinut argumentul că marja de profit utilizată în mod provizoriu este denaturată de profiturile ridicate din 2004 şi 2005 obţinute datorită condiţiilor excepţionale de piaţă. Acest producător-exportator a susţinut că produsul Coke 80% este un produs de bază şi că o rată a profitului de 5% ar fi mai concordantă cu ratele de profit utilizate anterior pentru produsele de bază.68.  Pe de altă parte, unii producători comunitari au susţinut că o marjă de profit de 15,3% nu este adecvată pentru eliminarea prejudiciului, dat fiind că producătorii menţionaţi au realizat în trecut niveluri mai ridicate de profit în absenţa deprecierii preţurilor cauzate de importurile care fac obiectul unui dumping. Aceştia au susţinut că marja de profit de 15,3% nu ar fi suficientă pentru a permite producătorilor comunitari să facă investiţiile necesare pentru a respecta standardele obligatorii de mediu şi pentru a revitaliza sau reactiva instalaţiile de producţie oprite. S-a susţinut că o astfel de restructurare a producţiei comunitare ar permite producătorilor comunitari să satisfacă cererea crescută de Coke 80+. Producătorii comunitari în cauză nu au prezentat totuşi o cifră exactă a nivelului marjei de profit pe care o consideră rezonabilă.69.  Mai întâi, trebuie remarcat faptul că, în lumina concluziilor revizuite privind rentabilitatea menţionate la considerentul 25, s-a constatat că rentabilitatea medie ponderată obţinută în cursul anilor 2003-2005 a fost de fapt de 13,1% în loc de 15,3% astfel cum este menţionat la considerentul 107 din regulamentul provizoriu.70.  În al doilea rând, metodologia utilizată pentru a determina nivelul de eliminare a prejudiciului a fost reexaminată ca urmare a observaţiilor primite. S-a considerat că anii utilizaţi ca reper ar putea fi într-adevăr consideraţi nereprezentativi în condiţii normale, în măsura în care anul 2004 a fost un an deosebit de bun în ceea ce priveşte profitul (15%), din cauza unei penurii semnificative de Coke 80+ chinezesc pe piaţă această situaţie excepţională s-a reflectat din nou în 2005 (16,2%). Pe de altă parte, în 2003, industria comunitară era probabil încă într-un proces de recuperare în urma practicilor anterioare de dumping, reflectat într-o marjă de profit ceva mai scăzută (8,1%). În schimb, ţinta de profit de 10,5% utilizată în ancheta anterioară s-a bazat pe trei ani consecutivi (1995-1997) înainte ca importurile din China să pătrundă masiv pe piaţă. Prin urmare, acesta pare să reflecte mult mai adecvat rentabilitatea pe care acest tip de industrie o poate obţine în absenţa importurilor care fac obiectul unui dumping.71.  În ceea ce priveşte pretenţiile anumitor producători comunitari pentru o marjă de profit necesară pentru a permite investiţii, se observă faptul că un astfel de criteriu este irelevant atunci se determină nivelul de eliminare a prejudiciului. Într-adevăr, marja de profit utilizată în momentul calculării preţului indicativ, înlăturând prejudiciul în cauză, trebuie limitată la marja de profit pe care industria comunitară s-ar putea baza în condiţii normale de concurenţă, adică în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping.72.  Având în vedere cele menţionate anterior, se concluzionează că industria comunitară s-ar putea aştepta în mod rezonabil să obţină o marjă de profit înainte de impozitare de 10,5% în absenţa importurilor care fac obiectul unui dumping, iar această marjă de profit a fost utilizată în concluziile definitive.73.  Preţurile de import chinezeşti ajustate pentru calcularea subcotării preţurilor (a se vedea considerentele 20 şi 21) au fost comparate, pentru PA, cu preţul neprejudiciabil al produsului similar vândut de industria comunitară pe piaţa comunitară. Preţul neprejudiciabil a fost obţinut prin ajustarea preţului de vânzare al industriei comunitare, pentru a reflecta marja de profit, astfel este revizuită în prezent (a se vedea considerentul 70). Diferenţa rezultată din această comparaţie, exprimată în procente din valoarea totală de import CIF are un nivel de 23,0 %, şi anume mai mic decât marja de dumping constatată.74.  