				|

		52011PC0626

			Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole („Regulamentul privind OCP unică”) /* COM/2011/0626 final - 2011/0281 (COD) */

			   	EXPUNERE DE
MOTIVE
1.           CONTEXTUL PROPUNERII
Propunerea Comisiei privind cadrul financiar
multianual (CFM) pentru 2014-2020 (propunerea privind CFM)[1] stabilește cadrul bugetar și
principalele orientări ale politicii agricole comune (PAC). Pe această bază, Comisia prezintă un set de regulamente care stabilesc
cadrul legislativ al PAC pentru perioada 2014-2020, precum și o evaluare a
impactului unor scenarii alternative privind evoluția politicii.
Actualele propuneri de reformă se bazează pe
Comunicarea privind PAC în perspectiva anului 2020[2] care a evidențiat opțiunile de
politică generale destinate să răspundă provocărilor viitoare cu care se vor
confrunta agricultura și zonele rurale și să îndeplinească obiectivele
stabilite pentru PAC, și anume 1) producția alimentară fiabilă; 2) gestionarea durabilă a resurselor naturale și politicile climatice;
și 3) dezvoltarea teritorială echilibrată. Orientările reformei prezentate în
comunicare s-au bucurat până în prezent de un sprijin amplu atât în cadrul
dezbaterilor interinstituționale[3],
cât și în cadrul consultărilor cu părțile interesate, desfășurate în contextul
evaluării impactului.
O temă comună, recurentă pe parcursul
întregului proces, s-a dovedit a fi necesitatea de a promova utilizarea
eficientă a resurselor, în vederea unei creșteri inteligente, durabile și
favorabile incluziunii pentru agricultura și zonele rurale din UE, în
concordanță cu strategia Europa 2020, menținând structura PAC în jurul a doi
piloni care utilizează instrumente complementare pentru atingerea acelorași
obiective. Pilonul I acoperă plățile directe și măsurile
de piață, oferind fermierilor din UE un ajutor anual pentru venitul de bază și
sprijin în caz de perturbări specifice ale pieței, în timp ce pilonul II
acoperă dezvoltarea rurală, oferind statelor membre un cadru comun pentru
elaborarea și cofinanțarea unor programe multianuale[4].
Prin reforme succesive, PAC a accentuat
orientarea spre piață a agriculturii, asigurându-le totodată producătorilor un
ajutor pentru venit, a ameliorat integrarea cerințelor de mediu și a consolidat
sprijinul pentru dezvoltare rurală ca politică integrată pentru dezvoltarea
zonelor rurale din întreaga UE. Acest proces de reformă a
dat însă naștere unor exigențe cu privire la o mai bună distribuire a sprijinului
între statele membre și în interiorul acestora, precum și la o mai bună
orientare a măsurilor destinate să abordeze provocările legate de mediu și să
combată mai bine volatilitatea ridicată a pieței.
În trecut, reformele răspundeau în principal
unor provocări endogene, de la crize provocate de surplusuri enorme la crize
legate de siguranța alimentară, și s-au dovedit a fi utile pentru UE atât pe
plan intern, cât și la nivel internațional. Însă
majoritatea provocărilor actuale sunt cauzate de factori exteriori
agriculturii, necesitând astfel o reacție mai complexă la nivel de politici.
Se preconizează că veniturile agricole vor
rămâne în continuare sub presiune, întrucât fermierii se confruntă cu mai multe
riscuri, cu încetinirea ritmului de creștere a productivității și cu o reducere
a marjei de profit din cauza creșterii costurilor de producție; prin urmare, este necesar să se mențină ajutorul pentru venit și să se
consolideze instrumentele existente în vederea unei mai bune gestionări a
riscurilor și a unei reacții mai eficiente la situațiile de criză. O
agricultură puternică este vitală pentru industria alimentară din UE și pentru
securitatea alimentară la nivel mondial.
În același timp, sectorul agricol și zonele
rurale sunt invitate să își intensifice eforturile în scopul atingerii
ambițioaselor obiective legate de schimbările climatice și de energie, precum
și în vederea punerii în practică a strategiei în domeniul biodiversității,
care fac parte din agenda Europa 2020. Fermierii, care,
împreună cu silvicultorii, sunt principalii gestionari ai terenurilor, vor avea
nevoie de sprijin pentru adoptarea și menținerea sistemelor și practicilor
agricole care contribuie în mod deosebit la atingerea obiectivelor legate de
mediu și de schimbările climatice, deoarece furnizarea acestor bunuri publice
nu se reflectă în prețurile pieței. De asemenea, va fi esențial să se
valorifice la maximum potențialul variat al zonelor rurale, contribuind astfel
la creșterea favorabilă incluziunii și la realizarea coeziunii.
În consecință, viitoarea PAC nu se va mai axa
doar pe o parte restrânsă, deși esențială, a economiei UE, ci va deveni și o
politică de importanță strategică pentru securitatea alimentară, pentru mediu
și pentru echilibrul teritorial. În aceasta constă valoarea
adăugată, specifică UE, a unei politici cu adevărat comune care utilizează în
modul cel mai eficient resursele bugetare limitate cu scopul de a menține o
agricultură durabilă pe întregul teritoriu al UE, de a aborda aspecte
transfrontaliere importante, precum schimbările climatice, și de a consolida
solidaritatea între statele membre, permițând totodată procesului de
implementare să rămână flexibil pentru a răspunde necesităților la nivel local.
În conformitate cu cadrul prevăzut de
propunerea privind CFM, PAC trebuie să-și mențină structura bazată pe doi
piloni, în care bugetul alocat fiecărui pilon va fi menținut în termeni
nominali la nivelul din 2013, iar accentul se va pune în mod clar pe obținerea
de rezultate în privința priorităților-cheie ale UE. Plățile
directe trebuie să promoveze o producție durabilă prin alocarea a 30 % din
pachetul lor bugetar către măsuri obligatorii în favoarea climei și a mediului.
Nivelurile plăților trebuie să devină treptat convergente, iar plățile către
marii beneficiari să facă obiectul unei plafonări progresive. Dezvoltarea
rurală trebuie inclusă într-un cadru strategic comun împreună cu alte fonduri
cu gestionare partajată ale UE, cu o abordare consolidată orientată spre
rezultate și sub rezerva îndeplinirii unor condiții ex ante mai bune și
mai clare. În sfârșit, în ceea ce privește măsurile de piață, finanțarea PAC
trebuie consolidată cu două instrumente din afara CFM: 1) o rezervă de urgență
pentru a face față situațiilor de criză și 2) extinderea domeniului de aplicare
al Fondului european de ajustare la globalizare.
Pe această bază, principalele elemente ale
cadrului legislativ al PAC pentru perioada 2014‑2020 sunt stabilite în
următoarele regulamente:
–
Propunere de Regulament al Parlamentului European
și al Consiliului de stabilire a unor norme privind plățile directe acordate
fermierilor prin scheme de sprijin în cadrul politicii agricole comune
(„Regulamentul privind plățile directe”);
–
Propunere de regulament al Parlamentului European
și al Consiliului de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor
agricole (Regulamentul privind OCP unică) („Regulamentul privind OCP unică”);
–
Propunere de Regulament al Parlamentului European
și al Consiliului privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul
european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) („Regulamentul privind
dezvoltarea rurală”);
–
Propunere de Regulament al Parlamentului European
și al Consiliului privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii
agricole comune („Regulamentul orizontal”);
–
Propunere de Regulament al Consiliului de stabilire
a măsurilor pentru determinarea anumitor ajutoare și restituiri legate de
organizarea comună a piețelor produselor agricole;
–
Propunere de Regulament al Parlamentului European
și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 73/2009 al
Consiliului în ceea ce privește aplicarea plăților directe pentru fermieri în
anul 2013;
–
Propunere de Regulament al Parlamentului European
și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al
Consiliului în ceea ce privește regimul schemei de plată unică și sprijinul
acordat viticultorilor.
Regulamentul privind dezvoltarea rurală se
bazează pe propunerea prezentată de Comisie la 6 octombrie 2011, care
stabilește norme comune pentru toate fondurile care operează într-un cadru
strategic comun[5]. Va urma un regulament privind schema de ajutoare pentru persoanele
cele mai defavorizate, finanțată în prezent în cadrul unei alte rubrici din
CFM.
În plus, pentru a găsi modalitatea optimă de
reconciliere a principiul transparenței cu dreptul beneficiarilor la protecția
datelor cu caracter personal, sunt în curs de elaborare și norme noi privind
publicarea informațiilor referitoare la beneficiari, care țin seama de
obiecțiile exprimate de Curtea de Justiție a Uniunii Europene.
2.           REZULTATELE
CONSULTĂRILOR CU PĂRŢILE INTERESATE ŞI ALE EVALUĂRII IMPACTULUI
Pe baza evaluării actualului cadru de politică
și a unei analize a provocărilor și necesităților viitoare, evaluarea
impactului analizează și compară efectele a trei scenarii alternative. Aceasta este rezultatul unui lung proces, inițiat în aprilie 2010 și
condus de un grup interservicii care a reunit analize calitative și cantitative
aprofundate, stabilind inclusiv un scenariu de bază sub formă de proiecții pe
termen mediu privind piețele și veniturile agricole până în 2020 și modelând
impactul diferitelor scenarii de politică asupra economiei sectorului.
Cele trei scenarii elaborate în cadrul
evaluării impactului sunt: 1) un scenariu de ajustare care
menține cadrul actual de politică, soluționând însă cele mai importante
deficiențe ale acestuia, precum distribuirea plăților directe; 2) un scenariu
de integrare care implică schimbări majore la nivel de politică, care constau
într-o mai bună orientare și o ecologizare a plăților directe și într-o
consolidare a orientării strategice a politicii de dezvoltare rurală în
condițiile unei mai bune coordonări cu alte politici ale UE, precum și într-o
extindere a temeiului juridic pentru a crea posibilități mai ample de cooperare
între producători; și 3) un scenariu de redirecționare care reorientează
politica exclusiv către mediu, eliminând progresiv plățile directe, și care se
bazează pe ipoteza că pentru a menține capacitatea de producție nu este nevoie
de sprijin și că necesitățile socioeconomice ale zonelor rurale pot fi
satisfăcute prin alte politici.
În contextul crizei economice și al presiunii
exercitate asupra finanțelor publice, la care UE a reacționat prin strategia
Europa 2020 și prin propunerea privind CFM, toate cele trei scenarii au ca
obiectiv o agricultură mai competitivă și mai durabilă în zone rurale dinamice,
diferența dintre ele constând în importanța acordată celor trei obiective
strategice ale viitoarei PAC, care urmărește crearea unei agriculturi mai
competitive și mai durabile în zone rurale dinamice. În
vederea unei mai bune alinieri la strategia Europa 2020, în special în ceea ce
privește utilizarea eficientă a resurselor, o importanță tot mai mare o va
dobândi creșterea productivității agricole prin cercetare, prin transfer de
cunoștințe și prin promovarea cooperării și a inovării (inclusiv prin
intermediul parteneriatului european pentru inovare privind productivitatea și
durabilitatea agriculturii). Deși politica agricolă a UE nu mai funcționează
într-un mediu strategic care denaturează comerțul, se așteaptă ca sectorul să
fie supus unei presiuni suplimentare din cauza unei mai mari liberalizări, mai
ales în cadrul Agendei de dezvoltare de la Doha (ADD) sau al acordului de liber
schimb cu Mercosur.
Cele trei scenarii de politică au fost
elaborate luând în considerare preferințele exprimate cu ocazia consultării
desfășurate în contextul evaluării impactului. Părțile
interesate au fost invitate să-și prezinte contribuțiile în perioada 23.11.2010 ‑ 25.1.2011,
iar la 12.1.2011 a fost instituit un comitet consultativ. Principalele
concluzii sunt sintetizate mai jos[6]:
–
În general, părțile interesate sunt de acord că
este nevoie de o PAC puternică, bazată pe o structură cu doi piloni, pentru
abordarea provocărilor legate de securitatea alimentară, de gestionarea
durabilă a resurselor naturale și de dezvoltarea teritorială.
–
Majoritatea respondenţilor consideră că PAC ar
trebui să joace un rol în stabilizarea piețelor și a prețurilor.
–
Părțile interesate au opinii divergente în ceea ce
privește direcționarea sprijinului (în special redistribuirea ajutoarelor
directe și plafonarea plăților).
–
S-a căzut de acord asupra faptului că ambii piloni
pot juca un rol important în intensificarea luptei împotriva schimbărilor
climatice și în creșterea performanței de mediu, în beneficiul societății UE.
Deși mulți fermieri consideră că acest lucru are deja loc, publicul mai larg
argumentează că plățile din cadrul pilonului I ar putea fi utilizate mai
eficient.
–
Respondenții doresc ca toate zonele din UE,
inclusiv cele mai defavorizate, să fie incluse în procesul viitor de creștere
și dezvoltare.
–
Mulți respondenți au pus accentul pe integrarea PAC
cu alte politici, precum cele din domeniul mediului, al sănătății, al comerțului
și al dezvoltării.
–
Se consideră că inovarea, dezvoltarea
întreprinderilor competitive și furnizarea de bunuri publice cetățenilor din UE
reprezintă căi de aliniere a PAC la strategia Europa 2020.
În evaluarea impactului se face așadar o
comparație între cele trei scenarii alternative de politică:
Scenariul de redirecționare ar accelera
ajustarea structurală în sectorul agricol, reorientând producția spre domeniile
cele mai rentabile și spre sectoarele cele mai profitabile. Deși fondurile pentru mediu ar crește considerabil, sectorul ar urma
să fie expus unor riscuri mai mari din cauza domeniului de aplicare limitat al
măsurilor de intervenție pe piață. În plus, costurile sociale și de mediu
aferente ar urma să fie considerabile, întrucât zonele mai puțin competitive
s-ar confrunta cu mari pierderi de venituri și cu degradarea semnificativă a
mediului înconjurător, ca urmare a faptului că politica ar pierde efectul de
levier al plăților directe cuplate cu cerințele de ecocondiționalitate.
La extrema cealaltă, scenariul de ajustare ar
fi cel mai potrivit din punctul de vedere al continuității politicii, aducând
îmbunătățiri limitate, dar vizibile, în ceea ce privește atât competitivitatea
sectorului agricol, cât și performanța de mediu. Totuși,
nu este deloc sigur că acest scenariu ar putea aborda în mod adecvat marile
provocări viitoare în materie de schimbări climatice și de mediu, care stau și
la baza durabilității pe termen lung a agriculturii.
Scenariul de integrare deschide noi
posibilități prin îmbunătățirea direcționării și ecologizarea plăților directe. Analiza arată că ecologizarea poate fi realizată cu costuri rezonabile
din partea fermierilor, deși nu se poate evita o oarecare sarcină
administrativă. În mod similar, este posibil ca dezvoltarea rurală să ia un nou
avânt, cu condiția ca statele membre și regiunile să utilizeze eficient noile
posibilități, iar cadrul strategic comun cu alte fonduri ale UE să nu elimine
sinergiile cu pilonul I și să nu reducă atuurile dezvoltării rurale. Dacă s-ar
ajunge la echilibrul necesar, acest scenariu ar fi cel mai potrivit pentru
realizarea durabilității pe termen lung a agriculturii și a zonelor rurale.
Pornind de la această bază, evaluarea
impactului concluzionează că scenariul de integrare este cel mai echilibrat din
punctul de vedere al alinierii progresive a PAC la obiectivele strategice ale
UE, iar acest echilibru poate fi regăsit și în implementarea diferitelor
elemente în cadrul propunerilor legislative. De asemenea,
va fi esențială elaborarea unui cadru de evaluare pentru măsurarea performanței
PAC, care să cuprindă un set comun de indicatori legați de obiectivele de
politică.
Pe parcursul întregului proces, una dintre
principalele preocupări a fost nevoia de simplificare; aceasta
ar trebui realizată prin diverse metode, de exemplu, prin raționalizarea
ecocondiționalității și a instrumentelor de piață sau prin elaborarea unei
scheme de ajutoare destinate micilor fermieri. În plus, ecologizarea plăților
directe ar trebui astfel concepută încât să reducă la minimum sarcina
administrativă, inclusiv costurile controalelor.
3.           ELEMENTELE JURIDICE
ALE PROPUNERII
Se propune menținerea structurii actuale cu
doi piloni a PAC, în care măsurile obligatorii anuale cu aplicare generală din
cadrul pilonului I sunt completate cu măsuri voluntare mai bine adaptate
particularităților naționale și regionale în contextul unei abordări
programatice multianuale în cadrul pilonului II. Cu toate acestea, noua
configurare a plăților directe urmărește o mai bună valorificare a sinergiilor
cu pilonul II care, la rândul său, este inclus într-un cadru strategic comun în
vederea unei mai bune coordonării cu alte fonduri cu gestionare partajată ale
UE.
Pe această bază, se menține și structura
actuală alcătuită din patru instrumente juridice de bază, deși domeniul de
aplicare al regulamentului privind finanțarea a fost extins pentru a reuni
dispoziții comune în cadrul regulamentului cunoscut astăzi sub denumirea de
regulament orizontal.
Propunerile respectă principiul
subsidiarității. PAC este o politică cu adevărat comună: este
un domeniu de competențe partajate între UE și statele membre, gestionat la
nivelul UE în vederea menținerii unei agriculturi durabile și diversificate în
întreaga UE și a abordării unor aspecte transfrontaliere importante, precum
combaterea schimbărilor climatice și întărirea solidarității între statele
membre. Având în vedere importanța provocărilor viitoare pentru securitatea
alimentară, pentru mediu și pentru echilibrul teritorial, PAC rămâne o politică
de importanță strategică, al cărei scop este să asigure cea mai eficace reacție
la provocările din domeniul politicilor și cea mai eficientă utilizare a
resurselor bugetare. În plus, se propune menținerea structurării actuale a
instrumentelor în cei doi piloni, ceea ce lasă statelor membre o marjă de
manevră mai mare pentru a adapta soluțiile la particularitățile lor locale și
pentru a cofinanța pilonul II. Noul parteneriat european pentru inovare și
setul de instrumente pentru gestionarea riscurilor sunt incluse tot în pilonul
II. În același timp, politica va fi mai bine aliniată la strategia Europa 2020
(incluzând un cadru comun cu alte fonduri UE) și ar fi introduse o serie de
îmbunătățiri și simplificări. În fine, analiza efectuată în cadrul evaluării
impactului ilustrează în mod clar costul statu‑quoului din punctul de vedere al
consecințelor economice, de mediu și sociale negative.
Regulamentul privind OCP unică prevede norme
cu privire la organizarea comună a piețelor agricole, schema de ajutoare pentru
persoanele cele mai defavorizate urmând a fi inclusă într-un instrument
separat.
Criza care a afectat sectorul produselor
lactate în perioada 2008-2009 a demonstrat necesitatea de a menține un mecanism
eficace cu rol de plasă de siguranță și de a raționaliza instrumentele
disponibile. De asemenea, în urma discuțiilor ulterioare
din cadrul Grupului de experți la nivel înalt pentru sectorul laptelui s-a
precizat că este necesar să se amelioreze funcționarea lanțului alimentar. Astfel,
regulamentul urmărește raționalizarea, extinderea și simplificarea
dispozițiilor pe baza experienței dobândite până acum în materie de intervenție
publică, depozitare privată, măsuri excepționale/de urgență și sprijinire a
unor sectoare specifice; un alt obiectiv este facilitarea cooperării prin
intermediul organizațiilor de producători și al celor interprofesionale.
Se elimină anumite ajutoare sectoriale (de
exemplu, pentru laptele degresat, pentru hamei și pentru viermii de mătase). Regimul cotelor de lapte și interdicțiile legate de plantarea viţei‑de‑vie
urmează să expire în temeiul legislației în vigoare, care, prin urmare, nu se
modifică în această privință. Se preconizează că cotele de zahăr vor expira la
30 septembrie 2015. Sunt prevăzute o dispoziție unică privind bolile animalelor
/ pierderea încrederii consumatorilor și o clauză generală referitoare la
perturbarea pieței, aceasta din urmă fiind extinsă pentru a cuprinde toate
sectoarele incluse în actualul regulament privind OCP unică.
Gama de produse necesară pentru recunoașterea
de către statele membre a organizațiilor de producători și a asociațiilor
acestora, precum și a organizațiilor interprofesionale este extinsă la toate
sectoarele actualei OCP unice. Sprijinul pentru
înființarea grupurilor de producători în sectorul fructelor și legumelor este
transferat în pilonul „dezvoltare rurală”.
Regulamentul reflectă propunerea deja
formulată cu privire la sectorul produselor lactate, care stabilește condițiile
de bază ce trebuie îndeplinite dacă statele membre impun obligativitatea
contractelor scrise în vederea consolidării puterii de negociere a
producătorilor de lapte în cadrul lanțului alimentar. De
asemenea, regulamentul reflectă propunerea deja formulată cu privire la
standardele de comercializare în contextul pachetului privind calitatea.
Din perspectiva simplificării, eliminarea
anumitor ajutoare sectoriale, decuplarea schemei de ajutoare din sectorul
viermilor de mătase, încheierea sistemului cotelor de zahăr și eliminarea
cerințelor privind înregistrarea contractelor de aprovizionare și atestarea
echivalenței în sectorul hameiului vor avea un impact pozitiv asupra sarcinii
administrative care revine statelor membre și asupra formalităților
administrative care trebuie îndeplinite de operatori. Nu
va mai fi necesară menținerea unei capacități de implementare a schemelor de
ajutoare sectoriale și de alocare a resurselor pentru controlarea acestora.
4.           IMPLICAŢIILE BUGETARE
În conformitate cu propunerea privind CFM, o
parte semnificativă a bugetului UE trebuie să rămână în continuare dedicată
agriculturii, care reprezintă o politică comună de importanță strategică. Astfel, în contextul prețurilor actuale, se propune alocarea a
317,2 miliarde EUR pentru pilonul I și a 101,2 miliarde EUR pentru pilonul
II, în perioada 2014-2020, în vederea desfășurării principalelor activități din
cadrul PAC.
Fondurile alocate pilonului I și pilonului II
sunt completate cu fonduri suplimentare de 17,1 miliarde EUR, din care 5,1
miliarde EUR pentru cercetare și inovare, 2,5 miliarde EUR pentru siguranța
alimentară și 2,8 miliarde EUR pentru ajutoarele alimentare acordate
persoanelor celor mai defavorizate, în cadrul altor rubrici din CFM; de asemenea, se va constitui o nouă rezervă de 3,9 miliarde EUR
pentru situații de criză în sectorul agricol, iar 2,8 miliarde EUR vor fi
alocați Fondului european de ajustare la globalizare, care nu face parte din
CFM, ceea ce face ca bugetul total să se ridice la 435,6 miliarde EUR în
perioada 2014-2020.
În ceea ce privește distribuția sprijinului
între statele membre, propunerea prevede ca, în cazul tuturor statelor membre
în care valoarea plăților directe este mai mică de 90 % din media UE, o
treime din acest decalaj să fie acoperită. Plafoanele
naționale prevăzute de regulamentul privind plățile directe se calculează pe
baza acestei propuneri.
Distribuirea sprijinului pentru dezvoltare
rurală se bazează pe criterii obiective legate de obiectivele de politică,
ținând seama de distribuția actuală. Așa cum se întâmplă în prezent, regiunile
mai puțin dezvoltate trebuie să beneficieze în continuare de rate de
cofinanțare mai ridicate, care se vor aplica și anumitor măsuri precum cele
privind transferul de cunoștințe, grupurile de producători, cooperarea și axa
Leader.
Se prevede un anumit grad de flexibilitate a transferurilor
dintre piloni (până la 5 % din plățile directe): din
pilonul I în pilonul II pentru a permite statelor membre să își consolideze
politica de dezvoltare rurală și din pilonul II în pilonul I pentru statele
membre în care nivelul plăților directe rămâne mai mic de 90 % din media UE.
Informații detaliate cu privire la impactul
financiar al propunerilor de reformă a PAC sunt prezentate în fișa financiară
care însoțește propunerile.
2011/0281 (COD)
Propunere de
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI
AL CONSILIULUI
de instituire a unei
organizări comune a piețelor produselor agricole („Regulamentul privind OCP
unică”)
PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL
UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea
Uniunii Europene, în special articolul 42 primul paragraf și
articolul 43 alineatul (2),
având în vedere propunerea Comisiei Europene[7],
după transmiterea proiectului de act
legislativ către parlamentele naționale,
după consultarea Autorității Europene pentru
Protecția Datelor[8],

după consultarea Autorității Europene pentru
Protecția Datelor[9],
hotărând în conformitate cu procedura
legislativă ordinară[10],
întrucât:
(1)
Comunicarea Comisiei către Parlamentul European,
Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor - „PAC
în perspectiva anului 2020: Cum răspundem provocărilor viitorului legate de
alimentație, resurse naturale și teritorii”[11]
prezintă posibilele provocări, obiectivele și orientările pentru politica
agricolă comună (PAC) după 2013. În lumina dezbaterii pe marginea respectivei
comunicări, PAC trebuie reformată cu începere de la 1 ianuarie 2014. Reforma
respectivă trebuie să includă toate instrumentele principale ale PAC, inclusiv
Regulamentul (UE) nr. [COM (2010) 799] din […] de instituire a unei organizări comune
a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite
produse agricole (Regulamentul privind OCP unice)[12]. Ținând seama de sfera acestei
reforme, este necesar ca Regulamentul (UE) [COM(2010)799] să fie abrogat și
înlocuit cu un nou regulament privind OCP unică. Reforma trebuie de asemenea,
în măsura posibilului, să armonizeze, să raționalizeze și să simplifice
dispozițiile, în special pe cele care privesc mai mult de un sector agricol,
inclusiv prin garantarea posibilității adoptării de către Comisie a unor
elemente neesențiale ale măsurilor prin intermediul unor acte delegate.
(2)
Este deosebit de important ca Comisia să realizeze
consultările adecvate în timpul lucrărilor pregătitoare, inclusiv consultarea
experților. Comisia, în momentul pregătirii și al
elaborării actelor delegate, trebuie să garanteze transmiterea simultană,
promptă și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și
Consiliu.
(3)
În temeiul articolului 43 alineatul (3) din
Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare
„tratatul”), Consiliul adoptă măsurile privind stabilirea prețurilor, a
taxelor, a ajutoarelor și a contingentelor. În scopul
clarității, în cazul în care se aplică articolul 43 alineatul (3) din
tratat, prezentul regulament trebuie să precizeze în mod explicit faptul că
măsurile vor fi adoptate de Consiliu în baza respectivului articol.
(4)
Prezentul regulament trebuie să cuprindă toate
elementele fundamentale ale organizării comune a piețelor (OCP) unice. În anumite cazuri, stabilirea prețurilor, a taxelor, a ajutoarelor și
a contingentelor este legată în mod indisolubil de aceste elemente
fundamentale.
(5)
Prezentul regulament trebuie să se aplice tuturor
produselor agricole enumerate în anexa I la tratat, pentru a asigura existența
unei organizări comune a piețelor pentru toate produsele în cauză, conform
dispozițiilor de la articolul 40 alineatul (1) din tratat.
(6)
Trebuie să se precizeze că Regulamentul (UE) nr.
[…] [regulament orizontal al PAC][13]
și dispozițiile adoptate în temeiul acestuia trebuie aplicate măsurilor
prevăzute în prezentul regulament. În special, [Regulamentul orizontal al PAC]
stabilește dispoziții pentru a garanta respectarea obligațiilor prevăzute de
dispozițiile PAC, inclusiv controale și aplicarea de măsuri și sancțiuni
administrative în cazul nerespectării, precum și norme referitoare la
constituirea și eliberarea garanțiilor și la recuperarea plăților necuvenite.
(7)
Prezentul regulament, precum și alte acte adoptate
în temeiul articolului 43 din tratat, vizează descrierea produselor și
trimiterile la pozițiile sau subpozițiile din Nomenclatura combinată.
Modificările aduse nomenclaturii Tarifului Vamal Comun pot impune necesitatea
introducerii de modificări tehnice subsecvente la aceste regulamente. Comisia
trebuie să poată adopta măsuri de punere în aplicare pentru a introduce astfel
de modificări. În scopul asigurării clarității și a simplității, Regulamentul
(CEE) nr. 234/79 din 5 februarie 1979 al Consiliului privind
procedura de adaptare a nomenclaturii Tarifului Vamal Comun utilizate pentru
produsele agricole[14],
care prevede în prezent o astfel de competență, trebuie abrogat, iar competența
trebuie integrată în prezentul regulament.
(8)
Pentru a se ține seama de caracteristicile
sectorului orezului, trebuie să se delege Comisiei competența de a adopta
anumite acte în conformitate cu articolul 290 din tratat în ceea ce privește
actualizarea definițiilor privind sectorul orezului, stabilite în partea I din
anexa II la prezentul regulament.
(9)
În scopul asigurării unei orientări a producției
spre anumite soiuri de orez nedecorticat, Comisia trebuie să poată adopta
măsuri de punere în aplicare în ceea ce privește stabilirea de majorări sau de
reduceri ale prețului de intervenție publică.
(10)
Trebuie fixați ani de comercializare pentru
cereale, orez, zahăr, furaje uscate, semințe, ulei de măsline și măsline de
masă, in și cânepă, fructe și legume, banane, lapte, produse lactate și viermi
de mătase, care să fie adaptate, pe cât posibil, la ciclurile biologice de
producție ale fiecăruia dintre aceste produse.
(11)
Pentru a ține seama de caracteristicile sectorului
fructelor și legumelor și ale sectorului fructelor și legumelor prelucrate,
trebuie să se delege Comisiei competența de a adopta anumite acte în
conformitate cu articolul 290 din tratat în ceea ce privește stabilirea anilor
de comercializare pentru produsele respective.
(12)
Pentru a stabiliza piețele și a garanta comunității
agricole un nivel de viață decent, a fost elaborat un sistem diferențiat de
sprijinire a prețurilor în funcție de sectoare și au fost introduse scheme de
sprijin direct, ținându-se seama, pe de o parte, de nevoile diferite ale
acestor sectoare și, pe de altă parte, de interdependențele dintre sectoare. Măsurile menționate iau forma intervenției publice sau, după caz, al
unei plăți pentru depozitarea privată. Este în continuare necesar să se mențină
măsurile de sprijinire a prețurilor, care trebuie totodată raționalizate și
simplificate.
(13)
Din motive de claritate și transparență, trebuie să
se prevadă o structură comună pentru măsurile menționate mai sus, menținând în
același timp politica urmată în fiecare sector. În acest
scop, este necesar să se facă distincție între prețurile de referință și
prețurile de intervenție, iar acestea din urmă să fie definite, în special
precizându-se că numai prețurile de intervenție pentru intervenția publică
corespund prețurilor administrate aplicate menționate la punctul 8 prima teză
din anexa 3 la Acordul OMC privind agricultura (și anume sprijinirea prețurilor
pe baza diferențelor de preț). În acest context, trebuie să se înțeleagă faptul
că intervenția pe piață poate lua forma unei intervenții publice, precum și
alte forme de intervenție care nu utilizează indicații de prețuri stabilite ex
ante.
(14)
După caz, pentru fiecare sector în cauză, având în
vedere practica și experiența acumulate în cadrul OCP anterioare, schema de
intervenție trebuie să fie disponibilă în anumite perioade ale anului și
trebuie fie să fie deschisă în perioada respectivă cu titlu permanent, fie să
fie deschisă în funcție de prețurile de piață.
(15)
Nivelul prețurilor la care achizițiile în cadrul
intervențiilor publice, și anume sprijinirea prețurilor pe baza diferențelor de
preț, trebuie realizate la un preț fix pentru anumite cantități din anumite
produse și în alte situații trebuie să depindă de procedura de licitație,
reflectând practica și experiența acumulate în cadrul OCP anterioare.
(16)
Prezentul regulament trebuie să prevadă
posibilitatea desfacerii produselor achiziționate în cadrul intervenției publice. Este necesar ca aceste măsuri să fie luate astfel încât să se evite
perturbarea pieței, garantându-se egalitatea accesului la mărfuri și egalitatea
de tratament a cumpărătorilor.
(17)
Pentru a asigura transparența pieței, trebuie să se
delege Comisiei competența de a adopta anumite acte în conformitate cu
articolul 290 din tratat în ceea ce privește stabilirea condițiilor în care
aceasta poate decide să acorde ajutor pentru depozitarea privată în vederea
atingerii obiectivului de echilibrare a pieței și de stabilizare a prețurilor
de piață, ținând seama de situația de pe piață.
(18)
Pentru a se ține seama de particularitățile
diferitelor sectoare, trebuie să se delege Comisiei competența de a adopta
anumite acte în conformitate cu articolul 290 din tratat cu privire la
adoptarea cerințelor și a condițiilor pe care trebuie să le îndeplinească
produsele pentru a fi achiziționate în cadrul intervenției publice și a fi
depozitate în cadrul schemei de ajutoare pentru depozitarea privată, în plus
față de cerințele prevăzute în prezentul regulament, precum și cu privire la
adoptarea creșterilor sau reducerilor de preț aplicabile din motive de calitate
în ceea ce privește atât achiziționarea, cât și vânzarea și cu privire la
adoptarea dispozițiilor referitoare la obligația agențiilor de plăți de a
dispune dezosarea cantității totale de carne de vită după preluare și înainte
de introducerea în depozit.
(19)
Pentru a ține seama de diversitatea situațiilor
referitoare la depozitarea stocurilor de intervenție în Uniune și a asigura accesul
adecvat la intervenția publică pentru operatori, trebuie să se delege Comisiei
competența de a adopta anumite acte, în conformitate cu articolul 290 din
tratat, cu privire la cerințele pe care trebuie să le îndeplinească spațiile de
depozitare de intervenție pentru produsele care urmează a fi achiziționate în
cadrul schemei, la dispoziții referitoare la vânzarea unor cantități mici
rămase în stoc în statele membre, precum și la norme privind vânzarea directă a
cantităților care nu mai pot fi reambalate sau sunt deteriorate și la anumite
norme privind depozitarea produselor în interiorul și în afara statului membru
responsabil pentru acestea și tratarea lor în ceea ce privește taxele vamale și
oricare alte sume care trebuie acordate sau percepute în cadrul PAC.
(20)
Pentru a se asigura că depozitarea privată are
efectul dorit asupra pieței, trebuie să se delege Comisiei competența de a
adopta anumite acte în conformitate cu articolul 290 din tratat în ceea ce
privește măsurile de reducere a valorii ajutorului care urmează să fie plătit
în cazul în care cantitatea depozitată este mai mică decât cantitatea prevăzută
în contract, precum și condițiile de acordare a plății unui avans.
(21)
În vederea protejării drepturilor și a obligațiilor
operatorilor care participă la intervenția publică sau la măsurile de
depozitare privată, trebuie să se delege Comisiei competența de a adopta
anumite acte în conformitate cu articolul 290 din tratat în ceea ce privește
dispozițiile referitoare la utilizarea procedurilor de licitație, eligibilitatea
operatorilor și obligația de a constitui o garanție de executare.
(22)
În vederea standardizării prezentării diferitelor
produse în scopul de a se îmbunătăți transparența pieței, înregistrarea
prețurilor și aplicarea măsurilor de intervenție pe piață sub forma
intervenției publice și a depozitării private, trebuie să se delege Comisiei
competența de a adopta anumite acte în conformitate cu articolul 290 din tratat
în privința grilelor Uniunii de clasificare a carcaselor în sectorul cărnii de
vită și mânzat, al cărnii de porc, al cărnii de oaie și de capră.
(23)
Pentru a asigura acuratețea și fiabilitatea
clasificării carcaselor, trebuie să se delege Comisiei competența de a adopta
anumite acte în conformitate cu articolul 290 din tratat în ceea ce privește
revizuirea, de către un comitet al Uniunii, a aplicării clasificării carcaselor
în statele membre.
(24)
Programul existent de distribuire de produse
alimentare către persoanele cele mai defavorizate din Uniune, adoptat în cadrul
politicii agricole comune, trebuie să facă obiectul unui regulament separat
adoptat pentru a reflecta obiectivele de coeziune socială ale acesteia. Cu toate acestea, prezentul regulament trebuie să prevadă
posibilitatea de eliminare a produselor deținute în intervenție publică prin
punerea lor la dispoziție spre a fi utilizate în cadrul programului.
(25)
Consumul de fructe, legume și produse lactate în
rândul copiilor trebuie încurajat, inclusiv prin creșterea durabilă a
proporției acestor produse în alimentația copiilor, în etapa în care se
formează obiceiurile lor alimentare. Trebuie, prin urmare,
promovat ajutorul din partea Uniunii pentru finanțarea sau cofinanțarea
furnizării de astfel de produse către copiii din instituțiile de învățământ.
(26)
Pentru a asigura o gestiune bugetară corectă a
programelor, trebuie elaborate dispoziții adecvate pentru fiecare dintre ele. Ajutorul din partea Uniunii nu trebuie utilizat pentru a înlocui
finanțarea eventualelor programe naționale existente de încurajare a consumului
de fructe în școli. Ținând seama de constrângerile bugetare, statele membre
trebuie totuși să poată înlocui contribuția lor financiară la programe cu
contribuții din partea sectorului privat. Pentru ca programul lor de încurajare
a consumului de fructe în școli să fie eficient, statele membre trebuie să
prevadă măsuri de însoțire pentru care statele membre trebuie să fie autorizate
să acorde un ajutor național.
(27)
Pentru a încuraja obiceiurile alimentare sănătoase
în rândurile copiilor, a garanta utilizarea eficientă și orientată a fondurilor
europene și a spori gradul de sensibilizare cu privire program, trebuie să se
delege Comisiei competența de a adopta anumite acte în conformitate cu
articolul 290 din tratat în ceea ce privește programul de încurajare a
consumului de fructe în școli cu privire la: produsele
neeligibile pentru program; grupul țintă al programului; strategiile naționale
sau regionale pe care trebuie să le elaboreze statele membre pentru a beneficia
de ajutor, inclusiv măsurile de însoțire; aprobarea și selectarea solicitanților
ajutorului; criteriile obiective pentru repartizarea ajutoarelor între statele
membre, repartizarea orientativă a ajutoarelor între statele membre și metoda
de realocare a ajutoarelor între statele membre pe baza cererilor primite; costurile
eligibile pentru ajutor, inclusiv posibilitatea fixării unui plafon global
pentru astfel de costuri și obligația statelor membre participante de a face
cunoscut caracterul subvenționat al programului.
(28)
Pentru a ține seama de evoluția tendințelor în
cazul consumului de produse lactate și de inovațiile și evoluțiile de pe piața
produselor lactate, pentru a se asigura că beneficiarii și solicitanții
corespunzători sunt eligibili pentru ajutoare și a spori gradul de
sensibilizare cu privire la schema de ajutoare, trebuie să se delege Comisiei
competența de a adopta anumite acte în conformitate cu articolul 290 din tratat
cu privire la sistemul de distribuire a laptelui în școli în ceea ce privește: produsele eligibile pentru schemă; strategiile naționale sau regionale
pe care trebuie să le elaboreze statele membre pentru a beneficia de ajutor și
grupul țintă al schemei; condițiile de acordare a ajutorului; constituirea unei
garanții de executare în cazul virării unui avans din ajutor; monitorizarea și
evaluarea și obligația instituțiilor de învățământ de a face cunoscut
caracterul subvenționat al programului.
(29)
Schema de ajutoare pentru organizațiile de
producători de hamei se utilizează într-un singur stat membru. Pentru a crea flexibilitate și pentru a armoniza abordarea din acest
sector cu cea din celelalte sectoare, schema de ajutoare trebuie eliminată,
menținându-se posibilitatea de a sprijini organizațiile de producători în
cadrul măsurilor de dezvoltare rurală.
(30)
Finanțarea din partea Uniunii trebuie să încurajeze
organizațiile de operatori agreate să elaboreze programe de lucru în vederea
ameliorării calității producției de ulei de măsline și de măsline de masă. În acest context, prezentul regulament trebuie să prevadă ca sprijinul
Uniunii să fie alocat în funcție de prioritatea activităților întreprinse în
cadrul respectivelor programe de lucru. Activitățile în cauză trebuie totuși
limitate la cele mai utile dintre ele, iar cofinanțarea trebuie introdusă
pentru a ameliora calitatea acestor programe.
(31)
Pentru a se asigura că ajutoarele furnizate
organizațiilor de operatori din sectorul uleiului de măsline și al măslinelor
de masă își ating obiectivul de ameliorare a calității producției de ulei de
măsline și de măsline de masă și pentru a se asigura că organizațiile de operatori
din sectorul uleiului de măsline și al măslinelor de masă își respectă
obligațiile, trebuie delegată Comisiei competența de a adopta anumite acte în
conformitate cu articolul 290 din tratat cu privire la condițiile de autorizare
a organizațiilor de operatori în scopul schemei de ajutoare, de suspendare sau
de retragere a acestei autorizări, precum și cu privire la măsurile eligibile
pentru finanțare din partea Uniunii, la acordarea de fonduri din partea Uniunii
destinate unor măsuri speciale, la activitățile și costurile neeligibile pentru
finanțare din partea Uniunii, la selectarea și aprobarea programelor de lucru
și la prevederea obligației de a constitui o garanție.
(32)
Prezentul regulament face distincție între, pe de o
parte, fructe și legume, care cuprind fructele și legumele destinate
comercializării și fructele și legumele destinate prelucrării, și, pe de altă
parte, fructele și legumele prelucrate. Normele privind
organizațiile de producători, programele operaționale și contribuția financiară
a Uniunii se aplică numai în cazul fructelor și legumelor și în cazul fructelor
și legumelor destinate exclusiv prelucrării.
(33)
Producția de fructe și legume este imprevizibilă,
iar produsele sunt perisabile. Până și excedentele limitate
pot perturba în mod serios piața. Prin urmare, trebuie instituite măsuri de
gestionare a crizelor, iar măsurile respective trebuie să fie în continuare
integrate în programe operaționale.
(34)
Producția și comercializarea fructelor și legumelor
trebuie să țină seama în totalitate de aspectele de protecție a mediului,
inclusiv în ceea ce privește practicile de cultivare, gestionarea deșeurilor și
eliminarea produselor retrase de pe piață, în special în privința protecției
calității apelor, a conservării biodiversității și a întreținerii peisajului
rural.
(35)
Trebuie acordat sprijin pentru constituirea
grupurilor de producători pentru toate sectoarele din toate statele membre în
cadrul politicii de dezvoltare rurală, așadar sprijinul specific în sectorul
fructelor și legumelor trebuie eliminat.
(36)
Pentru a acorda organizațiilor de producători din
sectorul fructelor și legumelor o mai mare responsabilitate pentru deciziile
lor financiare și pentru a orienta resursele publice alocate acestora către perspective
viitoare, trebuie stabilite condițiile în care pot fi utilizate aceste resurse. Cofinanțarea fondurilor operaționale instituite de organizațiile de
producători reprezintă o soluție adecvată. În anumite cazuri, trebuie să se
permită posibilități de finanțare suplimentare. Fondurile operaționale trebuie
utilizate numai pentru finanțarea programelor operaționale din sectorul
fructelor și legumelor. Pentru a controla cheltuielile Uniunii, ajutorul
acordat organizațiilor de producători care instituie fonduri operaționale
trebuie să facă obiectul unui plafon.
(37)
În regiunile în care organizația de producători din
sectorul fructelor și legumelor este slabă, trebuie autorizată acordarea unor
contribuții financiare naționale suplimentare. În cazul
statelor membre care sunt dezavantajate în mod deosebit pe plan structural,
contribuțiile respective trebuie să fie rambursate de Uniune.
(38)
Pentru a garanta un sprijin durabil, eficient și
orientat acordat organizațiilor de producători din sectorul fructelor și
legumelor, trebuie să se delege Comisiei competența de a adopta anumite acte în
conformitate cu articolul 290 din tratat în ceea ce privește fondurile și
programele operaționale, structura și conținutul unui cadru național și al unei
strategii naționale, sprijinul financiar din partea Uniunii, măsurile de prevenire
și gestionare a crizelor și ajutorul financiar național.
(39)
În sectorul vitivinicol, este important să se
prevadă măsuri de sprijin de natură să consolideze structurile competitive. Deși aceste măsuri trebuie definite și finanțate de Uniune, statele
membre trebuie să aibă libertatea de a alege pachetul adecvat de măsuri care să
răspundă necesităților organismelor lor regionale, ținând cont de
particularitățile acestora, dacă este cazul, și integrându-le în programele
naționale de sprijin Statele membre trebuie să își asume răspunderea pentru
punerea în aplicare a acestor programe.
(40)
Una dintre măsurile-cheie eligibile pentru
programele naționale de sprijin trebuie să fie promovarea și comercializarea
vinurilor din Uniune în țările terțe. Date fiind efectele
structurale pozitive pe care le au asupra sectorului vitivinicol, activitățile
de restructurare și de reconversie trebuie să fie sprijinite în continuare. Trebuie
să fie disponibil și un sprijin pentru investițiile în sectorul vitivinicol
destinate să amelioreze performanța economică a întreprinderilor în sine. Sprijinul
pentru distilarea produselor secundare trebuie să fie o măsură pusă la
dispoziția statelor membre care doresc să recurgă la un astfel de instrument
pentru a garanta calitatea vinului și pentru a proteja totodată mediul.
(41)
Pentru a încuraja o gestionare responsabilă a
situațiilor de criză, este necesar ca instrumentele de prevenire, cum sunt
asigurarea recoltei, fondurile mutuale și recoltarea înainte de coacere, să fie
eligibile pentru sprijin în cadrul programelor de sprijin pentru sectorul
vitivinicol.
(42)
Dispozițiile referitoare la sprijinul pentru
viticultori prin repartizarea drepturilor la plată, conform celor hotărâte de
statele membre, au dobândit caracter definitiv. Prin
urmare, singurul sprijin de acest tip care poate fi acordat este cel hotărât de
statele membre până la data de 1 decembrie 2013 în temeiul articolului 137 din
Regulamentul (UE) nr. [COM(2011)799] și în condițiile stabilite în
dispoziția respectivă.
(43)
Pentru a se asigura că programele de sprijin pentru
sectorul vitivinicol își îndeplinesc obiectivele și că există o utilizare
orientată a fondurilor europene, trebuie să se delege Comisiei competența de a
adopta anumite acte în conformitate cu articolul 290 din tratat referitoare la
norme: privind responsabilitatea pentru cheltuieli între
data primirii programelor de sprijin și a modificărilor aduse acestora și data
punerii lor în aplicare; privind criteriile de eligibilitate pentru măsurile de
sprijin, tipul de cheltuieli și operațiunile eligibile pentru sprijin; privind
măsurile neeligibile pentru sprijin și valoarea maximă a sprijinului pentru
fiecare măsură; privind modificarea programelor de sprijin după ce au devenit
aplicabile; privind cerințele și pragurile aplicabile plăților în avans,
inclusiv cerința constituirii unei garanții în cazul efectuării unei plăți în
avans; care conțin dispoziții generale și definiții necesare în scopul
implementării programelor de sprijin; vizând evitarea utilizării abuzive a
măsurilor de sprijin și dubla finanțare a proiectelor; în temeiul cărora
producătorii să retragă produsele secundare de vinificație, precum și excepții
de la această obligație pentru a se evita o sarcină administrativă suplimentară
și dispoziții pentru certificarea voluntară a distileriilor; care să
stabilească cerințe adresate statelor membre pentru punerea în aplicare a
măsurilor de sprijin, precum și restricții pentru a garanta compatibilitatea cu
sfera de aplicare a măsurilor de sprijin; privind plățile către beneficiari,
inclusiv plățile prin intermediarii în asigurări.
(44)
Apicultura este caracterizată prin diversitatea
condițiilor de producție și prin gradele diferite de rentabilitate, precum și
prin răspândirea și varietatea operatorilor economici atât la nivelul producției,
cât și la cel al comercializării. De asemenea, ținând cont
de extinderea varoozei în cursul ultimilor ani în mai multe state membre și de
dificultățile pe care această boală le provoacă pentru producția de miere, este
în continuare necesară o acțiune la nivelul Uniunii deoarece varooza este o
boală care nu poate fi eradicată complet și care trebuie tratată cu produse
autorizate. Date fiind aceste condiții, cu scopul de a îmbunătăți producția și
comercializarea produselor apicole în Uniune, trebuie să se elaboreze, o dată
la trei ani, programe naționale pentru acest sector în vederea ameliorării
condițiilor generale de producție și de comercializare a produselor apicole. Este
necesar ca aceste programe naționale să fie finanțate parțial de Uniune.
(45)
Pentru a se asigura o utilizare orientată a
fondurilor Uniunii în sectorul apicol, trebuie să se delege Comisiei competența
de a adopta anumite acte în conformitate cu articolul 290 din tratat cu privire
la măsurile care ar putea fi incluse în programele apicole, la normele privind
obligațiile referitoare la conținutul programelor naționale, la elaborarea
acestora și la studiile aferente, precum și la condițiile de acordare a
contribuției financiare din partea Uniunii pentru fiecare stat membru
participant.