Dat fiind că niciun producător–exportator nu a solicitat un tratament individual, un singur nivel de eliminare a prejudiciului a fost calculat pentru toţi exportatorii din RPC.2. Măsurile definitive75.  Având în vedere concluziile formulate cu privire la dumping, prejudiciu, legătura de cauzalitate şi interesul comunitar şi în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din regulamentul de bază, ar trebui instituită o taxă antidumping definitivă la nivelul marjei celei mai scăzute de dumping sau de prejudiciu constatate, în conformitate cu regula taxei celei mai mici. În acest caz, rata taxei ar trebui stabilită, în consecinţă, la nivelul prejudiciului constatat.76.  Având în vedere cele menţionate anterior, taxa definitivă se stabileşte la 23,0%.3. Forma măsurilor77.  Regulamentul provizoriu a instituit o taxă antidumping sub forma unui preţ minim de import. Având în vedere că argumentele pentru alegerea unui PMI ca formă a măsurii menţionate la considerentul 112 din regulamentul provizoriu sunt încă valabile şi, în absenţa oricăror observaţii împotriva acestei alegeri, se confirmă PMI ca formă a măsurii.78.  În conformitate cu considerentul 117 din regulamentul provizoriu, Comisia a analizat în profunzime fezabilitatea unui sistem de indexare care să fie aplicat PMI. În acest scop, Comisia a analizat diferite opţiuni de indexare, în special evoluţia preţului cărbunelui cocsificabil, materia primă de bază pentru producerea de Coke 80+. De asemenea, anumiţi producători comunitari au susţinut că PMI ar trebui să fie legat de costul cărbunelui cocsificabil. Cu toate acestea, s-a constatat că fluctuaţia preţului pentru Coke 80+ nu se explică suficient prin evoluţia preţului cărbunelui cocsificabil sau a oricărui alt cost de producţie important. Prin urmare, s-a hotărât ca PMI nu ar trebui să fie indexat.79.  Valoarea preţului minim de import rezultă din aplicarea asupra preţurilor de export a marjei de prejudiciu utilizate în calculul nivelului de eliminare a prejudiciului în cursul PA. Preţul minim de import astfel calculat este de 215 EUR per tonă.4. Punere în aplicare80.  În absenţa oricăror observaţii privind punerea în aplicare a măsurilor, se confirmă considerentele 114 - 116 din regulamentul provizoriu.81.  Au existat preocupări în legătură cu aplicabilitatea acestor măsuri în ceea ce priveşte metoda de măsurare a Coke pentru a determina proporţiile de Coke 80+ şi Coke 80- prezente într-un transport mixt. Ancheta a demonstrat că importatorii de Coke 80+ impun, printre altele, criterii stricte pentru dimensiune şi umiditate, iar la sosirea produsului achiziţionat în Comunitate, sunt efectuate măsurători de control de către importator pentru a asigura respectarea acestor criterii. Utilizatorii principali de Coke din CE sunt certificaţi în conformitate cu standardul ISO 9001:2000 sau sisteme echivalente de gestionare a calităţii, care impun prezentarea certificatelor de origine şi a certificatului de conformitate pentru fiecare transport. Aceste certificate de conformitate care atestă, de asemenea, specificaţiile referitoare la dimensiuni pot fi solicitate de autorităţile vamale de aplicare în scopul verificării exactitudinii informaţiilor conţinute în declaraţia vamală.82.  Cele două standarde ISO aplicate de industrie sunt ISO 728:1995 şi ISO 18238:2006, care stabilesc metoda de măsurare, respectiv metoda de eşantionare a cantităţii de Coke care trebuie măsurată. Faptul că respectivele standarde se aplică deja de către industria importatoare arată că acestea sunt aplicabile şi, prin urmare, sunt relevante pentru punerea în aplicare a acestor măsuri.I. PERCEPEREA CU TITLU DEFINITIV A TAXEI PROVIZORII83.  