(46)
Ajutoarele din partea Uniunii pentru creșterea
viermilor de mătase trebuie decuplate în cadrul schemei de plăți directe ca
urmare a abordării adoptate pentru ajutoare în alte sectoare.
(47)
Ajutorul pentru laptele degresat și laptele praf
degresat produs în Uniune și destinat utilizării ca furaje și transformării în
cazeină și cazeinați nu s-a dovedit eficace în sprijinirea pieței și, în
consecință, trebuie eliminat, împreună cu normele privind utilizarea cazeinei
și a cazeinaților la fabricarea brânzeturilor.
(48)
Aplicarea unor standarde de comercializare a
produselor agricole poate contribui la ameliorarea condițiilor economice de
producție și de comercializare, precum și la creșterea calității acestor
produse. Prin urmare, aplicarea acestor standarde este în
interesul producătorilor, al comercianților și al consumatorilor.
(49)
Ca urmare a Comunicării Comisiei privind politica
în domeniul calității produselor agricole[15]
și a discuțiilor ulterioare, se consideră adecvată menținerea unor standarde de
comercializare pe sectoare și pe produse, pentru a ține seama de așteptările
consumatorilor și pentru a contribui la ameliorarea condițiilor economice de
producție și comercializare a produselor agricole, precum și la calitatea
acestora.
(50)
Pentru a garanta că toate produsele sunt de
calitate bună, corectă și vandabilă și fără a se aduce atingere dispozițiilor
Regulamentului (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al
Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor și a cerințelor
generale ale legislației alimentare, de instituire a Autorității Europene
pentru Siguranța Alimentară și de stabilire a procedurilor în domeniul
siguranței produselor alimentare[16],
un standard de comercializare general de bază, astfel cum este cel prevăzut în
comunicarea Comisiei menționată anterior, este considerat adecvat pentru
produsele care nu fac obiectul unor standarde de comercializare pe sectoare sau
pe produse. Atunci când aceste produse se conformează unui
standard internațional aplicabil, după caz, ele trebuie considerate ca fiind
conforme cu standardul general de comercializare.
(51)
Pentru anumite sectoare și/sau produse,
definițiile, denumirile și/sau denumirile comerciale constituie elemente
importante pentru determinarea condițiilor de concurență. În
consecință, este oportun să se prevadă, pentru sectoarele și/sau produsele
respective, definițiile, denumirile și denumirile comerciale care trebuie
utilizate în Uniune numai pentru comercializarea produselor care respectă
cerințele corespunzătoare.
(52)
Trebuie prevăzute dispoziții cu caracter orizontal
pentru standardele de comercializare.
(53)
Standardele de comercializare trebuie să se aplice
pentru a permite pieței să fie aprovizionată cu produse de calitate
standardizată și satisfăcătoare și trebuie să vizeze, în special, definițiile,
clasificarea, prezentarea și etichetarea, ambalarea, metoda de producție,
conservarea, transportul, informațiile despre producători, conținutul de
anumite substanțe, documentele administrative conexe, depozitarea, certificarea
și termenele limită.
(54)
Ținând seama de interesul consumatorilor de a
obține informații adecvate și transparente referitoare la produse, trebuie să
fie posibil să se stabilească locul de proveniență agricolă, de la caz la caz
în funcție de nivelul geografic adecvat, luând totodată în considerare
particularitățile anumitor sectoare, îndeosebi în cazul produselor agricole
prelucrate.
(55)
Standardele de comercializare trebuie să se aplice
tuturor produselor agricole comercializate în Uniune.
(56)
Este necesar să se prevadă norme speciale
referitoare la produsele importate din țări terțe dacă dispozițiile naționale
în vigoare în țările terțe justifică derogări de la standardele de
comercializare, în cazul în care se garantează echivalența lor cu legislația
Uniunii.
(57)
În ceea ce privește materiile grase tartinabile,
este oportun ca statele membre să aibă posibilitatea de a menține sau de a
adopta anumite norme naționale privind nivelurile de calitate.
(58)
Pentru a reacționa la schimbările survenite în
situația pieței, ținând seama de specificitatea fiecărui sector, trebuie să se
delege Comisiei competența de a adopta anumite acte în conformitate cu
articolul 290 din tratat în ceea ce privește anumite acte prin care să adopte,
să modifice și să prevadă derogări de la cerințele referitoare la standardul de
comercializare general, precum și norme privind conformitatea cu acesta.
(59)
Pentru a ține seama de așteptările consumatorilor
și a contribui la ameliorarea condițiilor economice de producție și de
comercializare a produselor agricole, precum și a calității acestora și pentru
a se adapta la condițiile în continuă schimbare de pe piață, la evoluția
cererii consumatorilor, precum și pentru a ține seama de evoluțiile
standardelor internaționale în domeniu și pentru a lua în considerare progresul
tehnic, precum și pentru a evita crearea de obstacole pentru inovarea în
materie de produse, trebuie să se delege Comisiei competența de a adopta
anumite acte în conformitate cu articolul 290 din tratat în ceea ce privește
anumite acte pentru a adopta standarde de comercializare pe sectoare sau pe
produse, în toate etapele comercializării, precum și derogări și scutiri de la
aplicarea acestor standarde, precum și în ceea ce privește modificările,
derogările sau scutirile necesare de la definiții și denumiri comerciale.
(60)
În scopul de a asigura punerea în aplicare corectă
și transparentă a normelor naționale pentru anumite produse și/sau sectoare în
ceea ce privește standardele de comercializare, trebuie să se delege Comisiei
competența de a adopta anumite acte în conformitate cu articolul 290 din tratat
în ceea ce privește stabilirea condițiilor de aplicare a acestor de standarde
de comercializare, precum și a condițiilor privind deținerea, circulația și
utilizarea produselor obținute din practici experimentale.

(61)
Pentru a ține seama de particularitățile
schimburilor comerciale dintre Uniune și anumite țări terțe, de caracterul
special al anumitor produse agricole și de specificitatea fiecărui sector,
trebuie să se delege Comisiei competența de a adopta anumite acte în
conformitate cu articolul 290 din tratat cu privire la o toleranță pentru
fiecare standard de comercializare după depășirea căreia întregul lot de
produse trebuie considerat ca nerespectând standardul și cu privire la norme
care să definească condițiile în conformitate cu care produsele importate sunt
considerate ca prezentând un nivel echivalent de conformitate cu cerințele din
Uniune privind standardele de comercializare și care să permită măsuri de
derogare de la regulile conform cărora produsele trebuie comercializate în
Uniune numai în conformitate cu standardele respective și cu privire la
stabilirea normelor referitoare la aplicarea standardelor de comercializare
pentru produsele exportate din Uniune.
(62)
În Uniune, conceptul de vin de calitate se bazează,
printre altele, pe caracteristicile specifice care pot fi atribuite originii
geografice a vinurilor. Acest tip de vinuri este
identificat pentru consumatori prin intermediul denumirilor de origine și al
indicațiilor geografice protejate. Pentru a face posibilă existența unui cadru
mai transparent și mai elaborat care să stea la baza revendicărilor calitative
asociate produselor în cauză, trebuie să se introducă un regim în cadrul căruia
cererile de denumire de origine sau de indicație geografică să fie examinate în
conformitate cu politica orizontală a Uniunii referitoare la calitatea
produselor alimentare, altele decât vinurile și băuturile spirtoase, definită
de Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului din
20 martie 2006 privind protecția indicațiilor geografice și a
denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare[17].
(63)
Pentru a menține caracteristicile calitative
specifice ale vinurilor cu denumire de origine sau cu indicație geografică,
statele membre trebuie să aibă posibilitatea de a aplica norme mai restrictive.
(64)
Pentru a putea beneficia de protecție în Uniune,
denumirilor de origine și indicațiile geografice pentru vinuri trebuie
recunoscute și înregistrate la nivelul Uniunii în conformitate cu normele de
procedură stabilite de Comisie.
(65)
Protecția trebuie să fie disponibilă pentru
denumirile de origine și indicațiile geografice din țările terțe, atunci când
acestea sunt protejate în țara de origine.
(66)
Procedura de înregistrare trebuie să permită
oricărei persoane fizice sau juridice care are un interes legitim într-un stat
membru sau într-o țară terță să își exercite drepturile prin notificarea
obiecțiilor sale.
(67)
Denumirile de origine și indicațiile geografice
înregistrate trebuie să beneficieze de protecție împotriva oricăror utilizări
prin care se profită în mod abuziv de reputația produselor care respectă
normele legale. Pentru a favoriza o concurență loială și a
nu induce în eroare consumatorii, această protecție trebuie să vizeze produsele
și serviciile care nu sunt reglementate de prezentul regulament, inclusiv
acelea care nu sunt prevăzute în anexa I la tratat.
(68)
Pentru a ține seama de practicile existente în
materie de etichetare, trebuie să se delege Comisiei competența de a adopta
anumite acte în conformitate cu articolul 290 din tratat în ceea ce privește
permisiunea de a utiliza o denumire a unui soi de struguri de vinificație chiar
dacă aceasta conține ori constă într-o denumire de origine protejată sau o
indicație geografică protejată.
(69)
Pentru a ține seama de particularitățile producției
în aria geografică delimitată, cu scopul de a garanta calitatea și
trasabilitatea produsului și de a garanta drepturile sau interesele legitime
ale producătorilor sau ale operatorilor, trebuie să se delege Comisiei
competența de a adopta anumite acte în conformitate cu articolul 290 din tratat
cu privire la: principiile de delimitare a ariei
geografice și definițiile, restricțiile și derogările legate de producția din
aria geografică delimitată; condițiile în care caietul de sarcini al produsului
poate include cerințe suplimentare și elementele caietului de sarcini al
produsului; tipul de solicitant care poate cere protecția unei denumiri de
origine sau a unei indicații geografice; procedurile care trebuie urmate în
cazul unei cereri de protecție a unei denumiri de origine sau a unei indicații
geografice, inclusiv procedurile prealabile de la nivel național, examinarea de
către Comisie, procedurile de opoziție și procedura referitoare la modificarea,
anularea sau conversia denumirilor de origine protejate sau ale indicațiilor
geografice protejate; procedurile aplicabile cererilor transfrontaliere; procedurile
aplicabile cererilor care vizează arii geografice dintr-o țară terță; data de
la care se aplică protecția; procedurile referitoare la modificări ale
caietelor de sarcini și data la care intră în vigoare o modificare.
(70)
Pentru a garanta o protecție adecvată și a asigura
că autoritățile competente și operatorii economici nu sunt afectați de
aplicarea prezentului regulament în ceea ce privește denumirile de vinuri cărora
li s-a acordat protecție înainte de 1 august 2009, trebuie să se acorde
Comisiei competența de a adopta anumite acte în conformitate cu articolul 290
din tratat în ceea ce privește adoptarea unor restricții referitoare la
denumirea protejată și dispoziții tranzitorii privind denumirile vinurilor
recunoscute de statele membre ca denumiri de origine sau ca indicații
geografice până la 1 august 2009, procedura preliminară la nivel național,
vinurile introduse pe piață sau etichetate înainte de o anumită dată și
modificări ale caietelor de sarcini ale produselor.
(71)
Anumite mențiuni sunt utilizate în mod tradițional
în Uniune și le oferă consumatorilor informații despre particularitățile și
calitatea vinurilor, care completează informațiile oferite de denumirile de
origine și de indicațiile geografice. Prin urmare, pentru
a asigura funcționarea pieței interne, pentru a permite o concurență loială și
pentru a evita inducerea în eroare a consumatorilor, aceste mențiuni
tradiționale trebuie să poată beneficia de protecție în Uniune.
(72)
În scopul de a garanta o protecție adecvată, precum
și drepturile legitime ale producătorilor sau ale operatorilor și a ține seama
de particularitățile schimburilor comerciale dintre Uniune și anumite țări
terțe, trebuie să se delege Comisiei competența de a adopta anumite acte în
conformitate cu articolul 290 din tratat în ceea ce privește dispozițiile
referitoare la limba și ortografierea unei mențiuni tradiționale care trebuie
protejată, la definirea tipului solicitanților care pot cere protecția unei
mențiuni tradiționale, la condițiile de validitate a unei cereri de
recunoaștere a unei mențiuni tradiționale, la motivele pentru care se poate
obiecta la o propunere de recunoaștere a unei mențiuni tradiționale, la sfera
de aplicare a protecției, inclusiv relația cu mărcile, mențiunile tradiționale
protejate, denumirile de origine protejate sau indicațiile geografice
protejate, omonimele sau anumite denumiri de struguri de vinificație, la
motivele anulării unei mențiuni tradiționale, la data depunerii unei cereri sau
a unei solicitări, la procedurile care trebuie urmate în privința unei cereri
de protecție a unei mențiuni tradiționale, inclusiv examinarea de către
Comisie, procedurile de opoziție și procedurile referitoare la anulare și modificare
și în privința condițiilor în care pot fi utilizate mențiunile tradiționale
pentru produse din țări terțe, precum și în ceea ce privește prevederea de
derogări aferente.
(73)
Descrierea, denumirea și prezentarea produselor din
sectorul vitivinicol reglementate de prezentul regulament pot avea consecințe
importante asupra perspectivelor lor de comercializare. Diferențele
dintre legislația statelor membre privind etichetarea produselor din sectorul
vitivinicol pot împiedica buna funcționare a pieței interne. Prin urmare,
trebuie să se prevadă norme care să ia în considerare interesele legitime ale
consumatorilor și ale producătorilor. Din acest motiv, este necesar să se
prevadă norme ale Uniunii referitoare la etichetare.
(74)
Pentru a asigura conformitatea cu practicile
existente în materie de etichetare și cu normele orizontale referitoare la
etichetare și prezentare și pentru a ține seama de particularitățile sectorului
vitivinicol, precum și pentru a asigura eficiența certificării, a aprobării și
a procedurilor de control și a garanta interesele legitime ale operatorilor,
precum și faptul că operatorii economici nu sunt afectați, trebuie să se delege
Comisiei competența de a adopta anumite acte în conformitate cu articolul 290
din tratat cu privire la unele circumstanțe excepționale care justifică
omiterea trimiterii la mențiunile „denumire de origine protejată ” sau „
indicație geografică protejată ”, cu privire la prezentarea și utilizarea altor
indicații de etichetare decât cele prevăzute în prezentul regulament, la
anumite indicații obligatorii, la indicații facultative și la prezentare, cu
privire la măsurile necesare în ceea ce privește etichetarea și prezentarea
vinurilor care poartă o denumire de origine sau o indicație geografică, a căror
denumire de origine sau indicație geografică respectă cerințele necesare, cu
privire la vinul introdus pe piață și etichetat înainte de 1 august 2009 și la
derogările referitoare la etichetare și prezentare.
(75)
Dispozițiile privind vinul trebuie aplicate în
lumina acordurilor încheiate în temeiul articolului 218 din tratat.
(76)
Este necesar să se prevadă norme de clasificare a
soiurilor de struguri de vinificație, conform cărora statele membre care produc
peste 50 000 de hectolitri pe an să aibă în continuare responsabilitatea de
a clasifica soiurile de struguri de vinificație din care se poate produce vin
pe teritoriul lor. Anumite soiuri de struguri de
vinificație trebuie excluse.
(77)
Este necesar să se stabilească anumite practici
oenologice și restricții asociate producției de vin, în special în ceea ce
privește cupajul și utilizarea anumitor tipuri de must de struguri, suc de
struguri și struguri proaspeți originari din țări terțe. Pentru
a respecta standardele internaționale, pentru practicile oenologice
suplimentare, Comisia trebuie să se bazeze, ca regulă generală, pe practicile
oenologice recomandate de Organizația Internațională a Viei și Vinului (OIV).
(78)
În sectorul vitivinicol, statele membre trebuie
autorizate să limiteze sau să excludă utilizarea anumitor practici oenologice
și să poată menține restricții mai severe pentru vinurile produse pe
teritoriile lor, precum și să permită utilizarea experimentală a unor practici
oenologice neautorizate în condiții care urmează să fie stabilite.
(79)
Pentru a permite un nivel satisfăcător de
trasabilitate a produselor în cauză, în special în scopul protejării
consumatorilor, trebuie să se prevadă ca toate produsele din sectorul
vitivinicol reglementate de prezentul regulament să aibă un document de
însoțire atunci când circulă în Uniune.
(80)
Pentru o mai bună gestionare a potențialului viticol,
statele membre trebuie să comunice Comisiei un inventar al potențialului lor de
producție pe baza registrului viticol. Pentru a încuraja
statele membre să comunice acest inventar, sprijinul pentru restructurare și
reconversie se limitează la statele membre care au comunicat inventarul.
(81)
Pentru a facilita monitorizarea și verificarea
potențialului de producție de către statele membre, trebuie să se delege
Comisiei competența de a adopta anumite acte în conformitate cu articolul 290
din tratat în ceea ce privește sfera și conținutul registrului viticol, precum
și exceptările.
(82)
Pentru a facilita transportul produselor
vitivinicole și verificarea acestuia de către statele membre, trebuie să se
delege Comisiei competența de a adopta anumite acte în conformitate cu
articolul 290 din tratat în ceea ce privește normele referitoare la documentul
de însoțire, la utilizarea acestuia și la scutirile de la obligația de a
utiliza acest document, prin care să stabilească condițiile în care trebuie să
se considere că un document de însoțire certifică denumiri de origine sau
indicații geografice protejate, să se impună obligația de a ține un registru,
să precizeze cine are obligația de a ține un registru și cine este scutit de
această obligație, să se indice operațiunile care trebuie incluse în registru
și să stabilească norme privind întrebuințarea documentelor de însoțire și a
registrelor.
(83)
După încheierea sistemului de contingente vor fi în
continuare necesare instrumente specifice destinate asigurării unui echilibru
corect al drepturilor și obligațiilor între întreprinderile producătoare de
zahăr și producătorii de sfeclă de zahăr. Prin urmare,
trebuie stabilite dispozițiile standard care să reglementeze acordurile dintre
aceștia.
(84)
            Pentru a ține seama de
particularitățile sectorului zahărului și de interesele tuturor părților,
trebuie să se delege Comisiei competența de a adopta anumite acte în
conformitate cu articolul 290 din tratat cu privire la acordurile menționate,
îndeosebi cu privire la condițiile care reglementează achiziționarea, livrarea,
preluarea și plata sfeclei de zahăr.
(85)
Organizațiile de producători și asociațiile
acestora pot juca un rol util în concentrarea ofertei și în promovarea bunelor
practici. Organizațiile interprofesionale pot juca un rol
important în facilitarea dialogului dintre actorii din lanțul de aprovizionare
și în promovarea bunelor practici și a transparenței pieței. Normele existente
referitoare la definirea și recunoașterea acestor organizații și a asociațiilor
lor, aplicabile în anumite sectoare, trebuie, așadar, armonizate, raționalizate
și extinse pentru a prevedea recunoașterea la cerere în baza statutelor
stabilite în dreptul UE în toate sectoarele.
(86)
Dispozițiile existente în diverse sectoare, care au
amplificat impactul organizațiilor de producători, al asociațiilor acestora și
al organizațiilor interprofesionale, permițând statelor membre, în anumite
condiții, să extindă anumite norme ale unor astfel de organizații la operatori
nemembri, s-au dovedit eficace și trebuie armonizate, raționalizate și extinse
la toate sectoarele.
(87)
În ceea ce privește sectorul plantelor vii, al
cărnii de vită și mânzat, al cărnii de porc, al cărnii de oaie și de capră, al
ouălor și cărnii de pasăre, trebuie să se prevadă posibilitatea de a adopta
anumite măsuri pentru a facilita adaptarea ofertei la cerințele pieței, ceea ce
ar putea contribui la stabilizarea piețelor și la garantarea unui nivel de
viață decent pentru comunitatea agricolă în cauză.
(88)
În scopul de a încuraja inițiativele organizațiilor
de producători, ale asociațiilor acestora și ale organizațiilor
interprofesionale de a facilita adaptarea ofertei la cerințele pieței, cu
excepția inițiativei privind retragerea de pe piață, trebuie să se delege Comisiei
competența de a adopta anumite acte în conformitate cu articolul 290 din tratat
în ceea ce privește măsurile privind sectorul plantelor vii, al cărnii de vită
și mânzat, al cărnii de porc, al cărnii de oaie și de capră, al ouălor și al
cărnii de pasăre cu scopul de a îmbunătăți calitatea, de a promova o mai bună
organizare a producției, a prelucrării și a comercializării, de a facilita
înregistrarea tendințelor prețurilor de piață și de a permite elaborarea unor
previziuni pe termen scurt și lung pe baza mijloacelor de producție utilizate.
(89)
Pentru a îmbunătățiri funcționarea pieței
vinurilor, statele membre trebuie să fie în măsură să aplice deciziile luate de
organizațiile interprofesionale. Cu toate acestea,
domeniul de aplicare a acestor decizii trebuie să excludă anumite practici care
ar putea denatura concurența.
(90)
Întrucât contractele scrise și formale nu sunt
reglementate de legislația Uniunii, statele membre, conform propriilor sisteme
legislative în materie de contracte, pot prevedea obligativitatea încheierii
unor astfel de contracte, asigurând în același timp respectarea dreptului
Uniunii și mai ales buna funcționare a pieței interne și a organizării comune a
piețelor. Având în vedere diversitatea situațiilor
constatate în Uniune, pentru a respecta principiul subsidiarității, o astfel de
decizie trebuie să rămână la latitudinea statelor membre. Cu toate acestea, în
sectorul laptelui și produselor lactate, pentru a se asigura că respectivele
contracte sunt conforme unor standarde minime adecvate și pentru a garanta buna
funcționare a pieței interne și a organizării comune a piețelor, este necesar
să se stabilească anumite condiții de bază la nivelul Uniunii pentru utilizarea
acestor contracte. Întrucât statutul unora dintre cooperativele de produse
lactate poate cuprinde deja reguli cu efect similar, aceste cooperative trebuie
scutite, în scopul simplificării, de obligația de a încheia contracte. Pentru a
asigura eficacitatea unei astfel de scheme, aceasta trebuie să se aplice și în
cazul în care intermediarii colectează laptele de la fermieri în vederea
livrării către prelucrători.
(91)
Pentru a asigura o dezvoltare rațională a
producției și a asigura astfel un nivel de viață decent producătorilor de
produse lactate, trebuie consolidată puterea lor de negociere cu prelucrătorii,
ceea ce ar duce la o distribuție mai echitabilă a valorii adăugate de-a lungul
lanțului de aprovizionare. Prin urmare, pentru a îndeplini
aceste obiective ale PAC, trebuie adoptată o dispoziție în temeiul articolului
42 și al articolului 43 alineatul (2) din tratat cu scopul de a permite
organizațiilor de producători constituite de fermierii producători de produse
lactate sau asociațiilor acestora să negocieze clauzele contractuale, inclusiv
prețul, pentru o parte din producția membrilor săi sau pentru toată producția membrilor
săi care dețin o fermă producătoare de produse lactate. În vederea menținerii
unei concurențe eficiente pe piața produselor lactate, această posibilitate
trebuie să fie supusă unor limite cantitative adecvate.
(92)
Înregistrarea tuturor contractelor de livrare a
hameiului produs în Uniune reprezintă o măsură împovărătoare care trebuie
eliminată.
(93)
Pentru a se asigura că obiectivele și
responsabilitățile organizațiilor de producători, ale asociațiilor
organizațiilor de producători, ale organizațiilor interprofesionale și ale
organizațiilor de operatori sunt definite în mod clar astfel încât să
contribuie la eficacitatea inițiativelor acestora, pentru a ține seama de
specificul fiecărui sector și a asigura respectarea concurenței și buna
funcționare a organizării comune a piețelor, trebuie să se delege Comisiei
competența de a adopta anumite acte în conformitate cu articolul 290 din tratat
în ceea ce privește norme referitoare la: obiectivele
specifice care pot fi urmărite, trebuie sau nu trebuie urmărite de aceste
organizații și asociații, inclusiv derogările de la cele enumerate în prezentul
regulament; actul constitutiv, recunoașterea, structura, personalitatea
juridică, afilierea, dimensiunea, responsabilitatea și activitățile acestor
organizații și asociații, efectele care decurg din recunoaștere, din retragerea
recunoașterii și din fuziuni; organizațiile și asociațiile transnaționale; externalizarea
activităților și punerea la dispoziție, de către organizații sau asociații, a
unor mijloace tehnice; volumul sau valoarea minime ale producției
comercializabile a organizațiilor sau asociațiilor; extinderea aplicării
anumitor norme ale organizațiilor la operatori nemembri și plata obligatorie de
cotizații de către operatorii nemembri, inclusiv o listă cu norme de producție
mai stricte care poate fi extinsă, cerințe suplimentare privind
reprezentativitatea, zonele economice în cauză, inclusiv examinarea definiției
lor de către Comisie, perioadele minime în care normele trebuie să se aplice
înainte de extinderea aplicării lor, persoanele sau organizațiile cărora li se
pot aplica normele sau contribuțiile, precum și situațiile în care Comisia
poate solicita ca extinderea aplicării normelor sau a contribuțiilor
obligatorii să fie refuzată sau retrasă.
(94)
O piață unică implică un regim de schimburi
comerciale la frontierele externe ale Uniunii. Acest regim
trebuie să cuprindă taxe la import și restituiri la export și, în principiu,
trebuie să permită stabilizarea pieței Uniunii. Regimul de schimburi comerciale
trebuie să se bazeze pe angajamentele luate în cadrul negocierilor comerciale
multilaterale din cadrul Rundei Uruguay și al acordurilor bilaterale.
(95)
Monitorizarea fluxurilor comerciale este, înainte
de toate, o chestiune de gestionare care trebuie abordată într-o manieră
flexibilă. Decizia referitoare la introducerea cerințelor
în materie de licențe trebuie luată ținând cont de necesitatea licențelor în
scopul gestionării piețelor în cauză și în special în scopul monitorizării importurilor
sau a exporturilor produselor în cauză.
(96)
Pentru a ține seama de evoluția schimburilor
comerciale și de cea a pieței, de nevoile piețelor în cauză și, atunci când
este necesar, pentru monitorizarea importurilor sau a exporturilor, trebuie să
se delege Comisiei competența de a adopta anumite acte în conformitate cu
articolul 290 din tratat în ceea ce privește lista produselor din sectoare
pentru care există obligația prezentării unei licențe de import sau de export
și cazurile și situațiile în care prezentarea unei licențe de import sau de
export nu este necesară.
(97)
Pentru a defini principalele elemente ale
sistemului de licențe, trebuie să se delege Comisiei competența de a adopta
anumite acte în conformitate cu articolul 290 din tratat în ceea ce privește
acte prin care: să stabilească drepturile și obligațiile
care decurg din licență, efectele juridice ale acesteia, inclusiv o eventuală
toleranță în ceea ce privește respectarea obligației de a importa sau a
exporta, precum și indicarea originii și a provenienței produselor atunci când
acest lucru este obligatoriu; să prevadă că eliberarea unei licențe de import
sau punerea în liberă circulație este condiționată de prezentarea unui document
emis de o țară terță sau de o entitate care certifică, printre altele,
originea, autenticitatea și caracteristicile calitative ale produselor; să
adopte normele aplicabile transferului de licențe sau, dacă este necesar,
restricțiile în acest sens; să adopte normele care se impun pentru a garanta
fiabilitatea și eficacitatea sistemului de licențe și pentru a gestiona
cazurile în care este necesară o asistență administrativă specifică între
statele membre pentru a preveni sau pentru a trata cazurile de fraudă sau
neregulile și să stabilească situațiile și cazurile în care este necesară sau
nu este necesară constituirea unei garanții prin care să se asigure că
produsele sunt importate sau exportate în perioada de valabilitate a licenței.
(98)
Elementele esențiale ale taxelor vamale aplicabile
produselor agricole, care reflectă acordurile OMC și acordurile bilaterale,
sunt stabilite în Tariful Vamal Comun. Trebuie să se
delege Comisiei competența de a adopta măsuri pentru calcularea detaliată a
taxelor de import în temeiul acestor elemente esențiale.
(99)
Pentru a evita sau contracara efectele negative pe
piața Uniunii, care pot rezulta din importul anumitor produse agricole,
importul produselor de acest tip trebuie să facă obiectul achitării unei taxe
suplimentare, dacă sunt întrunite anumite condiții.
(100)
Pentru a asigura eficiența sistemului prețurilor de
intrare, trebuie să se delege Comisiei competența de a adopta anumite acte în
conformitate cu articolul 290 din tratat în ceea ce privește stabilirea unor
dispoziții privind includerea unei verificări a valorii în vamă în raport cu o
altă valoare decât prețul unitar.
(101)
În anumite condiții, este necesar să se deschidă și
să se gestioneze contingente tarifare de import care decurg din acordurile
internaționale încheiate în conformitate cu tratatul sau care rezultă din alte
acte.
(102)
Pentru a asigura un acces echitabil la cantitățile
disponibile în cadrul contingentului tarifar de import, aplicarea acordurilor,
a angajamentelor și a drepturilor Uniunii, precum și egalitatea de tratament a
operatorilor, trebuie să se delege Comisiei competența de a adopta anumite acte
în conformitate cu articolul 290 din tratat în ceea ce privește acte prin care: să stabilească condițiile și criteriile de eligibilitate pe care
trebuie să le îndeplinească un operator pentru a putea depune o cerere în
cadrul contingentului tarifar de import; să adopte dispoziții cu privire la
transferul de drepturi între operatori și, dacă este cazul, la restricționarea
transferului în cadrul gestionării contingentului tarifar de import; să
condiționeze participarea la contingentul tarifar de import de constituirea
unei garanții; să adopte toate dispozițiile necesare pentru particularitățile,
cerințele sau restricțiile aplicabile contingentului tarifar prevăzute în
acordul internațional sau într-un alt act.
(103)
În anumite cazuri, produsele agricole pot beneficia
de un tratament special la importul în țări terțe dacă respectă diferitele
specificații și/sau condiții de preț. O cooperare
administrativă între autoritățile țărilor terțe importatoare și cele ale
Uniunii este necesară pentru buna aplicare a acestui sistem. În acest scop,
este necesar ca produsele să fie însoțite de un certificat eliberat în Uniune.
(104)
Pentru a se asigura că produsele exportate pot
beneficia de un tratament special la importul într-o țară terță atunci când
sunt respectate anumite condiții, în conformitate cu acordurile încheiate de
Uniune conform articolului 218 din tratat, trebuie să se delege Comisiei
competența de a adopta anumite acte în conformitate cu articolul 290 din tratat
prin care să impună autorităților competente din statele membre obligația de a
emite, la cerere și după controalele de rigoare, un document care să certifice
îndeplinirea condițiilor.
(105)
Regimul taxelor vamale permite renunțarea la
oricare alte măsuri de protecție la frontierele externe ale Uniunii. Piața internă și mecanismul de taxe ar putea, în condiții
excepționale, să se dovedească inadecvate. În asemenea cazuri, pentru ca piața
Uniunii să nu devină vulnerabilă la perturbările care pot apărea, Uniunea
trebuie să fie în măsură să ia de îndată toate măsurile necesare. Aceste măsuri
trebuie să fie conforme cu angajamentele internaționale ale Uniunii.
(106)
Trebuie să se prevadă posibilitatea de a interzice
recurgerea la regimul de perfecționare activă și pasivă. Așadar,
este oportun să se permită suspendarea recurgerii la procedura de perfecționare
activă și pasivă în asemenea situații.
(107)
Prevederea posibilității de a acorda, la exportul
către țări terțe, restituiri calculate pe baza diferenței dintre prețurile
practicate în Uniune și cele practicate pe piața mondială și cuprinse în
limitele fixate de angajamentele asumate în cadrul OMC trebuie să asigure
participarea Uniunii la comerțul internațional cu anumite produse reglementate
de prezentul regulament. Exporturile care fac obiectul
unor subvenții trebuie supuse unor limite exprimate în termeni de valoare și
cantitate.
(108)
La stabilirea restituirilor la export, trebuie să
se asigure respectarea limitelor exprimate în termeni de valoare prin
monitorizarea plăților în temeiul normelor referitoare la Fondul european de
garantare agricolă. Monitorizarea poate fi facilitată
impunând stabilirea obligatorie în avans a restituirilor la export, prevăzând,
în același timp, posibilitatea, în cazul restituirilor diferențiate, de a
schimba destinația prevăzută în interiorul unei zone geografice în care se
aplică o rată unică de restituire la export. În cazul schimbării destinației,
este necesar să se plătească restituirea la export aplicabilă destinației
reale, plafonând-o la nivelul valorii care se aplică destinației stabilite în
prealabil.
(109)
Trebuie asigurată respectarea limitelor cantitative
cu ajutorul unui sistem de monitorizare fiabil și eficace.
În acest scop, este necesar ca restituirile la export să fie acordate numai
dacă există o licență de export. Acordarea restituirilor la export în limitele
disponibile trebuie să se efectueze în funcție de situația specială a fiecăruia
dintre produsele respective. Trebuie acceptate excepții de la această regulă
doar pentru produsele prelucrate care nu figurează în anexa I la tratat, cărora
nu li se aplică limite exprimate în volum. Este necesar să se prevadă
posibilitatea de a deroga de la respectarea strictă a normelor de gestionare în
cazul în care exporturile care beneficiază de restituiri nu sunt susceptibile
de a depăși limitele cantitative fixate.
(110)
În cazul exportului de animale vii din specia
bovină, trebuie să se prevadă ca acordarea și plata restituirilor la export să
fie condiționate de respectarea dispozițiilor prevăzute de legislația Uniunii
în materie de bunăstare a animalelor, în special în ceea ce privește protecția
animalelor în timpul transportului.
(111)
Pentru a asigura egalitatea accesului
exportatorilor la restituirile la export pentru produsele agricole reglementate
de prezentul regulament, trebuie să se delege Comisiei competența de a adopta
anumite acte în conformitate cu articolul 290 din tratat în ceea ce privește
aplicarea anumitor norme referitoare la produsele agricole produselor exportate
sub forma unor mărfuri prelucrate.
(112)
Pentru a încuraja exportatorii să respecte
condițiile în materie de bunăstare a animalelor și pentru a permite
autorităților competente să verifice cheltuirea corectă a restituirilor la
export dacă acestea sunt condiționate de respectarea cerințelor în materie de
bunăstare a animalelor, trebuie să se delege Comisiei competența de a adopta
anumite acte în conformitate cu articolul 290 din tratat în ceea ce privește
cerințele în materie de bunăstare a animalelor în afara teritoriului vamal al
Uniunii, inclusiv utilizarea unor terțe părți independente.
(113)
Pentru a se asigura că operatorii își respectă
obligațiile care le revin atunci când participă la procedurile de licitație,
trebuie să se delege Comisiei competența de a adopta anumite acte în
conformitate cu articolul 290 din tratat în legătură cu stabilirea condiției
principale pentru eliberarea garanțiilor aferente licențelor în cazul
restituirilor la export atribuite prin licitație.
(114)
Pentru a reduce la minimum sarcina administrativă a
operatorilor și a autorităților, trebuie să se delege Comisiei competența de a
adopta anumite acte în conformitate cu articolul 290 din tratat în privința
unor acte prin care să stabilească pragurile sub care nu poate fi impusă
obligația de a elibera sau de a prezenta o licență de export, să desemneze
destinațiile sau operațiunile pentru care poate fi justificată o scutire de
obligația de a prezenta o licență de export și să permită, în situații
justificate, acordarea ex post de licențe de export.
(115)
Pentru a se adapta la situații practice care
justifică eligibilitatea totală sau parțială a restituirilor la export și
pentru a ajuta operatorii să facă față perioadei dintre depunerea cererii și
plata finală a restituirii la export, trebuie să se delege Comisiei competența
de a adopta anumite acte în conformitate cu articolul 290 din tratat în ceea ce
privește măsuri referitoare la: o altă dată pentru
restituire; consecințele asupra plății restituirii la export atunci când codul
produsului sau destinația indicată pe o licență nu corespunde produsului sau
destinației reale; plata în avans a restituirilor la export, inclusiv
condițiile de constituire și de eliberare a unei garanții; controalele și
documentele justificative în cazurile în care există îndoieli cu privire la
destinația reală a produselor, inclusiv posibilitatea reimportării pe
teritoriul vamal al Uniunii; destinațiile tratate ca destinații de export din
Uniune, precum și includerea destinațiilor eligibile pentru restituiri la
export pe teritoriul vamal al Uniunii.
(116)
Pentru a se asigura că produsele care beneficiază
de restituiri la export sunt exportate în afara teritoriului vamal al Uniunii
și pentru a se evita întoarcerea lor pe acest teritoriu, precum și pentru a
reduce la minimum sarcina administrativă a operatorilor în ceea ce privește
producerea și prezentarea dovezii că produsele care beneficiază de restituire
au ajuns într-o țară de destinație eligibilă pentru restituiri diferențiate,
trebuie să se delege Comisiei competența de a adopta anumite acte delegate în
conformitate cu articolul 290 din tratat cu privire la măsuri referitoare la: termenul limită până la care trebuie să se încheie ieșirea de pe
teritoriul vamal al Uniunii, inclusiv termenul limită pentru întoarcerea
temporară a produselor; prelucrarea la care pot fi supuse produsele care
beneficiază de restituiri la export în respectiva perioadă; dovada că produsele
au ajuns la o destinație eligibilă pentru restituiri diferențiate; pragurile de
restituire și condițiile în care exportatorii pot fi scutiți de obligația de a
prezenta respectiva dovadă și condițiile de aprobare de către terți
independenți a dovezii că produsele au ajuns la o destinație eligibilă pentru
restituiri diferențiate.
(117)
Pentru a ține seama de particularitățile diverselor
sectoare, trebuie să se delege Comisiei competența de a adopta anumite acte în
conformitate cu articolul 290 din tratat în ceea ce privește cerințe și
condiții specifice pentru operatori și produsele eligibile pentru o restituire
la export, inclusiv, în special, definirea și caracteristicile produselor și
stabilirea coeficienților pentru calcularea restituirilor la export.
(118)
Pentru a evita ca piața cânepii destinate
producției de fibre să fie perturbată de culturi ilicite de cânepă, prezentul
regulament trebuie să prevadă controlul importurilor de cânepă și de semințe de
cânepă pentru a garanta că produsele în cauză oferă anumite garanții în ceea ce
privește conținutul în tetrahidrocanabinol. În plus,
importul de semințe de cânepă, altele decât cele destinate însămânțării,
trebuie să fie supus în continuare unui regim de control care prevede
autorizarea importatorilor în cauză.
(119)
Prețurile minime pentru exportul de bulbi de flori
nu mai sunt utile și trebuie eliminate.
(120)
În conformitate cu articolul 42 din tratat,
dispozițiile tratatului referitoare la concurență se aplică producției și
comercializării produselor agricole numai în măsura stabilită de legislația
Uniunii în cadrul dispozițiilor de la articolul 43 alineatele (2) și (3)
din tratat și în conformitate cu procedura prevăzută în aceste dispoziții.
(121)
Normele în materie de concurență privind
acordurile, deciziile și practicile menționate la articolul 101 din
tratat, respectiv privind abuzul de poziție dominantă, trebuie să se aplice
producției de produse agricole și comerțului cu acestea, în măsura în care aplicarea
lor nu pune în pericol îndeplinirea obiectivelor PAC.
(122)
Trebuie admisă o abordare specială în cazul
organizațiilor de fermieri sau de producători ori al asociațiilor acestora care
au drept scop producția sau comercializarea comună a produselor agricole sau
utilizarea instalațiilor comune, cu excepția cazului în care o asemenea acțiune
comună exclude concurența sau pune în pericol îndeplinirea obiectivelor
prevăzute la articolul 39 din tratat.
(123)
Trebuie admisă o abordare specială în ceea ce
privește anumite activități ale unor organizații interprofesionale, cu condiția
ca acestea să nu ducă la împărțirea piețelor, să nu afecteze buna funcționare a
OCP, să nu denatureze sau să elimine concurența, să nu implice stabilirea de
prețuri sau să creeze discriminare.
(124)
Acordarea de ajutoare naționale ar pune în pericol
buna funcționare a pieței unice. De aceea, dispozițiile
tratatului care guvernează ajutoarele de stat trebuie să se aplice, ca regulă
generală, produselor agricole. În anumite cazuri, trebuie să se permită existența
unor excepții. În aceste cazuri, Comisia trebuie să poată stabili un inventar
al ajutoarelor naționale existente, noi sau propuse, să formuleze observații
adecvate în atenția statelor membre și să propună măsuri adecvate.
(125)
Din cauza situației economice speciale a producției
și a comercializării renilor și ale produselor derivate, Finlanda și Suedia
trebuie să acorde în continuare plăți naționale în acest sector.
(126)
În vederea soluționării situațiilor justificate de
criză chiar și după încetarea, în 2012, a perioadei de tranziție, în ceea ce
privește măsura de sprijin pentru distilarea de criză prevăzută în cadrul
programelor de sprijin, statele membre trebuie să aibă posibilitatea de a
acorda plăți naționale pentru distilarea de criză în limita a 15 % din valoarea
globală a bugetului anual relevant al statului membru respectiv pentru
programul său național de sprijin. Aceste plăți naționale
trebuie notificate Comisiei și aprobate în temeiul prezentului regulament
înainte de a fi acordate.
(127)
Dispozițiile referitoare la prima de defrișare și
anumite măsuri din cadrul programelor de sprijin al sectorului vitivinicol nu
trebuie să constituie un obstacol în calea acordării de plăți naționale cu
același scop.
(128)
În Finlanda, cultura sfeclei de zahăr se supune
unor condiții geografice și climatice specifice al căror efect nefavorabil
asupra sectorului se va adăuga efectelor generale ale reformei din sectorul
zahărului. Acest stat membru trebuie, prin urmare, să fie
autorizat, în mod permanent, să efectueze plăți naționale către producătorii
săi de sfeclă de zahăr.
(129)
Statele membre trebuie să poată continua să
efectueze plăți naționale pentru fructele cu coajă prevăzute în prezent la
articolul 120 din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 pentru a amortiza efectele
decuplării fostei scheme de ajutoare a Uniunii pentru fructele cu coajă. Din motive de claritate, deoarece regulamentul respectiv trebuie
abrogat, plățile naționale trebuie prevăzute în prezentul regulament.
(130)
Restricțiile la libera circulație care rezultă din
aplicarea de măsuri destinate să combată răspândirea bolilor animalelor pot
provoca dificultăți pe piață în unul sau mai multe state membre. Experiența arată că perturbări grave ale pieței, cum ar fi reducerea
importantă a consumului sau a prețurilor, pot fi provocate de o pierdere de
încredere a consumatorilor cauzată de existența unor riscuri pentru sănătatea
publică sau pentru sănătatea animalelor ori a plantelor. În lumina experienței,
măsurile care se datorează unei pierderi a încrederii consumatorilor trebuie extinse
la produsele din plante.
(131)
Măsurile excepționale de sprijinire a pieței în
sectorul cărnii de vită și mânzat, al laptelui și produselor lactate, al cărnii
de porc, al cărnii de oaie și de capră, al ouălor și al cărnii de pasăre
trebuie să fie direct legate de măsurile sanitare și veterinare adoptate pentru
a combate răspândirea bolilor. Măsurile trebuie luate la
cererea statelor membre pentru a evita perturbări grave ale piețelor.
(132)
Trebuie prevăzute măsuri speciale de intervenție
pentru a se putea reacționa în mod eficient și concret la amenințările de
perturbare a pieței. Trebuie definită sfera de aplicare a
acestor măsuri.
(133)
Pentru a reacționa în mod eficient și concret la
amenințările de perturbare a pieței cauzate de creșteri sau scăderi
semnificative de preț pe piețele interne ori externe sau de orice alți factori
care influențează piața, trebuie să se acorde Comisiei competența de a adopta
anumite acte în conformitate cu articolul 290 din tratat în ceea ce privește
măsurile necesare pentru sectorul în cauză, inclusiv, dacă este necesar, măsuri
care să extindă sau să modifice domeniul de aplicare, durata sau alte aspecte
ale altor măsuri prevăzute în cadrul prezentului regulament sau să suspende
taxele la import, în totalitate sau parțial, inclusiv pentru anumite cantități
și/sau perioade.
(134)
Comisia trebuie autorizată să adopte măsurile
necesare pentru rezolvarea anumitor probleme specifice în caz de urgență.
(135)
Întreprinderile, statele membre și/sau țările terțe
pot fi obligate să transmită comunicări, în scopul aplicării prezentului
regulament, al monitorizării, analizei și gestionării pieței produselor
agricole, al asigurării transparenței pieței și a bunei funcționări a măsurilor
din cadrul PAC, în scopul verificării, controlului, monitorizării, evaluării și
auditării măsurilor din cadrul PAC și al punerii în aplicare a acordurilor
internaționale, inclusiv cerințele de notificare în temeiul acordurilor
menționate. În vederea asigurării unei abordări
armonizate, raționalizate și simplificate, trebuie să se acorde Comisiei
competența de a adopta toate măsurile necesare cu privire la comunicări. Atunci
când face acest lucru, Comisia trebuie să țină seama de necesarul de date și de
sinergiile dintre posibilele surse de date.
(136)
Pentru a face comunicările rapide, eficiente,
precise și rentabile, trebuie să se delege Comisiei competența de a adopta
anumite acte în conformitate cu articolul 290 din tratat cu privire la natura
și tipul informațiilor care trebuie notificate, metodele de notificare; normele
privind drepturile de acces la informațiile sau sistemele de informare puse la
dispoziție; și la condițiile și mijloacele de publicare a informațiilor.
(137)
Se aplică legislația Uniunii referitoare la
protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter
personal și la libera circulație a acestor date, în special
Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din
24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește
prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date și
Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului
din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la
prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare
și privind libera circulație a acestor date.
(138)       Trebuie transferate fonduri din rezerva pentru situații de criză în
sectorul agricol cu respectarea condițiilor și a procedurii menționate la
alineatul (14) din Acordul Interinstituțional dintre Parlamentul European,
Consiliu și Comisie privind cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune
financiară[18]
și trebuie clarificat că prezentul regulament reprezintă actul de bază
aplicabil.
(139)
Pentru a asigura o tranziție fără probleme de la
măsurile prevăzute în Regulamentul (UE) nr. [COM (2010) 799] la cele stabilite
în prezentul regulament, trebuie să se delege Comisiei competența de a adopta
anumite acte în conformitate cu articolul 290 din tratat în ceea ce privește
măsurile necesare, în special cele necesare pentru protejarea drepturilor
dobândite și a așteptărilor legitime ale întreprinderilor.

(140)
Utilizarea unei proceduri de urgență trebuie
rezervată pentru cazurile excepționale în care aceasta se dovedește necesară
pentru a reacționa în mod eficient și concret în fața riscului de perturbare a
pieței sau atunci când au loc perturbări ale pieței. Recurgerea
la o procedură de urgență trebuie justificată, iar cazurile în care se impune
utilizarea unei astfel de proceduri trebuie precizate.
(141)
În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru
punerea în aplicare a prezentului regulament, trebui să se confere Comisiei
competențe de executare. Aceste competențe trebuie
exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al
Parlamentului European si al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a
normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către
statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie[19].
(142)
Procedura de examinare trebuie folosită pentru
adoptarea actelor de punere în aplicare a prezentului regulament, dat fiind
faptul că actele respective se referă la PAC conform dispozițiilor de la
articolul 2 alineatul (2) litera (b) punctul (ii) din Regulamentul (UE) nr.
182/2011. Cu toate acestea, procedura de consultare trebuie
folosită pentru adoptarea actelor de punere în aplicare a prezentului
regulament cu privire la aspectele privind concurența, dat fiind că procedura
de consultare este folosită pentru adoptarea actelor de punere în aplicare a
legislației în materie de concurență în general.
(143)
Comisia trebuie să adopte acte de punere în
aplicare aplicabile imediat, în cazuri justificate în mod corespunzător, dacă
acest lucru este necesar din motive de maximă urgență, privind adoptarea,
modificarea sau revocarea unor măsuri de protecție ale Uniunii, suspendarea
utilizării prelucrării sub control vamal sau a regimului de perfecționare
activă sau pasivă, dacă se impune o reacție imediată la situația de pe piață,
și care să soluționeze probleme specifice în caz de urgență, dacă această
acțiune imediată este necesară pentru rezolvarea problemelor.
(144)
În ceea ce privește anumite măsuri luate în temeiul
prezentului regulament și care necesită o acțiune rapidă sau constau în simpla
aplicare a unor dispoziții generale unor situații specifice în mod
nediscreționar, trebuie să se delege Comisiei competența de a adopta acte de
punere în aplicare fără a aplica Regulamentul (UE) nr. 182/2011.
(145)
În plus, trebuie să se delege Comisiei competența
de a se achita de anumite sarcini administrative sau de gestionare care nu
necesită adoptarea unor acte delegate sau de punere în aplicare.