Având în vedere amploarea marjei de dumping constatate şi dat fiind nivelul prejudiciului cauzat industriei comunitare, se consideră necesară perceperea definitivă a sumelor depuse cu titlu de taxă antidumping provizorie instituită de regulamentul provizoriu la nivelul sumei taxei definitive instituite. În cazul în care taxa definitivă este mai mică decât taxa provizorie, sumele depuse provizoriu în plus faţă de rata taxei antidumping definitive ar trebui restituite;ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:Articolul 11. Se instituie o taxă antidumping definitivă privind importurile de cocs de cărbune în bucăţi cu un diametru mai mare de 80 mm (Coke 80+) originar din Republica Populară Chineză şi încadrate la codul NC ex 2704 00 19 (cod Taric 2704 00 19 10). Diametrul bucăţilor de cocs trebuie să fie determinat în conformitate cu standardul ISO 728:1995.2. Valoarea taxei antidumping definitive aplicabile produselor descrise la alineatul (1) este egală cu diferenţa dintre preţul minim de import de 215 EUR pe tonă şi preţul net franco frontieră comunitară, înainte de vămuire, în toate cazurile în care acesta din urmă este mai mic decât preţul minim de import.3. Taxa antidumping se aplică, de asemenea, în mod proporţional, cocsului din cărbune în bucăţi cu un diametru mai mare de 80 mm care este expediat sub formă de amestec conţinând cocs şi cărbune în bucăţi cu un diametru mai mare de 80 mm şi cocs din cărbune în bucăţi cu un diametru mai mic, cu excepţia cazului în care se stabileşte că cantitatea de cocs din cărbune în bucăţi cu un diametru mai mare de 80 mm nu depăşeşte 20 % din greutatea netă uscată a transportului mixt. Cantitatea de cocs din cărbune în bucăţi cu un diametru mai mare de 80 mm conţinut în astfel de amestecuri poate fi determinată pe baza eşantioanelor, în conformitate cu articolele 68-70 din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului[5], în cadrul căruia, printre altele, se declară că autorităţile vamale pot solicita declarantului să prezinte alte documente în scopul verificării exactitudinii informaţiilor conţinute în declaraţia vamală şi pot efectua verificarea mărfurilor şi preleva eşantioane pentru analiză sau pentru examinare detaliată. În cazurile în care cantitatea de cocs din cărbune în bucăţi cu un diametru mai mare de 80 mm este determinată pe baza eşantioanelor, acestea trebuie alese în conformitate cu standardul ISO 18238:2006.4. În cazul în care mărfurile au fost deteriorate înainte de punerea în liberă circulaţie şi, prin urmare, preţul efectiv plătit sau de plătit este calculat în mod proporţional în scopul stabilirii valorii în vamă în conformitate cu articolul 145 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei[6], preţul minim de import stabilit anterior se reduce în mod proporţional cu preţul efectiv plătit sau de plătit. Prin urmare, taxa care trebuie percepută este egală cu diferenţa dintre preţul minim de import redus şi preţul net franco frontieră comunitară, înainte de vămuire, redus.5. În absenţa unor dispoziţii contrare, se aplică dispoziţiile în vigoare în materie de taxe vamale.Articolul 2Sumele depuse cu titlu de taxă antidumping provizorie în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1071/2007 al Comisiei de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de cocs de cărbune în bucăţi cu un diametru mai mare de 80 mm (Coke 80+) originare din Republica Populară Chineză se percep cu titlu definitiv la nivelul taxei definitive instituite în conformitate cu articolul 1. Se restituie sumele depuse în plus faţă de valoarea taxei definitive.Articolul 3Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale şi se aplică direct în toate statele membre.Adoptat la Bruxelles,Pentru ConsiliuPreşedintele[…] [1] JO L 56, 6.3.1996, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 (JO L 340, 23.12.2005, p. 17).[2] JO C 313, 20.12.2006, p. 15.[3] JO L 244, 19.9.2007, p. 3.* Din motive de claritate, se precizează că termenul de „isolation industries” utilizat în considerentul (14) din versiunea în limba engleză a regulamentului provizoriu este o eroare materială şi ar trebui înţeleasă ca „insulation industries”.[4] Din motive de confidenţialitate, această cifră este prezentată doar sub formă de interval.[5] JO L 302, 19.10.1992, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1791/2006 al Consiliului (JO L 363, 20.12.2006, p. 1).[6] JO L 253, 11.10.1993, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 214/2007 al Comisiei (JO L 62, 1.3.2007, p. 6).