(146)
În conformitate cu Regulamentul (UE) nr. [COM
(2010) 799], mai multe măsuri sectoriale, inclusiv cele referitoare la cotele
de lapte și de zahăr și alte măsuri privind sectorul zahărului, restricțiile
referitoare la plantarea viței-de-vie, precum și anumite ajutoare de stat vor
expira la un interval rezonabil de la data intrării în vigoare a prezentului
regulament. După abrogarea Regulamentului (CE)
nr. [COM(2010)799], dispozițiile relevante trebuie să continue să se
aplice până la expirarea schemelor în cauză.
(147)
Pentru a asigura o tranziție fără probleme de la
dispozițiile Regulamentului (CE) nr. [COM(2010)799] la dispozițiile
prezentului regulament, Comisia trebuie împuternicită să adopte măsuri
tranzitorii.
(148)
Regulamentul (CE) nr. 1601/96 din 30 iulie 1996 de
stabilire, pentru hamei, a sumei ajutorului către producători pentru recolta
anului 1995[20]
este o măsură temporară, care prin natura sa, este în prezent caducă. Regulamentul (CE) nr. 1037/2001 al Consiliului din 22 mai 2001 de
autorizare a ofertei și livrării pentru consum uman direct a anumitor vinuri
importate presupuse a fi fost obiectul unor procedee oenologice neprevăzute de
Regulamentul (CE) nr. 1493/1999[21]
a fost înlocuit de dispozițiile Acordului între Comunitatea Europeană și
Statele Unite ale Americii privind comerțul cu vin adoptate prin
Decizia 2006/232/CE a Consiliului din 20 decembrie 2005[22] și este, prin urmare, caducă. Din
motive de claritate și securitate juridică, Regulamentele (CE) nr. 1601/96 și
(CE) nr. 1037/2001 trebuie abrogate.
(149)
În ceea ce privește relațiile contractuale din
sectorul laptelui și produselor lactate, măsurile prevăzute de prezentul
regulament sunt justificate de situația economică actuală a pieței produselor
lactate și de structura lanțului de aprovizionare. Prin
urmare, acestea trebuie aplicate pe o perioadă suficient de lungă (atât
înainte, cât și după eliminarea cotelor de lapte), pentru a le permite să își
producă efectele pe deplin. Având în vedere însă sfera largă de aplicare, ele trebuie
să fie totuși temporare și să facă obiectul unei revizuiri. Comisia trebuie să
adopte rapoarte privind evoluțiile de pe piața laptelui și produselor lactate,
care trebuie prezentate până la 30 iunie 2014 și, respectiv, 31 decembrie 2018,
referitoare în special la posibilele stimulente vizând să încurajeze fermierii
să încheie acorduri de producție comune,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
CUPRINS
EXPUNERE DE MOTIVE.......................................................................................................... 2
1........... CONTEXTUL PROPUNERII....................................................................................... 2
2........... REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU
PĂRŢILE INTERESATE ŞI ALE EVALUĂRII IMPACTULUI...................................................................................................................................... 4
3........... ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII........................................................... 6
4........... IMPLICAŢIILE BUGETARE........................................................................................ 8
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL
CONSILIULUI de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor
agricole („Regulamentul privind OCP unică”)................................................ 10
PARTEA I DISPOZIȚII PRELIMINARE................................................................................. 39
PARTEA II PIAȚA INTERNĂ................................................................................................. 44
TITLUL I INTERVENȚIA PE PIAȚĂ..................................................................................... 44
CAPITOLUL I Intervenția publică și ajutorul
pentru depozitarea privată................................... 44
Secțiunea 1 Dispoziții generale privind
intervenția publică și ajutorul pentru depozitarea privată 44
Secțiunea 2 Intervenția publică................................................................................................ 45
Secțiunea 3 Ajutorul pentru depozitarea privată......................................................................... 48
Secțiunea 4 Dispoziții comune privind
intervenția publică și ajutorul pentru depozitarea privată 49
CAPITOLUL II Scheme de ajutoare.......................................................................................... 53
Secțiunea 1 Scheme de îmbunătățire a accesului
la alimente...................................................... 53
Subsecțiunea 1 Programul de încurajare a
consumului de fructe în școli..................................... 53
Subsecțiunea 2 Sistemul de distribuire a
laptelui în școli............................................................. 56
Secțiunea 2 Ajutoare în sectorul uleiului de
măsline și al măslinelor de masă............................... 57
Secțiunea 3 Ajutoare în sectorul fructelor și
legumelor............................................................... 59
Secțiunea 4 Programe de sprijin în sectorul vitivinicol................................................................. 66
Subsecțiunea 1 Dispoziții generale și măsuri
eligibile................................................................ 66
Subsecțiunea 2 Măsuri de sprijin specifice................................................................................. 68
Subsecțiunea 3 Dispoziții procedurale...................................................................................... 73
Secțiunea 5 Ajutor pentru sectorul apicol................................................................................... 74
TITLUL II NORME PRIVIND COMERCIALIZAREA ȘI
ORGANIZAȚIILE DE PRODUCĂTORI           76
CAPITOLUL I Norme privind comercializarea........................................................................... 76
Secțiunea 1 Standardele de comercializare................................................................................. 76
Subsecțiunea 1 Dispoziții introductive...................................................................................... 76
Subsecțiunea 2 Standardul general de
comercializare................................................................. 76
Subsecțiunea 3 Standarde de comercializare pe
sectoare sau pe produse................................... 77
Subsecțiunea 4 Standarde de comercializare
referitoare la import și export................................ 83
Subsecțiunea 5 Dispoziții comune............................................................................................ 84
Secțiunea 2 Denumiri de origine, indicații
geografice și mențiuni tradiționale în sectorul vitivinicol    84
Subsecțiunea 1 Dispoziții introductive...................................................................................... 85
Subsecțiunea 2 Denumiri de origine și indicații
geografice........................................................ 85
Subsecțiunea 3 Mențiuni tradiționale...................................................................................... 95
Secțiunea 3 Etichetarea și prezentarea în
sectorul vitivinicol....................................................... 97
CAPITOLUL II DISPOZIȚII SPECIALE APLICABILE
ANUMITOR SECTOARE............. 102
Secțiunea 1 Zahăr................................................................................................................... 102
Secțiunea 2 Produse vitivinicole............................................................................................... 102
Secțiunea 3 Lapte și produse lactate...................................................................................... 104
CAPITOLUL III Organizații și asociații ale
producătorilor, organizații interprofesionale și organizații de operatori................................................................................................................................................ 106
Secțiunea 1 Definiție și recunoaștere................................................................................... 106
Secțiunea 2 Extinderea aplicării normelor și a
contribuțiilor obligatorii.................................... 109
Secțiunea 3 Adaptarea ofertei................................................................................................. 111
Secțiunea 4 Norme de procedură............................................................................................ 112
PARTEA III SCHIMBURILE COMERCIALE CU ȚĂRI TERȚE......................................... 114
CAPITOLUL I Licențe de import și de export....................................................................... 114
Capitolul II Taxe la import......................................................................................................... 116
Capitolul III Gestionarea contingentelor
tarifare și tratamentul special al importurilor de către țările terțe         118
Capitolul IV Dispoziții speciale privind
importul anumitor produse............................................ 121
Capitolul V Măsuri de protecție și perfecționare
activă......................................................... 122
Capitolul VI Restituiri la export.................................................................................................. 124
Capitolul VII Perfecționarea pasivă......................................................................................... 129
PARTEA IV REGULI PRIVIND CONCURENȚA................................................................ 130
CAPITOLUL I Reguli aplicabile întreprinderilor........................................................................ 130
CAPITOLUL II Reguli privind ajutoarele de stat....................................................................... 133
PARTEA V DISPOZIȚII GENERALE................................................................................... 137
CAPITOLUL I Măsuri excepționale....................................................................................... 137
Secțiunea 1 Perturbarea pieței............................................................................................... 137
Secțiunea 2 Măsuri de sprijinire a pieței legate
de boli ale animalelor și de pierderea încrederii consumatorilor rezultate din
existenţa unor riscuri pentru sănătatea publică, cea a animalelor sau cea a
plantelor................ 138
Secțiunea 3 Probleme specifice............................................................................................... 139
CAPITOLUL II Comunicări și rapoarte................................................................................... 139
CAPITOLUL III Rezerva pentru situațiile de criză
din sectorul agricol...................................... 141
PARTEA VI DELEGAREA DE COMPETENȚE, DISPOZIȚII DE
PUNERE ÎN APLICARE ȘI DISPOZIȚII TRANZITORII ȘI FINALE.................................................................................................... 142
CAPITOLUL I Delegarea de competențe și
dispoziții de punere în aplicare.......................... 142
CAPITOLUL II Dispoziții tranzitorii și finale.......................................................................... 143
ANEXA I LISTA PRODUSELOR MENȚIONATE LA ARTICOLUL
1 ALINEATUL (2) Partea I: Cereale 146
Partea II: Orez.......................................................................................................................... 149
Partea III: Zahăr....................................................................................................................... 150
Partea IV: Furaje uscate............................................................................................................ 150
Partea V: Semințe................................................................................................................... 151
Partea VI: Hamei...................................................................................................................... 152
Partea VII: Ulei de măsline și măsline de masă.......................................................................... 152
Partea VIII: In și cânepă.......................................................................................................... 152
Partea IX: Fructe și legume...................................................................................................... 153
Partea X: Produse din fructe și legume
prelucrate..................................................................... 153
Partea XI: Banane..................................................................................................................... 156
Partea XII: Produse vitivinicole.................................................................................................. 156
Partea XIII: Plante vii și produse de
floricultură........................................................................ 157
Partea XIV: Tutun..................................................................................................................... 157
Partea XV: Carnea de vită și mânzat........................................................................................ 157
Partea XVI: Lapte și produse lactate........................................................................................ 158
Partea XVII: Carne de porc...................................................................................................... 158
Partea XVIII: Carne de oaie și de capră.................................................................................. 159
Partea XIX: Ouă....................................................................................................................... 159
Partea XX: Carne de pasăre..................................................................................................... 160
Partea XXI: Alcool etilic de origine agricolă............................................................................... 160
Partea XXII: Produse apicole.................................................................................................... 161
Partea XXIII: Viermi de mătase................................................................................................ 161
Partea XXIV: Alte produse....................................................................................................... 162
ANEXA II DEFINIȚII MENȚIONATE LA ARTICOLUL 3
ALINEATUL (1) Partea I: Definiții privind sectorul orezului..................................................................................................................................... 170
Partea II: Definiții privind sectorul hameiului............................................................................. 173
Partea III: Definiții privind sectorul
vitivinicol............................................................................ 173
Partea IV: Definiții privind sectorul cărnii de
vită și mânzat...................................................... 175
Partea V: Definiții privind sectorul laptelui și
produselor lactate................................................ 175
Partea VI: Definiții privind sectorul ouălor................................................................................ 176
Partea VII: Definiții privind sectorul cărnii de
pasăre................................................................. 176
Partea VIII: Definiții privind sectorul apicol.............................................................................. 177
ANEXA III CALITATEA STANDARD PENTRU OREZ ȘI
ZAHĂR MENȚIONATĂ LA ARTICOLUL 7            179
ANEXA IV BUGETUL PENTRU PROGRAMELE DE SPRIJIN
MENȚIONAT LA ARTICOLUL 41 ALINEATUL (1)..................................................................................................................... 181
ANEXA V ORGANIZAȚII INTERNAȚIONALE MENȚIONATE LA
ARTICOLUL 56 ALINEATUL (3)            182
ANEXA VI DEFINIȚIILE, DENUMIRILE ȘI DENUMIRILE
COMERCIALE ALE PRODUSELOR MENȚIONATE LA ARTICOLUL 60................................................................................................................ 183
Partea I. Carne provenind de la bovine mai
tinere de 12 luni....................................................... 183
I............ Definiție.................................................................................................................... 183
II........... Denumiri comerciale................................................................................................... 183
Partea II. Produse vinicole........................................................................................................ 186
Partea III. Lapte și produse lactate.......................................................................................... 193
Part IV. Laptele destinat consumului uman care
intră sub incidența codului NC 0401................ 195
Partea V. Produse din sectorul cărnii de pasăre......................................................................... 198
Partea VI. Materii grase tartinabile............................................................................................ 200
Partea VIII. Descrierile și definițiile uleiului
de măsline și ale uleiului din turte de măsline.......... 203
Apendice la anexa VI (menționat în partea II) Zone
viticole...................................................... 204
ANEXA VII PRACTICILE OENOLOGICE MENȚIONATE LA
ARTICOLUL 62 Partea I Îmbogățirea, acidifierea și dezacidifierea în anumite
zone viticole........................................................................................ 209
Partea II Restricții................................................................................................................... 212
ANEXA VIII TABELELE DE CORESPONDENȚĂ MENȚIONATE
LA ARTICO LUL 163 215
FIȘĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ.................................................................................... 231
PARTEA
I
DISPOZIȚII PRELIMINARE
Articolul 1
Domeniul de aplicare
1.           Prezentul regulament
instituie o organizare comună a piețelor pentru produsele agricole, care
înseamnă toate produsele enumerate în anexa I la TFUE, cu excepția produselor
din pescuit și din acvacultură enumerate în anexa I la Regulamentul (CE) nr.
[COM(2011)416] privind organizarea comună a piețelor în sectorul produselor din
pescuit și din acvacultură.
2.           Produsele agricole, astfel
cum sunt definite la alineatul (1), se împart în următoarele sectoare enumerate
în anexa I:
(a)     cereale, anexa I
partea I;
(b)     orez, anexa I partea
II;
(c)     zahăr, anexa I
partea III;
(d)     furaje uscate,
anexa I partea IV;
(e)     semințe,
anexa I partea V;
(f)      hamei, anexa I
partea VI;
(g)     ulei de măsline și
măsline de masă, anexa I partea VII;
(h)     in și cânepă,
anexa I partea VIII;
(i)      fructe și legume,
anexa I partea IX;
(j)      fructe și legume
prelucrate, anexa I partea X;
(k)     banane, anexa I
partea XI;
(l)      produse
vitivinicole, anexa I partea XII;
(m)    plante vii, anexa I
partea XIII;
(n)     tutun, anexa I
partea XIV;
(o)     carne de vită și
mânzat, anexa I partea XV;
(p)     lapte și produse
lactate, anexa I partea XVI;
(q)     carne de porc,
anexa I partea XVII;
(r)      carne de oaie și de
capră, anexa I partea XVIII;
(s)     ouă, anexa I
partea XIX;
(t)      carne de pasăre,
anexa I partea XX;
(u)     alcool etilic,
anexa I partea XXI;
(v)     produse apicole,
anexa I partea XXII;
(w)    viermi de mătase,
anexa I partea XXIII;
(x)     alte produse,
anexa I partea XXIV.
Articolul 2
Dispoziții generale din cadrul politicii agricole comune (PAC)
Regulamentul (UE) nr. […] privind
finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune și
dispozițiile adoptate în baza acestuia se aplică în ceea ce privește măsurile
stabilite în prezentul regulament.
Articolul 3
Definiții
1.           În sensul prezentului
regulament, se aplică definițiile privind anumite sectoare, stabilite în anexa
II.
2.           Se aplică definițiile
prevăzute în Regulamentul (UE) nr. […] privind finanțarea, gestionarea și
monitorizarea politicii agricole comune, în Regulamentul (UE) nr. […] de
stabilire a unor norme privind plățile directe acordate fermierilor prin scheme
de sprijin în cadrul politicii agricole comune și în Regulamentul (UE)
nr. […] privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european
agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) acolo unde este necesar în scopul
aplicării prezentului regulament.
3.           Ținând seama de
particularitățile din sectorului orezului, se deleagă Comisiei competența de a
adopta acte delegate, în conformitate cu articolul 160, pentru a actualiza
definițiile referitoare la sectorul orezului, stabilite în anexa II partea I.
4.           În sensul prezentului
regulament, „regiuni mai puțin dezvoltate” înseamnă regiunile definite astfel
la articolul 82 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) [COM(2011)615]
de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare
regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol
pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime,
care fac obiectul cadrului strategic comun, precum și de stabilire a unor
dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul
social european și Fondul de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE)
nr. 1083/2006[23].
Articolul 4
Modificări ale nomenclaturii Tarifului Vamal Comun utilizate pentru
produsele agricole
Comisia poate modifica, prin intermediul unor
acte de punere în aplicare, atunci când este necesar în urma modificării
Nomenclaturii combinate, descrierea produselor și trimiterile la pozițiile sau
subpozițiile din Nomenclatura combinată din prezentul regulament sau din alte
acte adoptate în temeiul articolului 43 din tratat. Actele
de punere în aplicare respective sunt adoptate în conformitate cu procedura de
examinare menționată la articolul 162 alineatul (2).
Articolul 5
Rate de conversie pentru orez
Prin intermediul unor acte de punere în
aplicare, Comisia poate:
(a)          să stabilească
ratele de conversie pentru orez pentru diferite stadii de prelucrare, respectiv
costurile de prelucrare și valoarea produselor secundare;
(b)          să adopte toate
măsurile necesare cu privire la aplicarea ratelor de conversie pentru orez.
Actele de punere în aplicare respective sunt
adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 162
alineatul (2).
Articolul 6
Anii de comercializare
Sunt stabiliți următorii ani de
comercializare:
(a)          de la data de 1
ianuarie la data de 31 decembrie a unui an dat pentru sectorul bananelor;
(b)          de la data de 1
aprilie la data de 31 martie a anului următor pentru:
(i)      sectorul furajelor
uscate;
(ii)     sectorul viermilor
de mătase;
(c)          de la data de 1
iulie la data de 30 iunie a anului următor pentru:
(i)      sectorul
cerealelor;
(ii)     sectorul
semințelor;
(iii)     sectorul uleiului
de măsline și al măslinelor de masă;
(iv)    sectorul inului și
al cânepii;
(v)     sectorul laptelui și
produselor lactate;
(d)          de la data de 1
august la data de 31 iulie a anului următor pentru sectorul vitivinicol;
(e)          de la data de 1
septembrie la data de 31 august a anului următor pentru sectorul orezului;
(f)           de la data de
1 octombrie la data de 30 septembrie a anului următor pentru sectorul
zahărului.
Ținând seama de particularitățile din sectorul
fructelor și legumelor și din sectorul fructelor și legumelor prelucrate, se
deleagă Comisiei competența de a adopta acte delegate, în conformitate cu
articolul 160, pentru a stabili anii de comercializare pentru produsele
respective.
Articolul 7
Prețuri de referință
Se fixează următoarele prețuri de referință:
(a)          pentru sectorul
cerealelor, 101,31 EUR/tonă pentru stadiul de comercializare cu ridicata a
mărfurilor livrate la depozite, înainte de descărcare;
(b)          pentru orezul
nedecorticat, 150 EUR/tonă pentru calitatea standard astfel cum este definită
la punctul A din anexa III, pentru stadiul de comercializare cu ridicata a
mărfurilor livrate la depozite, înainte de descărcare;
(c)          pentru zahărul
de calitate standard, astfel cum este definit la punctul B din anexa III, în
privința zahărului neambalat, franco fabrică:
(i)      pentru zahărul alb:
404,4 EUR/tonă;
(ii)     pentru zahărul
brut: 335,2 EUR/tonă.
(d)          pentru sectorul
cărnii de vită și mânzat, 2 224 EUR/tonă pentru carcasele de bovine
masculi de grad R3 astfel cum este prevăzut în grila Uniunii de clasificare a
carcaselor de bovine adulte, prevăzută la articolul 18 alineatul (8),
;
(e)          pentru sectorul
laptelui și produselor lactate:
(i)      246,39
EUR/100 kg pentru unt;
(ii)     169,80 EUR/100 kg
pentru lapte praf degresat;
(f)           pentru carnea
de porc, 1 509,39 EUR/tonă pentru carcasele de porc de calitate standard,
definite în termeni de greutate și conținut de carne macră astfel cum este
stabilit în grila Uniunii de clasificare a carcaselor de porc prevăzută la
articolul 18 alineatul (8), după cum urmează:
(i)      carcasele care
cântăresc între 60 și 120 kg: grad E;
(ii)     carcasele care
cântăresc între 120 și 180 kg: grad R.
PARTEA II
PIAȚA INTERNĂ
TITLUL I
INTERVENȚIA PE PIAȚĂ
CAPITOLUL I
Intervenția publică și ajutorul pentru depozitarea privată
Secțiunea 1
Dispoziții generale privind intervenția publică și ajutorul pentru depozitarea
privată
Articolul 8
Domeniul de aplicare
Prezentul capitol stabilește normele
referitoare la intervenția pe piață în ceea ce privește:
(a)          intervenția publică, dacă produsele sunt achiziționate de autoritățile
competente ale statelor membre și sunt depozitate de acestea până la desfacere
și
(b)          acordarea de
ajutor pentru depozitarea produselor de către operatori privați.
Articolul 9
Proveniența produselor eligibile
Produsele eligibile pentru achiziție în cadrul
intervenției publice sau pentru acordarea de ajutoare pentru depozitarea
privată sunt originare din Uniune. De asemenea, dacă
produsele provin din recolte, acestea trebuie să fi fost recoltate în Uniune,
iar dacă provin din lapte, laptele respectiv trebuie să fi fost produs în
Uniune.
Secțiunea 2
Intervenția publică
Articolul 10
Produse eligibile pentru intervenția publică
Intervenția publică se aplică pentru produsele
următoare, sub rezerva îndeplinirii condițiilor stabilite în prezenta secțiune,
precum și a cerințelor și condițiilor care urmează a fi stabilite de Comisie
prin intermediul unor acte delegate și/sau al unor acte de punere în aplicare,
în temeiul articolelor 18 și 19:
(a)          grâu comun, orz
și porumb;
(b)          orez
nedecorticat;
(c)          carne
proaspătă sau refrigerată din sectorul cărnii de vită și mânzat, care intră sub
incidența codurilor NC 0201 10 00 și 0201 20 20 –
0201 20 50;
(d)          unt produs
direct și exclusiv din smântână pasteurizată obținută direct și exclusiv din
lapte de vacă într-o întreprindere agreată din Uniune, cu un conținut minim de
grăsimi butirice de 82 % din greutate și cu un conținut maxim de apă de 16
% din greutate;
(e)          lapte praf
degresat de calitate superioară obținut din lapte de vacă prin procedeul
pulverizării într-o întreprindere agreată din Uniune, cu un conținut minim de
materie proteică de 34 % din greutatea substanței uscate, fără grăsimi.
Articolul 11
Perioadele de intervenție publică
Intervenția publică este disponibilă:
(a)          pentru grâu
comun, orz și porumb, de la 1 noiembrie la 31 mai;
(b)          pentru orez
nedecorticat, de la 1 aprilie la 31 iulie;
(c)          pentru carnea de vită și mânzat, pe durata
întregului an de comercializare;
(d)          pentru unt și
lapte praf degresat, de la 1 martie la 31 august.
Articolul 12
Deschiderea și închiderea intervenției publice
1.           În cursul perioadelor
menționate la articolul 11, intervenția publică:
(a)     este deschisă pentru
grâul comun, unt și laptele praf degresat;
(b)     poate
fi deschisă de Comisie, prin intermediul unor acte de punere în aplicare,
pentru orz, porumb și orez nedecorticat (inclusiv soiuri sau tipuri specifice
de orez nedecorticat), dacă situația de pe piață impune acest lucru. Actele de
punere în aplicare respective sunt adoptate în conformitate cu procedura de
examinare menționată la articolul 162 alineatul (2);
(c)     poate fi deschisă de
Comisie pentru sectorul cărnii de vită și mânzat, prin intermediul altor acte
de punere în aplicare, în cazul în care prețul mediu de piață în decursul unei
perioade reprezentative adoptate în temeiul articolului 19 litera (a) într-un
stat membru sau într-o regiune a unui stat membru, înregistrat pe baza grilei
Uniunii de clasificare a carcaselor, astfel cum a fost adoptată în temeiul
articolului 18 alineatul (8), este mai mic de 1 560 EUR/tonă.
2.           Comisia poate, prin
intermediul unor acte de punere în aplicare, să închidă intervenția publică
pentru sectorul cărnii de vită și mânzat în cazul în care, în decursul unei
perioade reprezentative adoptate în temeiul articolului 19 litera (a), condițiile
prevăzute la alineatul (1) litera (c) nu mai sunt îndeplinite.
Articolul 13
Achizițiile la preț fix sau prin procedură de licitație
1.           Atunci când intervenția
publică este deschisă în conformitate cu articolul 12 alineatul (1)
litera (a), achizițiile se fac la preț fix în limitele precizate în
continuare pentru fiecare perioadă menționată la articolul 11:
(a)     pentru grâul comun,
3 milioane de tone;
(b)     pentru unt, 30 000
de tone;
(c)     pentru lapte praf
degresat, 109 000 de tone.
2.           Atunci când intervenția
publică este deschisă în temeiul articolului 12 alineatul (1), achizițiile se
fac prin intermediul unei proceduri de licitație pentru a se stabili prețul
maxim de achiziție:
(a)     pentru grâul comun,
unt și laptele praf degresat, peste limitele menționate la alineatul (1),
(b)     pentru orz, porumb, orez nedecorticat și pentru carnea de vită și
mânzat.
În condiții speciale și justificate corespunzător,
Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte de punere în aplicare,
restricții referitoare la procedurile de licitație adresate unui stat membru
sau unei regiuni a unui stat membru ori poate stabili prețurile de achiziție
pentru intervenția publică pentru fiecare stat membru sau pentru fiecare
regiune a unui stat membru pe baza prețurilor medii de piață înregistrate. Actele de punere în aplicare respective sunt adoptate în conformitate
cu procedura de examinare menționată la articolul 162 alineatul (2).
Articolul 14
Prețurile de intervenție publică
1.           Prețul de intervenție publică
înseamnă:
(a)     prețul la care
produsele sunt cumpărate în cadrul intervenției publice dacă acest lucru se
face la preț fix sau
(b)     prețul maxim la care
produsele eligibile pentru intervenția publică pot fi achiziționate, dacă acest
lucru se face prin procedură de licitație.
2.           Nivelul prețului de
intervenție publică:
(a)     pentru grâul comun,
orz, porumb, orez nedecorticat și lapte praf degresat este egal cu prețurile de
referință respective stabilite la articolul 7 în cazul achiziționării la preț
fix și nu trebuie să depășească prețurile de referință respective în cazul
achiziționării prin procedură de licitație;
(b)     pentru unt este egal
cu un procent de 90 % din prețul de referință stabilit la articolul 7 în cazul
achiziționării la preț fix și nu trebuie să depășească 90 % din prețul de
referință în cazul achiziționării prin licitație;
(c)     pentru carnea de
vită și mânzat nu trebuie să depășească prețul menționat la articolul 12
alineatul (1) litera (c).
3.           Prețurile de intervenție
publică, menționate la alineatele (1) și (2), se aplică fără a aduce atingere
creșterilor sau reducerilor de preț din motive de calitate pentru grâul comun,
orz, porumb și orez nedecorticat. Mai mult, ținând seama de necesitatea
asigurării unei orientări a producției spre anumite soiuri de orez nedecorticat,
se deleagă Comisiei competența de a adopta acte delegate, în conformitate cu
articolul 160, pentru a stabili majorări sau reduceri ale prețului de
intervenție publică.
Articolul 15
Principii generale privind desfacerea produselor din stocul de intervenție
publică
Desfacerea produselor achiziționate în cadrul
intervenției publice are loc astfel încât:
(a)          să se evite
orice perturbare a pieței,
(b)          să se asigure
accesul egal la mărfuri, precum și egalitatea de tratament a cumpărătorilor și
(c)          să se respecte angajamentele care derivă din acordurile
încheiate în conformitate cu articolul 218 din tratat.
Produsele pot fi desfăcute prin punerea lor la
dispoziție pentru programul de distribuire de produse alimentare către
persoanele cele mai defavorizate din Uniune stabilit în Regulamentul (UE)
nr. […], dacă programul respectiv prevede acest lucru. În acest caz, valoarea contabilă a acestor produse trebuie să fie la
nivelul prețului pertinent de intervenție publică stabilit, menționat la
articolul 14 alineatul (2).
Secțiunea 3
Ajutorul pentru depozitarea privată
Articolul 16
Produse eligibile
Ajutorul pentru depozitarea privată se poate
acorda pentru produsele enumerate în continuare, sub rezerva îndeplinirii
condițiilor stabilite în prezenta secțiune, precum și a cerințelor și a
condițiilor care urmează a fi adoptate de Comisie prin intermediul unor acte
delegate și/sau al unor acte de punere în aplicare în temeiul articolelor
17-19:
(a)          zahăr alb;
(b)          ulei de
măsline;
(c)          fibre de in;
(d)          carne de bovine
adulte, proaspătă sau refrigerată;
(e)          unt produs din
smântână obținută direct și exclusiv din lapte de vacă;
(f)           lapte praf
degresat fabricat din lapte de vacă;
(g)          carne de porc;
(h)          carne de oaie
și de capră.
Articolul 17
Condiții de acordare a ajutorului
1.           Se deleagă Comisiei competența de a adopta acte delegate
în conformitate cu articolul 160, dacă este necesar pentru a asigura
transparenței pieței, pentru a stabili condițiile în care Comisia poate decide
să acorde ajutor pentru depozitarea privată a produselor enumerate la articolul
16, ținând seama de prețurile medii de piață înregistrate în Uniune și de
prețurile de referință ale produselor respective sau de necesitatea de a
reacționa la o situație de pe piață deosebit de dificilă sau la evoluțiile
economice în sectorul respectiv, în unul sau mai multe state membre.
2.           Comisia poate decide, prin
intermediul unor acte de punere în aplicare, să acorde ajutor pentru
depozitarea privată pentru produsele enumerate la articolul 16, ținând cont de
condițiile menționate la alineatul (1) din prezentul articol. Actele de punere
în aplicare respective sunt adoptate în conformitate cu procedura de examinare
menționată la articolul 162 alineatul (2).
3.           Comisia stabilește în avans,
prin intermediul unor acte de punere în aplicare sau prin proceduri de
licitație, ajutorul pentru depozitarea privată prevăzut la articolul 16. Actele
de punere în aplicare respective sunt adoptate în conformitate cu procedura de
examinare menționată la articolul 162 alineatul (2).
4.           Comisia poate limita, prin
intermediul unor acte de punere în aplicare, acordarea ajutorului pentru
depozitarea privată sau poate stabili ajutorul pentru depozitarea privată
pentru fiecare stat membru sau pentru fiecare regiune a unui stat membru pe
baza prețurilor medii de piață înregistrate. Actele de punere în aplicare
respective sunt adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată
la articolul 162 alineatul (2).
Secțiunea 4
Dispoziții comune privind intervenția publică și ajutorul pentru depozitarea
privată
Articolul 18
Competențe delegate
1.           Se deleagă Comisiei
competența de a adopta acte delegate, în conformitate cu articolul 160, pentru
a prevedea măsurile enumerate la alineatele (2)-(9) din prezentul articol.
2.           Ținând seama de particularitățile
diferitelor sectoare, Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte
delegate, cerințele și condițiile pe care trebuie să le îndeplinească produsele
achiziționate în cadrul intervenției publice și depozitate în cadrul schemei de
acordare a unui ajutor pentru depozitarea privată, în plus față de cerințele
stabilite în prezentul regulament. Respectivele cerințe și condiții sunt
destinate să garanteze eligibilitatea și calitatea produselor achiziționate și
depozitate în ceea ce privește grupurile de calitate, gradele de calitate,
categoriile, cantitățile, ambalarea, etichetarea, vârstele maxime, conservarea,
precum și stadiul produselor vizate de prețul de intervenție și de ajutorul
pentru depozitarea privată.
3.           Ținând seama de
particularitățile sectorului cerealelor și ale sectorului orezului
nedecorticat, Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte delegate,
majorări sau reduceri de preț aplicabile din motive de calitate în conformitate
cu articolul 14 alineatul (3) atât în ceea ce privește achizițiile, cât și
vânzările de grâu comun, orz, porumb și orez nedecorticat.
4.           Ținând seama de
particularitățile sectorului cărnii de vită și mânzat, Comisia poate adopta,
prin intermediul unor acte delegate, norme privind obligația agențiilor de
plăți de a dispune dezosarea tuturor cantităților de carne de vită după
preluare și înainte de depozitare.
5.           Ținând seama de diversitatea
situațiilor existente în Uniune în ceea ce privește depozitarea stocurilor de
intervenție și asigurând un acces adecvat al operatorilor la schema de
intervenție publică, Comisia adoptă, prin intermediul unor acte delegate:
(a)     cerințele care
trebuie să fie îndeplinite de depozitele pentru intervenție pentru produsele
care urmează a fi achiziționate în cadrul schemei, norme privind capacitatea
minimă de depozitare pentru depozite și cerințele tehnice în vederea
conservării în stare bună a produselor preluate și a desfacerii lor la
sfârșitul perioadei de depozitare;
(b)     normele referitoare
la vânzarea cantităților reduse rămase în depozitare în statele membre, care
urmează să se facă sub responsabilitatea acestora, prin aplicarea unor
proceduri identice cu cele aplicate de Uniune, precum și normele privind
vânzarea directă a cantităților care nu mai pot fi reambalate sau sunt deteriorate;
(c)     normele privind
depozitarea produselor în interiorul și în afara statului membru responsabil
pentru acestea și pentru tratarea acestor produse în ceea ce privește taxele
vamale și toate celelalte sume care trebuie acordate sau percepute în cadrul
PAC.
6.           Ținând seama de necesitatea
de a se asigura că ajutorul pentru depozitarea privată are efectul dorit asupra
pieței, Comisia, prin intermediul unor acte delegate:
(a)     adoptă măsuri de
reducere a valorii ajutorului care urmează să fie plătit în cazul în care
cantitatea depozitată este mai mică decât cantitatea contractată;
(b)     poate stabili
condițiile pentru acordarea unui avans.
7.           Ținând seama de drepturile și
obligațiile ce le revin operatorilor care participă la intervenția publică sau
la depozitarea privată, Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte
delegate, norme privind:
(a)     utilizarea
procedurilor de licitație care garantează accesul egal la mărfuri, precum și
egalitatea de tratament a operatorilor;
(b)     eligibilitatea
operatorilor;
(c)     obligația de a
constitui o garanție care să garanteze îndeplinirea obligațiilor operatorilor.
8.           Ținând seama de necesitatea
de a standardiza prezentarea diferitelor produse în scopul de a îmbunătăți
transparența pieței, înregistrarea prețurilor și aplicarea măsurilor de
intervenție pe piață sub forma intervenției publice și a ajutorului pentru
depozitarea privată, Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte delegate,
la nivelul Uniunii, grile pentru clasificarea carcaselor în următoarele sectoare:
(a)     carne de vită și
mânzat;
(b)     carne de porc;
(c)     carne de oaie și de
capră.
9.           Ținând seama de necesitatea
de a asigura exactitatea și fiabilitatea clasificării carcaselor, Comisia poate
prevedea, prin intermediul unor acte delegate, revizuirea aplicării
clasificării carcaselor în statele membre de către un comitet al Uniunii compus
din experți din partea Comisiei și experți numiți de statele membre. Aceste
dispoziții pot prevedea ca Uniunea să suporte costurile rezultate din
activitatea de revizuire.
Articolul 19
Competențe de executare în conformitate cu procedura de examinare
Comisia adoptă, prin intermediul unor acte de
punere în aplicare, măsurile necesare pentru a se ajunge la o aplicare uniformă
a prezentului capitol pe întreg teritoriul Uniunii. Respectivele
măsuri pot viza în mod special:
(a)          perioadele,
piețele și prețurile de piață reprezentative necesare pentru aplicarea
prezentului capitol;
(b)          procedurile și
condițiile referitoare la livrarea produselor care urmează să fie achiziționate
în cadrul intervenției publice, la costurile de transport care trebuie
suportate de ofertant, la preluarea produselor de către agențiile de plăți și
la plată;
(c)          diferitele
operațiuni aferente procesului de dezosare pentru sectorul cărnii de vită și
mânzat;
(d)          orice
autorizație de depozitare în afara teritoriului statului membru în care
produsele au fost achiziționate și depozitate;
(e)          condițiile
privind vânzarea sau eliminarea produselor achiziționate în cadrul intervenției
publice, în special în ceea ce privește prețurile de vânzare, condițiile
referitoare la scoaterea din depozit, utilizarea sau destinația ulterioară a
produselor eliberate din stoc, inclusiv procedurile privind produsele puse la
dispoziție spre a fi utilizate în cadrul programului de distribuire de produse
alimentare către persoanele cele mai defavorizate din Uniune, inclusiv
transferurile între statele membre;
(f)           încheierea și
conținutul contractelor dintre autoritatea competentă a statului membru și
solicitanți;
(g)          plasarea și
păstrarea în depozitare privată și scoaterea din depozit;
(h)          durata
depozitării private și condițiile în care această durată, odată specificată în
contracte, poate fi scurtată sau prelungită;
(i)           condițiile în
care se poate decide că produsele care fac obiectul contractelor de depozitare
privată pot fi repuse pe piață sau eliminate;
(j)           normele
privind procedurile care trebuie urmate pentru achizițiile la preț fix sau
pentru acordarea ajutorului pentru depozitarea privată la preț fix;
(k)          recurgerea la
proceduri de licitație atât pentru intervenție publică, cât și pentru
depozitarea privată, în special în ceea ce privește:
(i)      depunerea ofertelor
și cantitatea minimă pentru care se poate depune o ofertă și
(ii)     selectarea ofertelor, asigurându-se că sunt preferate cele mai
favorabile pentru Uniune și permițând totodată ca acest fapt să nu ducă
neapărat la atribuirea unui contract.
Actele de punere în aplicare respective sunt
adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 162
alineatul (2).
Articolul 20
Alte competențe de executare
Comisia adoptă
acte de punere în aplicare necesare:
(a)          pentru a
respecta limitele intervenției, stabilite la articolul 13 alineatul (1); și
(b)          pentru a aplica
procedura de licitație menționată la articolul 13 alineatul (2) pentru grâu
comun, unt și lapte praf degresat peste cantitățile stabilite la articolul 13
alineatul (1).
CAPITOLUL II
Scheme de ajutoare
Secțiunea 1
Scheme de îmbunătățire a accesului la alimente
Subsecțiunea 1
Programul de încurajare a consumului de fructe în școli
Articolul 21
Ajutor pentru aprovizionarea cu fructe și legume, fructe și legume
prelucrate și produse pe bază de banane destinate copiilor
1.           În condiții care urmează a fi
stabilite de Comisie prin intermediul unor acte delegate și al unor acte de
punere în aplicare în temeiul articolelor 22 și 23, ajutoarele din partea
Uniunii se acordă pentru:
(a)     aprovizionarea instituțiilor de
învățământ, inclusiv creșe, alte instituții preșcolare, școli primare și
gimnazii, cu produse din sectorul fructelor și legumelor, al fructelor și
legumelor prelucrate și al bananelor destinate copiilor; și
(b)     anumite costuri legate de logistică,
precum și de distribuție, echipamente, promovare, monitorizare, evaluare și
măsurile de însoțire.
2.           Statele membre care doresc să
participe la program elaborează, la nivel național sau regional, o strategie
prealabilă pentru punerea în aplicare a programului. Acestea prevăd, de
asemenea, măsuri de însoțire necesare pentru a asigura eficacitatea programului.
3.           Cu ocazia elaborării
strategiilor lor, statele membre întocmesc o listă a produselor din sectorul
fructelor și legumelor, al fructelor și legumelor prelucrate și al bananelor
care vor fi eligibile în cadrul programelor lor. Totuși, respectiva listă nu
include produse excluse prin măsurile adoptate de Comisie prin intermediul unor
acte delegate în temeiul articolului 22 alineatul (2) litera (a). Statele
membre își selecționează produsele pe baza unor criterii obiective care pot
include caracterul sezonier, disponibilitatea produsului și aspecte legate de
mediu. În acest sens, statele membre pot acorda prioritate produselor originare
din Uniune.
4.           Ajutorul din partea Uniunii
menționat la alineatul (1):
(a)     nu depășește 150 de milioane EUR pe an
școlar, nici
(b)     nu depășește 75 % din costurile de
aprovizionare și din costurile conexe menționate la alineatul (1) sau 90 % din
aceste costuri în regiunile mai puțin dezvoltate și în regiunile
ultraperiferice menționate la articolul 349 din tratat și nici
(c)     nu acoperă alte
costuri în afară de costurile de aprovizionare și cele conexe menționate la
alineatul (1).
5.           Ajutorul din partea Uniunii
prevăzut la alineatul (1) nu trebuie utilizat pentru a înlocui finanțarea
acordată oricăror programe naționale în derulare de încurajare a consumului de
fructe sau altor programe de distribuire la nivelul școlilor care includ
distribuirea fructelor. Totuși, dacă un stat membru are deja în derulare un
program care ar fi eligibil pentru obținerea de ajutor din partea Uniunii în
temeiul prezentului articol și dacă acesta intenționează să extindă aplicarea
lui sau să îl facă mai eficient, inclusiv în ceea ce privește grupul-țintă al
programului, durata acestuia sau produsele eligibile, ajutorul Uniunii poate fi
acordat dacă sunt respectate limitările prevăzute la alineatul (4) litera (b)
în ceea ce privește raportul dintre ajutorul Uniunii și cuantumul total al
contribuției naționale. În acest caz, statul membru indică în strategia sa de
punere în aplicare cum intenționează să își extindă programul sau să îl facă
mai eficient.
7.           Statele membre pot acorda, pe
lângă ajutoarele din partea Uniunii, un ajutor național, în conformitate cu
articolul 152.
8.           Programul Uniunii de
încurajare a consumului de fructe în școli nu aduce atingere niciunui alt
program național separat de încurajare a consumului de fructe în școli care
este compatibil cu dreptul Uniunii.
9.           Uniunea poate finanța, de
asemenea, în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul (UE) nr. […]
privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune,
măsuri de informare, monitorizare și evaluare legate de programul de încurajare
a consumului de fructe în școli, inclusiv măsuri de sensibilizare a publicului
cu privire la acest program și măsuri de constituire a unei rețele.
Articolul 22
Competențe delegate
1.           Se deleagă Comisiei
competența de a adopta acte delegate, în conformitate cu articolul 160, pentru
a prevedea măsurile enumerate la alineatele (2)-(4) din prezentul articol.
2.           Ținând seama de necesitatea
de a promova formarea unor obiceiuri alimentare sănătoase în rândul copiilor,
Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte delegate, norme cu privire la:
(a)     produsele neeligibile pentru program,
ținând seama de aspectele nutriționale;
(b)     grupul țintă al programului;
(c)     strategiile
naționale sau regionale pe care trebuie să le elaboreze statele membre pentru a
beneficia de ajutor, inclusiv măsurile de însoțire;
(d)     aprobarea și
selectarea solicitanților ajutorului.
3.           Ținând seama de necesitatea de
a asigura o utilizare eficientă și orientată a fondurilor europene, Comisia
poate adopta, prin intermediul unor acte delegate, norme cu privire la:
(a)     criteriile obiective pentru repartizarea
ajutoarelor între statele membre, repartizarea orientativă a ajutoarelor între
statele membre și metoda de realocare a ajutoarelor între statele membre pe
baza cererilor primite;
(b)     costurile eligibile pentru ajutor,
inclusiv posibilitatea fixării unui plafon global pentru astfel de costuri;
(c)     monitorizare și evaluare
4.           Ținând seama de necesitatea
de a spori gradul de sensibilizare cu privire la program, Comisia poate
prevedea, prin intermediul unor acte delegate, obligația statelor membre
participante de a face cunoscut caracterul subvenționat al schemei.
Articolul 23
Competențe de executare în conformitate cu procedura de examinare
Comisia poate adopta, prin intermediul unor
acte de punere în aplicare, toate măsurile necesare legate de prezenta
subsecțiune, în special cu privire la:
(a)          repartizarea definitivă a
ajutoarelor între statele membre participante în limita creditelor disponibile
în buget;
(b)          cererile de ajutor și plăți;
(c)          metodele de
promovare a schemei și măsurile de constituire a unor rețele la nivelul
acesteia.
Actele de punere în aplicare respective sunt
adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 162
alineatul (2).
Subsecțiunea 2
Sistemul de distribuire a laptelui în școli
Articolul 24
Distribuirea de produse lactate către copii
1.           Se acordă ajutoare din partea
Uniunii pentru distribuirea către copiii din instituțiile de învățământ a unor
produse din sectorul laptelui și produselor lactate.
2.           Statele membre care doresc să
participe la program elaborează în prealabil o strategie, la nivel național sau
regional, pentru punerea în aplicare a acestuia.
3.           Statele membre pot acorda, pe
lângă ajutoarele din partea Uniunii, un ajutor național, în conformitate cu
articolul 152.
4.           Măsurile cu privire la
stabilirea ajutoarelor din partea Uniunii pentru întreaga gamă de lapte și
produse lactate sunt luate de Consiliu în conformitate cu articolul 43
alineatul (3) din tratat.
5.           Ajutorul Uniunii prevăzut la
alineatul (1) se acordă pentru o cantitate maximă de 0,25 litri echivalent
lapte pe copil și pe zi de școală.
Articolul 25
Competențe delegate
1.           Se deleagă Comisiei
competența de adopta acte delegate, în conformitate cu articolul 160,
pentru a prevedea măsurile enumerate la alineatele (2)-(4) din prezentul
articol.
2.           Ținând seama de evoluția
tendințelor în cazul consumului de produse lactate și de inovațiile și
evoluțiile de pe piața produselor lactate, precum și de aspectele nutriționale,
Comisia stabilește, prin intermediul unor acte delegate, produsele eligibile
pentru ajutoare în cadrul programului și adoptă norme referitoare la
strategiile naționale sau regionale pe care statele membre trebuie să le
elaboreze pentru a beneficia de ajutor, precum și la grupul-țintă al
programului.
3.           Ținând seama de necesitatea
de a se asigura că beneficiarii și solicitanții corespunzători sunt eligibili
pentru ajutoare, Comisia adoptă, prin intermediul unor acte delegate,
condițiile de acordare a ajutorului.
Ținând seama de necesitatea de a se asigura că
solicitanții își respectă obligațiile, se deleagă Comisiei competența de a adopta,
prin intermediul unor acte delegate, măsuri cu privire la constituirea unei
garanții de executare în cazul în care se efectuează o plată în avans din
ajutor.
4.           Ținând seama de necesitatea
de a spori gradul de sensibilizare cu privire la schema de ajutoare, Comisia
poate impune instituțiilor de învățământ, prin intermediul unor acte delegate,
să facă cunoscut caracterul subvenționat al programului.
Articolul 26
Competențe de executare în conformitate cu procedura de examinare
Comisia poate adopta, prin intermediul unor
acte de punere în aplicare, toate măsurile necesare în special cu privire la:
(a)          proceduri care să garanteze
respectarea cantității maxime eligibile pentru ajutoare;
(b)          aprobarea solicitanților, a
cererilor de ajutor și a plăților;
(c)          metodele de promovare a
schemei.
Actele de punere în aplicare respective sunt
adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 162
alineatul (2).
Secțiunea 2
Ajutoare în sectorul uleiului de măsline și al măslinelor de masă
Articolul 27
Ajutoare pentru organizațiile de operatori
1.           Uniunea finanțează programe
de lucru trienale care urmează să fie stabilite de organizațiile de operatori
definite la articolul 109 într-unul sau mai multe dintre domeniile următoare:
(a)     ameliorarea
impactului cultivării măslinelor asupra mediului;
(b)     ameliorarea
calității producției de ulei de măsline și de măsline de masă;
(c)     sistemul de
trasabilitate, certificarea și protejarea calității uleiului de măsline și a
măslinelor de masă, în special controlul calității uleiurilor de măsline
vândute consumatorilor finali, sub autoritatea administrațiilor naționale.
2.           Finanțarea de către Uniune a
programelor de lucru la menționate la alineatul (1) trebuie să fie:
(a)     11 098 000 EUR pe an
pentru Grecia;
(b)     576 000 EUR pe an
pentru Franța și
(c)     35 991 000 EUR pe an
pentru Italia.
3.           Finanțarea maximă de către
Uniune a programelor de lucru menționate la alineatul (1) este limitată la sumele
rezervate de statele membre. Finanțarea maximă a costurilor eligibile este:
(a)     75 % pentru
activitățile desfășurate în domeniile menționate la alineatul (1) litera (a);
(b)     75 % pentru
investițiile în active fixe și 50% pentru alte activități desfășurate în
domeniul menționat la alineatul (1) litera (b);
(c)     75 % pentru
programele de lucru desfășurate în cel puțin trei țări terțe sau state membre
neproducătoare de către organizațiile de operatori agreate din cel puțin două
state membre producătoare, în domeniile menționate la alineatul (1)
litera (c) și 50 % pentru celelalte activități desfășurate în aceleași
domenii.
Statul membru respectiv asigură o finanțare
suplimentară reprezentând până la 50 % din costurile neacoperite de finanțarea
din partea Uniunii.
Articolul 28
Competențe delegate
1.           Ținând seama de necesitatea
de a se asigura că ajutoarele prevăzute la articolul 27 își îndeplinesc
obiectivele de îmbunătățire a calității producției de ulei de măsline și de
măsline de masă, se deleagă Comisiei competența de a adopta acte delegate, în
conformitate cu articolul 160, cu privire la:
(a)     condițiile de
agreare a organizațiilor de operatori pentru schema de ajutoare și de
suspendare sau de retragere a respectivei aprobări;
(b)     măsurile eligibile
pentru finanțare din partea Uniunii;
(c)     acordarea de fonduri
din partea Uniunii destinate unor măsuri speciale;
(d)     activitățile și
costurile neeligibile pentru finanțare din partea Uniunii;
(e)     selecția și
aprobarea programelor de lucru.
2.           Ținând seama de necesitatea
de a garanta că operatorii își respectă obligațiile, se deleagă Comisiei
competența de a adopta acte delegate, în conformitate cu articolul 160,
pentru a solicita constituirea unei garanții în cazul în care se efectuează o
plată în avans din ajutoare.
Articolul 29
Competențe de executare
Prin intermediul unor acte de punere în
aplicare, Comisia poate adopta măsuri referitoare la:
(a)          punerea în
aplicare a unor programe de lucru și modificarea acestora;
(b)          plata
ajutoarelor, inclusiv a avansurilor din acestea.
Actele de punere în aplicare respective sunt
adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 162
alineatul (2).
Secțiunea 3
Ajutoare în sectorul fructelor și legumelor
Articolul 30
Fonduri operaționale
1.           Organizațiile de producători
din sectorul fructelor și legumelor pot crea un fond operațional. Fondul este
finanțat prin:
(a)     contribuțiile
financiare ale membrilor sau ale organizației de producători;
(b)     ajutor financiar din
partea Uniunii, care poate fi acordat organizațiilor de producători în
conformitate cu termenii și condițiile stabilite prin actele delegate și prin
actele de punere în aplicare adoptate de Comisie în temeiul articolelor 35
și 36.
2.           Fondurile operaționale se
utilizează numai pentru finanțarea programelor operaționale care au fost
prezentate statelor membre și au fost aprobate de acestea.
Articolul 31
Programe operaționale
1.           Programele operaționale din
sectorul fructelor și legumelor urmăresc cel puțin două dintre obiectivele
menționate la articolul 106 litera (c) sau dintre următoarele
obiective:
(a)     planificarea
producției;
(b)     ameliorarea
calității produselor;
(c)     creșterea valorii
comerciale a produselor;
(d)     promovarea
produselor proaspete sau prelucrate;
(e)     măsuri de protecție
a mediului și metode de producție care să respecte mediul; inclusiv agricultura
ecologică;
(f)      prevenirea și
gestionarea crizelor.
Programele operaționale se transmit statelor
membre spre aprobare.
2.           Prevenirea și gestionarea
crizelor, menționate la alineatul (1) litera (f), se concentrează pe evitarea
și soluționarea crizelor de pe piețele fructelor și legumelor, incluzând, în
acest context:
(a)     retragerea de pe
piață;
(b)     recoltarea înainte
de coacere sau nerecoltarea fructelor și a legumelor;
(c)     promovarea și
comunicarea;
(d)     măsuri referitoare
la cursuri de formare;
(e)     asigurarea
recoltelor;
(f)      sprijin pentru
costurile administrative generate de constituirea unor fonduri mutuale.
Măsurile de prevenire și gestionare a crizelor,
inclusiv rambursările de capital și dobânzi menționate la al treilea paragraf,
nu includ mai mult de o treime din cheltuielile efectuate în cadrul programului
operațional.
Organizațiile de producători pot lua credite în
condiții comerciale pentru finanțarea măsurilor de prevenire și gestionare a
crizelor. În acest caz, rambursarea capitalului și a dobânzilor
aferente creditelor poate fi considerată ca parte a programului operațional,
putând astfel fi eligibilă pentru ajutor financiar din partea Uniunii în
temeiul articolului 32. Orice acțiune specifică de prevenire și gestionare
a crizelor se finanțează fie prin astfel de credite, fie direct, fiind permisă
doar una dintre aceste variante.
3.           Statele membre se asigură că:
(a)     programele
operaționale includ două sau mai multe acțiuni de protecție a mediului; sau
(b)     cel puțin 10% din
cheltuielile efectuate în cadrul programelor operaționale vizează acțiuni de
protecție a mediului.
Acțiunile de protecție a mediului respectă
cerințele privind plățile de agromediu stabilite la articolului 29
alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. […] privind sprijinul pentru
dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală
(FEADR).
În cazul în care cel puțin 80 % dintre
producători, membri ai unei organizații de producători, trebuie să respecte
unul sau mai multe angajamente de agromediu identice prevăzute la articolul 29
alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. […] privind sprijinul pentru
dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală
(FEADR), fiecare dintre respectivele angajamentele se consideră a fi o acțiune
de protecție a mediului în sensul primului paragraf litera (a).
Sprijinul pentru acțiunile de protecție a mediului
menționate la primul paragraf acoperă costurile suplimentare și pierderile de
venit care rezultă din respectivele acțiuni.
4.           Statele membre se asigură că
investițiile care sporesc presiunea asupra mediului sunt permise doar în
situațiile în care sunt puse în practică metode eficace de protecție a mediului
împotriva acestor presiuni.
Articolul 32
Ajutor financiar din partea Uniunii
1.           Ajutorul financiar din partea
Uniunii este egal cu valoarea contribuțiilor financiare menționate la
articolul 30 alineatul (1) litera (a) plătite efectiv și
limitate la 50 % din valoarea reală a cheltuielilor suportate.
2.           Ajutorul financiar din partea
Uniunii este limitat la 4,1 % din valoarea producției comercializate a fiecărei
organizații de producători.
Cu toate acestea, respectivul procentaj poate fi
majorat la 4,6% din valoarea producției comercializate, cu condiția ca suma ce
depășește 4,1% din valoarea producției comercializate să fie utilizată numai
pentru măsurile de prevenire și gestionare a crizelor.
3.           La cererea organizației de
producători, limita de 50 % prevăzută la alineatul (1) crește la 60 % pentru un
program operațional sau pentru o parte din acesta în cazul în care se
întrunește cel puțin una dintre condițiile următoare:
(a)     este prezentat de
mai multe organizații de producători din Uniune care participă, în state membre
diferite, la programe transnaționale;
(b)     este prezentat de
una sau mai multe organizații de producători implicate în programe care
funcționează pe bază interprofesională;
(c)     acoperă numai
ajutorul specific acordat pentru producția de produse ecologice reglementate de
Regulamentul (CE) nr. 834/2007 al Consiliului[24];
(d)     este primul program
prezentat de o organizație de producători recunoscută care a fuzionat cu o altă
organizație de producători recunoscută;
(e)     este primul program
prezentat de o asociație recunoscută a organizațiilor de producători;
(f)      este prezentat de
organizații de producători din state membre în care organizațiile de
producători comercializează mai puțin de 20 % din producția de fructe și
legume;
(g)     este prezentat de o
organizație de producători dintr-una dintre regiunile ultraperiferice
menționate la articolul 349 din tratat;
(h)     acoperă numai
sprijinul specific pentru acțiuni de promovare a consumului de fructe și legume
în rândul copiilor din instituțiile de învățământ.
4.           Limita de 50 % prevăzută la
alineatul (1) crește la 100 % în cazul în care volumul retragerilor
de fructe și legume de pe piață nu depășește 5 % din volumul producției
comercializate a fiecărei organizații de producători, iar cantitățile retrase
sunt eliminate prin:
(a)     distribuție gratuită
către organizații și fundații de caritate agreate în acest scop de statele
membre, pentru a fi utilizate în cadrul activităților de sprijinire a
persoanelor al căror drept la asistență publică este recunoscut de legislația
națională, în special din cauza lipsei mijloacelor de subzistență;
(b)     distribuție gratuită
către unități penitenciare, școli, instituții publice de învățământ și tabere
de vacanță pentru copii, precum și către spitale și cămine de bătrâni desemnate
de statele membre, care iau toate măsurile pentru ca aceste cantități
distribuite să fie în plus față de cantitățile achiziționate în mod obișnuit de
astfel de unități.
Articolul 33
Ajutor financiar național
1.           În regiuni ale statelor
membre în care gradul de organizare a producătorilor din sectorul fructelor și
legumelor este deosebit de scăzut, Comisia poate autoriza statele membre, în
conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 162 alineatul
(2), prin intermediul unor acte de punere în aplicare, la cererea justificată
corespunzător a statelor membre, să plătească organizațiilor de producători un
ajutor financiar național egal cu maximum 80 % din contribuțiile financiare
menționate la articolul 30 alineatul (1) litera (a). Acest ajutor se adaugă la
fondul operațional.
2.           În regiuni ale statelor
membre în care organizațiile de producători, asociațiile organizațiilor de
producători și grupurile de producători menționate la articolul 28 din
Regulamentul (UE) nr. […] privind sprijinul pentru dezvoltare rurală
acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) comercializează
mai puțin de 15 % din valoarea producției de fructe și legume și a căror
producție de fructe și legume reprezintă cel puțin 15 % din producția lor
agricolă totală, ajutorul financiar național menționat la alineatul (1)
poate fi rambursat de Uniune la cererea statului membru respectiv. Prin
intermediul unor acte de punere în aplicare, Comisia decide cu privire la
rambursarea respectivă. Actele de punere în aplicare respective sunt adoptate
în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 162 alineatul
(2).
Articolul 34
Cadrul național și strategia națională pentru programele operaționale
1.           Statele membre instituie un
cadru național pentru stabilirea condițiilor generale privind acțiunile de
protecție a mediului menționate la articolul 31 alineatul (3). Acest cadru
prevede, în special, că acțiunile respective trebuie să respecte cerințele
corespunzătoare din Regulamentul (UE) nr. […] privind sprijinul pentru
dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală
(FEADR), în special pe cele de la articolul 6 referitoare la coerență.
Statele membre prezintă Comisiei cadrul propus,
iar Comisia, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, poate solicita
modificări în termen de trei luni în cazul în care constată că propunerea nu ar
contribui la atingerea obiectivelor stabilite la articolul 191 din tratat și în
cel de-al șaptelea program de acțiune pentru mediu al Uniunii. Investițiile în exploatațiile individuale sprijinite de programele
operaționale trebuie să respecte, de asemenea, obiectivele respective.
2.           Fiecare stat membru
stabilește o strategie națională destinată programelor operaționale sustenabile
pe piața fructelor și legumelor. Această strategie include:
(a)     o analiză a
situației din perspectiva punctelor tari și a punctelor slabe, precum și a
potențialului de dezvoltare;
(b)     justificarea
priorităților alese;
(c)     obiectivele
programelor operaționale și ale instrumentelor, precum și indicatorii de
performanță;
(d)     evaluarea
programelor operaționale;
(e)     obligațiile de
raportare ale organizațiilor de producători.
De asemenea, strategia națională trebuie să
includă cadrul național menționat la alineatul (1).
3.           Alineatele (1) și (2) nu
se aplică statelor membre care nu au organizații de producători recunoscute.
Articolul 35
Competențe delegate
Ținând seama de necesitatea de a asigura un
sprijin eficient, orientat și sustenabil al organizațiilor de producători din
sectorul fructelor și legumelor, se deleagă Comisiei competența de a adopta
acte delegate, în conformitate cu articolul 160, prin care să stabilească
reguli privind:
(a)          fondurile
operaționale și programele operaționale, cu privire la:
(i)      sumele estimate,
finanțarea și utilizarea fondurilor operaționale;
(ii)     conținutul, durata,
aprobarea și modificarea programelor operaționale;
(iii)     eligibilitatea
măsurilor, a acțiunilor sau a cheltuielilor din cadrul unui program operațional
și normele naționale complementare în acest sens;
(iv)    raportul dintre
programele operaționale și programele de dezvoltare rurală;
(v)     programele
operaționale ale asociațiilor organizațiilor de producători;
(b)          structura și
conținutul unui cadru național și ale unei strategii naționale;
(c)          ajutorul
financiar din partea Uniunii, cu privire la:
(i)      baza de calcul a
ajutorului financiar al Uniunii, în special valoarea producției comercializate
a unei organizații de producători;
(ii)     perioadele de
referință aplicabile pentru calcularea ajutorului;
(iii)     reducerea
drepturilor la ajutor financiar în caz de depunere cu întârziere a cererilor de
ajutor;
(iv)    acordarea de plăți
în avans, precum și constituirea și executarea garanțiilor în cazul efectuării
de plăți în avans;
(d)          măsuri de
prevenire și gestionare a situațiilor de criză, cu privire la:
(i)      selectarea măsurilor
de prevenire și gestionare a crizelor;
(ii)     definiția
retragerii de pe piață;
(iii)     destinația
produselor retrase;
(iv)    ajutorul maxim
pentru retragerile de pe piață;
(v)     notificarea în
prealabil în cazul retragerilor de pe piață;
(vi)    calcularea volumului
producției comercializate în cazul retragerilor;
(vii)    afișarea emblemei
europene pe ambalajul produselor destinate distribuirii gratuite;
(viii)   condițiile
referitoare la destinatarii produselor retrase;
(ix)    definirea recoltării
înainte de coacere și a nerecoltării;
(x)     condițiile de
aplicare a măsurilor de recoltare înainte de coacere și de nerecoltare;
(xi)    obiectivele
asigurării recoltelor;
(xii)    definirea noțiunii
de fenomen climatic cu efecte adverse;
(xiii)   condițiile privind
acordarea de sprijin pentru costurile administrative legate de constituirea
unor fonduri mutuale;
(e)          ajutorul
financiar din partea Uniunii, cu privire la:
(i)      gradul de
organizare a producătorilor;
(ii)     modificarea
programelor operaționale;
(iii)     reducerea
drepturilor la ajutor financiar în caz de depunere cu întârziere a cererilor de
ajutor financiar;
(iv)    constituirea,
eliberarea și executarea garanțiilor în cazul efectuării de plăți în avans;
(v)     nivelul maxim al
rambursării ajutorului financiar național de către Uniune.
Articolul 36
Competențe de executare în conformitate cu procedura de examinare
Prin intermediul unor acte de punere în
aplicare, Comisia poate adopta măsuri privind:
(a)          administrarea
fondurilor operaționale;
(b)          formatul
programelor operaționale;
(c)          cererile de
ajutor și plata ajutoarelor, inclusiv plata în avans și plata parțială a
ajutorului;
(d)          creditele de
finanțare a măsurilor de prevenire și gestionare a crizelor;
(e)          respectarea
standardelor de comercializare în cazul retragerilor;
(f)           costurile de
transport, de sortare și de ambalare în cazul distribuirilor gratuite;
(g)          măsurile de
promovare, de informare și de formare în caz de prevenire și gestionare a
crizelor;
(h)          gestionarea
măsurilor de asigurare a recoltelor;
(i)           dispozițiile
privind ajutoarele de stat pentru măsurile de prevenire și gestionare a
crizelor;
(j)           autorizarea
acordării unui ajutor financiar național;
(k)          cererile
de ajutor financiar național și plata acestuia;
(l)           rambursarea
ajutorului financiar național.
Actele de punere în aplicare respective sunt
adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 162
alineatul (2).
Secțiunea 4
Programe de sprijin în sectorul vitivinicol
Subsecțiunea 1
Dispoziții generale și măsuri eligibile
Articolul 37
Domeniul de aplicare
Prezenta secțiune stabilește normele care
reglementează acordarea de fonduri din partea Uniunii statelor membre, precum
și utilizarea acestor fonduri de către statele membre prin intermediul unor
programe naționale de sprijin întocmite pentru o perioadă de cinci ani
(„programe de sprijin”), în vederea finanțării măsurilor de sprijin specifice
destinate să susțină sectorul vitivinicol.
Articolul 38
Compatibilitate și coerență
1.           Programele de sprijin trebuie
să fie compatibile cu dreptul Uniunii și cu activitățile, politicile și
prioritățile Uniunii.
2.           Statele membre dețin
responsabilitatea pentru programele de sprijin și asigură compatibilitatea
acestora cu ordinea juridică internă și elaborarea și punerea lor în aplicare
în mod obiectiv, ținând cont de situația economică a producătorilor vizați și
de necesitatea de a evita tratamentul inegal nejustificat între producători.
3.           Nu se acordă sprijin:
(a)     pentru proiecte de
cercetare și măsuri destinate să susțină astfel de proiecte, fără a aduce
atingere dispoziţiilor de la articolul 43 alineatul (3) literele (d) și (e);
(b)     pentru măsurile
cuprinse în programele de dezvoltare rurală ale statelor membre în temeiul
Regulamentului (UE) nr. […] privind sprijinul pentru dezvoltare rurală
acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR).
Articolul 39
Prezentarea programelor de sprijin
1.           Fiecare stat membru
producător enumerat în anexa IV înaintează Comisiei un proiect de program de
sprijin pe cinci ani care cuprinde cel puțin una dintre măsurile eligibile
prevăzute la articolul 40.
2.           Programele de sprijin devin
aplicabile la trei luni după ce au fost prezentate Comisiei.
Cu toate acestea, în cazul în care Comisia, prin
intermediul unui act de punere în aplicare, constată că programul de sprijin
prezentat nu respectă normele prevăzute în prezenta secțiune, informează statul
membru în consecință. În acest caz, statul membru
înaintează Comisiei un program de sprijin revizuit. Programul de sprijin
revizuit devine aplicabil la două luni după prezentarea sa, cu excepția cazului
în care persistă o incompatibilitate, situație în care se aplică prezentul
paragraf.
3.           Alineatul (2) se aplică mutatis
mutandis modificărilor privind programele de sprijin prezentate de statele
membre.
Articolul 40
Măsuri eligibile
Programele de sprijin pot cuprinde una singură
sau mai multe dintre măsurile următoare:
(a)          sprijinul prin schema
de plată unică în conformitate cu articolul 42;
(b)          promovarea în
conformitate cu articolul 43;
(c)          restructurarea
și reconversia plantațiilor viticole în conformitate cu articolul 44;
(d)          recoltarea
înainte de coacere în conformitate cu articolul 45;
(e)          fondurile
mutuale în conformitate cu articolul 46;
(f)           asigurarea
recoltei în conformitate cu articolul 47;
(g)          investițiile în
conformitate cu articolul 48;
(h)          distilarea
produselor secundare în conformitate cu articolul 49.
Articolul 41
Norme generale aplicabile programelor de sprijin
1.           Fondurile disponibile din
partea Uniunii se alocă în limitele bugetare prevăzute în anexa IV.
2.           Sprijinul din partea Uniunii
se acordă numai pentru cheltuielile eligibile suportate după prezentarea
programelor de sprijin relevante.
3.           Statele membre nu contribuie la
costurile aferente măsurilor finanțate de Uniune în cadrul programelor de
sprijin.
Subsecțiunea 2
Măsuri de sprijin specifice
Articolul 42
Schema de plată unică și sprijinul pentru viticultori
Programele de sprijin pot include sprijin
pentru viticultori numai sub forma alocării de drepturi la plată, decisă de
statele membre până la 1 decembrie 2012 în temeiul articolului 137 din
Regulamentul (UE) nr. [COM(2010)799] și în condițiile prevăzute la
articolul respectiv.
Articolul 43
Promovare în țările terțe
1.           Sprijinul în temeiul
prezentului articol se acordă pentru măsuri de informare sau de promovare în
țările terțe a vinurilor produse în Uniune, în vederea îmbunătățirii
competitivității acestora în țările respective.
2.           Măsurile menționate la
alineatul (1) se aplică vinurilor cu denumire de origine protejată sau cu indicație
geografică protejată ori vinurilor pentru care se indică soiul viței-de-vie.
3.           Măsurile menționate la
alineatul (1) pot să constea numai în:
(a)     relații publice,
măsuri de promovare sau de publicitate, care subliniază în mod special
avantajele produselor din Uniune, în principal în ceea ce privește calitatea,
siguranța alimentară sau respectarea mediului;
(b)     participarea la
evenimente, târguri sau expoziții de importanță internațională;
(c)     campanii de
informare, în special privind sistemele Uniunii referitoare la denumirile de
origine, indicațiile geografice și producția ecologică;
(d)     studii ale noilor
piețe, necesare pentru extinderea piețelor de desfacere;
(e)     studii de evaluare a
rezultatelor măsurilor de informare și promovare.
4.           Contribuția Uniunii la
finanțarea activităților de promovare menționate la alineatul (1) nu depășește
50 % din cheltuielile eligibile.
Articolul 44
Restructurarea și reconversia plantațiilor viticole
1.           Obiectivul măsurilor
referitoare la restructurarea și reconversia plantațiilor viticole este
creșterea competitivității producătorilor de vin.
2.           Restructurarea și reconversia
plantațiilor viticole sunt sprijinite cu condiția ca statele membre să trimită
inventarul potențialului lor de producție, în conformitate cu articolul 102
alineatul (3).
3.           Sprijinul pentru
restructurarea și reconversia plantațiilor viticole poate acoperi numai una sau
mai multe dintre următoarele activități:
(a)     reconversia
soiurilor, inclusiv prin supraaltoire;
(b)     replantarea
plantațiilor viticole;
(c)     ameliorarea
tehnicilor de gestionare a plantațiilor viticole.
Reînnoirea normală a plantațiilor viticole ajunse
la finalul ciclului lor natural de viață este exclusă de la acordarea
sprijinului.
4.           Sprijinul pentru
restructurarea și reconversia plantațiilor viticole poate lua numai următoarele
forme:
(a)     acordarea unor
despăgubiri producătorilor pentru pierderea veniturilor lor ca urmare a punerii
în aplicare a măsurii;
(b)     o contribuție la
costurile de restructurare și reconversie.
5.           Despăgubirea producătorilor
pentru pierderea veniturilor, menționată la alineatul (4) litera (a), poate
acoperi până la 100 % din pierderile relevante și poate lua una dintre
formele următoare:
(a)     sub rezerva
dispozițiilor din partea II titlul I capitolul III secțiunea V subsecțiunea II
din Regulamentul (UE) nr. [COM (2010) 799], care stabilește regimul tranzitoriu
al drepturilor de plantare, autorizarea coexistenței plantațiilor viticole
vechi și noi până la încheierea regimului tranzitoriu pentru o perioadă maximă de
trei ani;
(b)     o compensație
financiară.
6.           Contribuția Uniunii la
finanțarea costurilor efective de restructurare și reconversie a plantațiilor
viticole nu depășește 50 % din acestea. În regiunile mai puţin dezvoltate,
contribuția Uniunii la costurile de restructurare și reconversie nu depășește
75 %.
Articolul 45
Recoltarea înainte de coacere
1.           În sensul prezentului
articol, recoltarea înainte de coacere înseamnă distrugerea totală sau
înlăturarea ciorchinilor neajunși încă la maturitate, reducând astfel la zero
producția pe suprafața respectivă.
2.           Sprijinul pentru recoltarea
înainte de coacere contribuie la restabilirea echilibrului între cerere și
ofertă pe piața vitivinicolă a Uniunii, pentru a preveni crizele pe piață.
3.           Sprijinul pentru recoltarea
înainte de coacere poate fi acordat ca despăgubire sub forma unei sume
forfetare pe hectar, al cărei cuantum urmează să fie stabilit de statul membru
în cauză.
Această plată nu depășește 50 % din suma
costurilor directe ale distrugerii sau înlăturării ciorchinilor și a
pierderilor de venit aferente unei astfel de distrugeri sau înlăturări.
4.           Statele membre vizate
introduc un sistem bazat pe criterii obiective pentru a se asigura că măsura
recoltării înainte de coacere nu duce la o despăgubire a producătorilor de vin
individuali care să depășească plafoanele menționate la alineatul (3) al doilea
paragraf.
Articolul 46
Fonduri mutuale
1.           Sprijinul pentru crearea de
fonduri mutuale oferă asistență producătorilor care doresc să se asigure
împotriva fluctuațiilor pieței.
2.           Sprijinul pentru crearea de
fonduri mutuale poate fi acordat sub forma unui ajutor temporar și degresiv
destinat să acopere costurile administrative ale unor astfel de fonduri.
Articolul 47
Asigurarea recoltelor
1.           Sprijinul pentru asigurarea
recoltei contribuie la protejarea veniturilor producătorilor atunci când
acestea sunt afectate de dezastre naturale, fenomene climatice cu efecte
adverse, boli sau infestări cu dăunători.
2.           Sprijinul pentru asigurarea
recoltei poate fi acordat sub forma unei contribuții financiare a Uniunii, care
nu depășește:
(a)     80 % din costul
primelor de asigurare plătite de producători pentru a se asigura împotriva
pierderilor produse de fenomene climatice cu efecte adverse asimilabile
dezastrelor naturale;
(b)     50 % din costul
primelor de asigurare plătite de producători pentru asigurări împotriva:
(i)      pierderilor
menționate la litera (a) și împotriva altor pierderi cauzate de fenomene
meteorologice nefavorabile
(ii)      pierderilor
cauzate de animale, de boli ale plantelor sau de infestări cu dăunători.
3.           Sprijinul pentru asigurarea
recoltei poate fi acordat dacă plățile din asigurarea în cauză nu îi
despăgubesc pe producători în proporție de peste 100 % din pierderile de
venit suferite, luând în calcul oricare alte eventuale despăgubiri pe care
aceștia le-au obținut în cadrul altor scheme de sprijin în legătură cu riscul
asigurat.
4.           Sprijinul pentru asigurarea
recoltei nu trebuie să denatureze concurența pe piața asigurărilor.
Articolul 48
Investiții
1.           Sprijinul poate fi acordat
pentru investiții corporale sau necorporale în instalații de prelucrare, în
infrastructura unității de vinificație sau în comercializarea vinului, care
îmbunătățesc performanța globală a întreprinderii și se referă la unul sau mai
multe dintre următoarele aspecte:
(a)     producerea sau
comercializarea produselor vitivinicole menționate în anexa VI partea II;
(b)     dezvoltarea unor
produse, procese și tehnologii noi referitoare la produsele menționate în anexa
VI partea II.
2.           Atunci când este acordat la
nivelul maxim, ajutorul prevăzut la alineatul (1) se aplică numai
microîntreprinderilor și întreprinderile mici și mijlocii definite în
Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei din 6 mai 2003 privind definirea
microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii[25].
Prin derogare de la primul paragraf, rata maximă
se poate aplica tuturor întreprinderilor în cazul regiunilor ultraperiferice
menționate la articolul 349 din tratat și al insulelor mici din Marea Egee,
astfel cum sunt definite la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr.
1405/2006[26]. În cazul întreprinderilor care nu intră sub incidența articolului 2
alineatul (1) din titlul I al anexei la Recomandarea 2003/361/CE și care
au mai puțin de 750 de angajați sau o cifră de afaceri mai mică de 200 de
milioane EUR, intensitatea maximă a ajutorului se reduce la jumătate.
Sprijinul nu se acordă întreprinderilor în
dificultate în sensul Orientărilor comunitare privind ajutorul de stat pentru
salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate[27].
3.           Costurile eligibile exclud
costurile neeligibile menționate la articolul 59 alineatul (3) din Regulamentul
(UE) nr. [COM(2011)615].
4.           Plafoanele maxime ale
ajutoarelor în ceea ce privește costurile de investiții eligibile care se aplică
contribuției Uniunii sunt următoarele:
(a)     50 % în regiunile
mai puțin dezvoltate;
(b)     40 % în alte regiuni
decât regiunile mai puțin dezvoltate;
(c)     75 % în regiunile
ultraperiferice menționate la articolul 349 din tratat;
(d)     65 % în insulele
mici din Marea Egee, astfel cum sunt definite la articolul 1 alineatul (2)
din Regulamentul (CE) nr. 1405/2006.
5.           Articolul 61 din Regulamentul
(UE) nr. [COM(2011)615] se aplică mutatis mutandis sprijinului
menționat la alineatul (1) din prezentul articol.
Articolul 49
Distilarea produselor secundare
1.           Se poate acorda sprijin
pentru distilarea voluntară sau obligatorie a produselor secundare ale
vinificației care a fost efectuată în conformitate cu condițiile stabilite în
anexa VII partea II secțiunea D.
Valoarea ajutorului se stabilește pe % vol. și pe
hectolitru de alcool produs. Nu se acordă niciun ajutor
pentru volumul de alcool pe care îl conțin produsele secundare ce urmează a fi
distilate și care depășește 10 % din volumul de alcool conținut de vinul produs.
2.           Nivelurile maxime aplicabile
ale ajutoarelor se bazează pe costurile de colectare și prelucrare și sunt
stabilite de Comisie prin intermediul unor acte de punere în aplicare în
temeiul articolului 51.
3.           Alcoolul rezultat din
distilarea pentru care s-a acordat sprijin menționată la alineatul (1) este
folosit exclusiv în scopuri industriale sau energetice, pentru a se evita
denaturarea concurenței.
Subsecțiunea 3
Dispoziții procedurale
Articolul 50
Competențe delegate
Ținând seama de necesitatea de a se asigura că
programele de sprijin îndeplinesc obiectivele vizate și că utilizarea
fondurilor europene este bine direcționată, se deleagă Comisiei competența de a
adopta acte delegate, în conformitate cu articolul 160, prin care să
stabilească norme:
(a)          privind
responsabilitatea pentru cheltuieli între data primirii programelor de sprijin
și a modificării programelor de sprijin și data punerii lor în aplicare;
(b)          privind
criteriile de eligibilitate pentru măsurile de sprijin, tipul de cheltuieli și
de operațiuni eligibile pentru sprijin, măsurile neeligibile pentru sprijin și
nivelul maxim al sprijinului pentru fiecare măsură;
(c)          privind
modificarea programelor de sprijin după ce au devenit aplicabile;
(d)          privind
cerințele și pragurile aplicabile plăților în avans, inclusiv cerința
constituirii unei garanții în cazul efectuării unei plăți în avans;
(e)          care să conțină
dispozițiile generale și definițiile necesare în scopul punerii în aplicare a
prezentei secțiuni;
(f)           vizând să
evite utilizarea abuzivă a măsurilor de sprijin și dubla finanțare a
proiectelor;
(g)          în temeiul
cărora producătorii să retragă produsele secundare de vinificație, precum și
excepții de la această obligație prin care să se evite sarcina administrativă
suplimentară și reguli pentru certificarea voluntară a distileriilor;
(h)          de stabilire a
unor cerințe pentru statele membre pentru punerea în aplicare a măsurilor de
sprijin, precum și a unor restricții pentru a garanta compatibilitatea cu sfera
de aplicare a măsurilor de sprijin;
(j)           referitoare la
plățile către beneficiari și la plățile prin intermediarii în asigurări în
cazul sprijinului pentru asigurarea recoltei prevăzut la articolul 47.
Articolul 51
Competențe de executare în conformitate cu procedura de examinare
Prin intermediul unor acte de punere în
aplicare, Comisia poate adopta măsuri privind:
(a)          prezentarea
programelor de sprijin, planificarea financiară corespunzătoare și revizuirea
programelor de sprijin;
(b)          procedurile de
depunere a cererilor și de selecție a acestora;
(c)          evaluarea
acțiunilor finanțate;
(d)          calcularea și
plata ajutorului pentru recoltarea înainte de coacere și pentru distilarea produselor
secundare;
(e)          cerințele cu privire la gestionarea financiară a măsurilor de
sprijin de către statele membre;
(f)           nomele privind
coerența măsurilor.
Actele de punere în aplicare respective sunt
adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 162
alineatul (2).
Secțiunea 5
Ajutor pentru sectorul apicol
Articolul 52
Programe naționale și finanțare
1.           Statele
membre pot elabora, pentru sectorul apicol, programe naționale pentru o
perioadă de trei ani.
2.           Contribuția Uniunii la
programele apicole nu depășește 50 % din cheltuielile suportate de statele
membre.
3.           Pentru a beneficia de contribuția
Uniunii prevăzută la alineatul (2), statele membre realizează un studiu despre
structura producției și a comercializării în sectorul apicol de pe teritoriul
lor.
Articolul 53
Competențe delegate
Ținând seama de necesitatea de a asigura o
utilizare bine direcționată a fondurilor Uniunii pentru apicultură, se deleagă
Comisiei competența de adopta acte delegate, în conformitate cu articolul 160,
referitoare la:
(a)          măsurile care
ar putea fi incluse în programele apicole,
(b)          normele pentru
întocmirea programelor naționale și la conținutul acestora, precum și la
studiile menționate la articolul 52 alineatul (3) și
(c)          condițiile de
alocare a contribuției financiare a Uniunii fiecărui stat membru participant,
printre altele, pe baza numărul total de familii de albine din Uniune.
Articolul 54
Competențe de executare în conformitate cu procedura de examinare
Prin intermediul unor acte de punere în
aplicare, Comisia poate:
(a)          să adopte norme
care să garanteze că măsurile finanțate în cadrul programelor apicole nu fac
simultan obiectul unor plăți în cadrul altei scheme a Uniunii și care să
prevadă realocarea fondurilor neutilizate;
(b)          să aprobe
programele apicole prezentate de statele membre, inclusiv alocarea contribuției
financiare a Uniunii.
Actele de punere în aplicare respective sunt
adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 162
alineatul (2).
TITLUL II
NORME PRIVIND COMERCIALIZAREA ȘI ORGANIZAȚIILE DE PRODUCĂTORI
CAPITOLUL I
Norme privind comercializarea
Secțiunea 1
Standardele de comercializare
Subsecțiunea
1
Dispoziții introductive
Articolul 55
Domeniul de aplicare
Fără a aduce atingere oricăror alte
dispoziții aplicabile produselor agricole, precum și dispozițiilor adoptate în
sectoarele veterinar, fitosanitar și alimentar, pentru a se asigura că
produsele respectă standardele de igienă și sănătate și pentru a proteja
sănătatea animalelor și a plantelor și pe cea umană, prezenta secțiune
stabilește normele privind standardul general de comercializare și standardele
de comercializare pe sectoare și/sau pe produse, pentru produsele agricole.
Subsecțiunea 2
Standardul general de comercializare
Articolul 56
Conformitatea cu standardul general de comercializare
1.           În sensul prezentului
Regulament, un produs respectă „standardul general de comercializare” atunci
când este de calitate bună, corectă și vandabilă.
2.           În cazul în care nu au fost
stabilite standarde de comercializare în conformitate cu subsecțiunea 3 și
cu Directivele 2000/36/CE[28],
2001/112/CE[29],
2001/113/CE[30],
2001/114/CE[31],
2001/110/CE[32],
2001/111/CE[33]
ale Consiliului, produsele agricole pregătite pentru vânzarea sau livrarea cu
amănuntul către consumatorul final, conform definiției de la articolul 3
punctul 7 din Regulamentul (CE) nr. 178/2002, pot fi comercializate numai dacă
respectă standardul general de comercializare.
3.           Se consideră că un produs
respectă standardul general de comercializare dacă produsul care urmează să fie
comercializat este în conformitate cu un standard aplicabil adoptat de oricare
dintre organizațiile internaționale enumerate în anexa V.
Articolul 57
Competențe delegate
Întrucât este nevoie să se ia în considerare
schimbările intervenite în situația pieței și specificitatea fiecărui sector,
se deleagă Comisiei, în conformitate cu articolul 160, competența de a adopta
acte delegate, pentru a adopta, modifica și prevedea derogări de la cerințele
privind standardul general de comercializare menționat la articolul 56
alineatul (1), precum și de la normele referitoare la conformitate menționate
la articolul 56 alineatul (3).
Subsecțiunea 3
 Standarde de comercializare pe sectoare sau pe produse
Articolul 58
Principiu general
Produsele pentru care au fost prevăzute
standarde de comercializare pe sectoare sau pe produse pot fi comercializate în
Uniune numai în conformitate cu standardele respective.
Articolul 59
Stabilire și conținut
1.           Ținând seama de așteptările
consumatorilor și de necesitatea ameliorării condițiilor economice de producție
și de comercializare a produselor agricole, precum și a calității lor, se
deleagă Comisiei competența de a adopta acte delegate, în conformitate cu
articolul 160, privind standardele de comercializare menționate la articolul 55
în toate etapele comercializării și de a adopta derogări și scutiri de la aceste
standarde pentru a se adapta la condițiile în continuă schimbare de pe piață,
la evoluția cererii consumatorilor, la evoluțiile standardelor internaționale
în domeniu, precum și pentru a evita crearea de obstacole pentru inovarea în
materie de produse.
2.           Standardele de comercializate
menționate la alineatul (1) pot viza:
(a)     definițiile,
denumirile și/sau denumirile comerciale, altele decât cele prevăzute de
prezentul regulament și de listele de carcase și părți ale acestora care fac
obiectul anexei VI;
(b)     criteriile de
clasificare, precum clasificarea în categorii, greutatea, dimensiunile, vârsta
și categoria;
(c)     soiul de plante sau
rasa de animale ori tipul comercial;
(d)     prezentarea,
denumirile comerciale, etichetarea legată de standardele de comercializare
obligatorii, ambalarea, normele care trebuie aplicate în privința centrelor de
ambalare, marcarea, împachetarea, anul recoltării și utilizarea unor termeni
specifici;
(e)     criterii precum
aspectul, consistența, conformația, caracteristicile produsului;
(f)      substanțe specifice
utilizate în procesul de producție sau componente ori constituenți, inclusiv
conținutul cantitativ, puritatea și identitatea acestora;
(g)     tipul de activitate
agricolă și metoda de producție, inclusiv practicile oenologice și normele
administrative conexe, precum și ciclul de producție;
(h)     cupajul mustului și
al vinului, inclusiv definițiile lor, amestecul și restricțiile
corespunzătoare;
(i)      metoda de
conservare și temperatura;
(j)      locul de
proveniență agricolă și/sau originea;
(k)     frecvența
colectării, livrării, conservării și tratării;
(l)      identificarea sau
înregistrarea producătorului și/sau a instalațiilor industriale în care a fost
pregătit sau prelucrat produsul;
(m)    ponderea conținutului
de apă;
(n)     restricțiile cu
privire la utilizarea anumitor substanțe și/sau practici;
(o)     utilizarea
specifică;
(p)     documentele
comerciale, documentele de însoțire și registrele care trebuie ținute;
(q)     depozitarea,
transportul;
(r)      procedura de
certificare;
(s)     condițiile care
guvernează eliminarea, deținerea, circulația și utilizarea produselor care nu
respectă standardele de comercializare adoptate în temeiul alineatului (1)
și/sau definițiile, denumirile și denumirile comerciale menționate la articolul
60, precum și eliminarea produselor secundare;
(t)      termenele limită.
3.           Standardele de comercializare
pe sectoare sau pe produse adoptate în temeiul alineatului (1) se stabilesc
fără a aduce atingere titlului IV din Regulamentul (UE) nr. [COM(2010)733] privind
sistemele din domeniul calității produselor agricole și iau în considerare:
(a)     particularitățile
produsului în cauză;
(b)     necesitatea de a
asigura condiții care să faciliteze introducerea produselor pe piață;
(c)     interesul
consumatorilor de a obține informații adecvate și transparente referitoare la
produse, inclusiv la locul de proveniență agricolă, care trebuie determinat de
la caz la caz, în funcție de nivelul geografic corespunzător;
(d)     metodele utilizate
pentru determinarea caracteristicilor fizice, chimice și organoleptice ale produselor;
(e)     recomandările
standard adoptate de organismele internaționale.
Articolul 60
Definiții, denumiri și denumiri comerciale pentru anumite sectoare și
produse
1.           Definițiile, denumirile și
denumirile comerciale prevăzute în anexa VI se aplică următoarelor sectoare sau
produse:
(a)     ulei de măsline și
măsline de masă;
(b)     produse vinicole;
(c)     carne de vită și
mânzat;
(d)     lapte și produse
lactate destinate consumului uman;
(e)     carne de pasăre;
(f)      materii grase
tartinabile destinate consumului uman.
2.           Definițiile, denumirile sau
denumirile comerciale prevăzute în anexa VI pot fi utilizate în Uniune numai
pentru comercializarea unui produs care respectă cerințele corespunzătoare
stabilite în anexa respectivă.
3.           Ținând seama de necesitatea
de a se adapta la evoluția cererii consumatorilor și la progresul tehnic și
pentru a evita crearea de obstacole pentru inovarea în materie de produse, se
deleagă Comisiei competența de a adopta acte delegate, în conformitate cu
articolul 160, cu privire la modificări, derogări sau scutiri de la definițiile
și denumirile comerciale prevăzute în anexa VI.
Articolul 61
Toleranța
Ținând seama de specificitatea fiecărui
sector, se deleagă Comisiei competența de a adopta acte delegate, în
conformitate cu articolul 160, cu privire la toleranța pentru fiecare standard dincolo
de care se consideră că întregul lot de produse nu respectă standardul
respectiv.
Articolul 62
Practici oenologice și metode de analiză
1.           Numai practicile oenologice
autorizate în conformitate cu anexa VII și prevăzute la articolul 59
alineatul (2) litera (g) și la articolul 65 alineatele (2) și (3)
sunt utilizate pentru producerea și conservarea în Uniune a produselor
enumerate în anexa VI partea II.
Primul paragraf nu se aplică în cazul:
(a)     sucului de struguri
și al sucului de struguri concentrat;
(b)     mustului de struguri
și al mustului de struguri concentrat destinat producerii sucului de struguri.
Practicile oenologice autorizate se utilizează
numai în scopul asigurării unei bune vinificări, a unei bune conservări sau a
unei valorificări superioare a produsului.
Produsele enumerate în anexa VI partea II trebuie
produse în Uniune în conformitate cu normele stabilite în anexa VII.
Produsele enumerate în anexa VI partea II nu pot
fi comercializate în Uniune în cazul în care:
(a) au făcut obiectul unor practici oenologice
neautorizate în Uniune sau
(b) au făcut obiectul unor practici oenologice
neautorizate la nivel național sau
(c) nu respectă normele stabilite în anexa VII.
2.           Atunci când autorizează
practicile oenologice menționate la articolul 59 alineatul (2)
litera (g), Comisia:
(a)     se bazează pe
practicile oenologice și pe metodele de analiză recomandate și publicate de
OIV, precum și pe rezultatele utilizării experimentale a unor practici oenologice
încă neautorizate;
(b)     ia în calcul
protejarea sănătății umane;
(c)     ia în calcul riscul
potențial pentru consumatori de a fi induși în eroare din cauza așteptărilor și
a percepțiilor lor, având în vedere disponibilitatea și viabilitatea
mijloacelor de informare care permit excluderea unor astfel de riscuri;
(d)     face posibilă
conservarea caracteristicilor naturale și esențiale ale vinului și nu aduce
modificări substanțiale compoziției produsului în cauză;
(e)     asigură un nivel
minim acceptabil de protecție a mediului;
(f)      respectă normele
generale în materie de practici oenologice și normele stabilite în anexa VII.
3.           Atunci
când este necesar, Comisia adoptă, prin intermediul unor acte de punere în
aplicare, metodele menționate la articolul 59 alineatul (3) litera (d) pentru
produsele enumerate în anexa VI partea II. Metodele respective trebuie să se
bazeze pe toate metodele relevante recomandate și publicate de OIV, cu excepția
cazului în care acestea ar fi ineficace sau neadecvate pentru obiectivul legitim
urmărit. Actele de punere în aplicare respective sunt adoptate în conformitate
cu procedura de examinare menționată la articolul 162 alineatul (2).
Până la adoptarea normelor respective, metodele
care trebuie utilizate sunt cele autorizate de statul membru în cauză.
Articolul 63
Soiuri de struguri de vinificație
1.           Produsele enumerate în anexa
VI partea II și produse în Uniune trebuie obținute din soiuri de struguri
de vinificație clasificabile în conformitate cu alineatul (2) din
prezentul articol.
2.           Sub rezerva alineatului (3),
statele membre clasifică soiurile de struguri de vinificație care pot fi
plantate, replantate sau altoite pe teritoriile lor în scopul producerii
vinului.
Statele membre pot clasifica numai soiurile de
struguri de vinificație care îndeplinesc următoarele condiții:
(a)     soiurile respective
aparțin speciei Vitis vinifera sau provin dintr-o încrucișare între
specia Vitis vinifera și alte specii din genul Vitis;
(b)     soiul nu este unul
dintre următoarele: Noah, Othello, Isabelle, Jacquez, Clinton și Herbemont.
În cazul în care un soi de struguri de vinificație
este eliminat din clasificarea menționată la primul paragraf, defrișarea
acestui soi se efectuează în termen de 15 ani de la eliminarea sa.
3.           Statele membre a căror
producție vinicolă nu depășește 50 000 de hectolitri de vin pe an vinicol,
calculată pe baza producției medii din cursul ultimilor cinci ani vinicoli,
sunt scutite de obligația de clasificare prevăzută la alineatul (2) primul
paragraf.
Cu toate acestea, și în statele membre menționate
la primul paragraf, numai soiurile de struguri de vinificație care respectă
condițiile prevăzute la alineatul (2) al doilea paragraf pot fi plantate,
replantate sau altoite în scopul producerii vinului.
4.           Prin derogare de la alineatul
(2) primul și al treilea paragraf și de la alineatul (3) al doilea paragraf,
statele membre autorizează plantarea, replantarea sau altoirea, în scopul
cercetării științifice și în scop experimental, a următoarelor soiuri de
struguri de vinificație:
(a)     soiurile de struguri
de vinificație care nu sunt clasificate de statele membre menționate la
alineatul (3);
(b)     soiurile de struguri
de vinificație care nu respectă dispozițiile de la alineatul (2) al doilea
paragraf în ceea ce privește statele membre menționate la alineatul (3).
5.           Suprafețele plantate cu
soiuri de struguri de vinificație în scopul producerii de vin pentru a căror
plantare nu se respectă alineatele (2)-(4) se defrișează.
Cu toate acestea, nu există nicio obligație de
defrișare a suprafețelor respective dacă producția în cauză este destinată
exclusiv consumului în gospodăriile producătorilor de vin.
Articolul 64
Utilizare specifică a vinului necorespunzătoare categoriilor enumerate în
anexa VI partea II
Cu excepția vinurilor îmbuteliate pentru care
există dovada că îmbutelierea a fost făcută înainte de 1 septembrie 1971, vinul
produs dintr-unul dintre soiurile de struguri de vinificație enumerate în clasificările
întocmite în conformitate cu articolul 63 alineatul (2) primul
paragraf, dar care nu corespunde niciuneia dintre categoriile prevăzute în
anexa VI partea II, poate fi utilizat numai pentru consumul
individual în gospodăriile producătorilor de vin, pentru producerea oțetului
sau pentru distilare.
Articolul 65
Norme naționale pentru anumite produse și sectoare
1.           Fără a aduce atingere
dispozițiilor articolului 59 alineatul (1), statele membre pot adopta sau pot
menține norme naționale de stabilire a diferitelor niveluri de calitate a
materiilor grase tartinabile. Aceste dispoziții trebuie să permită evaluarea
nivelurilor respective de calitate pe baza unor criterii care se referă în
special la materiile prime utilizate, la caracteristicile organoleptice ale
produselor și la stabilitatea lor fizică și microbiologică.
Statele membre care folosesc posibilitatea
prevăzută la primul paragraf se asigură că produsele altor state membre, care
respectă criteriile stabilite prin respectivele norme naționale, pot utiliza în
mod nediscriminatoriu termeni care stabilesc că sunt respectate criteriile respective.
2.           Statele membre pot limita sau
interzice utilizarea anumitor practici oenologice și pot impune norme mai stricte
pentru vinurile autorizate conform dreptului Uniunii și produse pe teritoriile
lor, în scopul de a sprijini menținerea caracteristicilor esențiale ale
vinurilor cu denumire de origine protejată sau cu indicație geografică
protejată, precum și ale vinurilor spumante și ale vinurilor licoroase.
3.           Statele membre pot autoriza
utilizarea experimentală a unor practici oenologice neautorizate în condițiile
stabilite de Comisie prin intermediul unor acte delegate adoptate în temeiul
alineatului (4).
4.           Ținând seama de necesitatea
de a asigura aplicarea transparentă și corectă, se deleagă Comisiei competența
de a adopta acte delegate, în conformitate cu articolul 160, care să prevadă
condițiile de aplicare a alineatelor (1), (2) și (3) din prezentul articol,
precum și condițiile de deținere, circulație și utilizare a produselor obținute
prin practicile experimentale menționate la alineatul (3) din prezentul
articol.
Subsecțiunea 4
 Standarde de comercializare referitoare la import și export
Articolul 66
Dispoziții generale
Ținând seama de particularitățile schimburilor
comerciale dintre Uniune și anumite țări terțe și de caracterul special al
anumitor produse agricole, se deleagă Comisiei competența de a adopta acte
delegate, în conformitate cu articolul 160, pentru a defini condițiile în care
produsele importate sunt considerate a avea un nivel echivalent de conformitate
cu standardele de comercializare ale Uniunii și condițiile de derogare de la
articolul 58 și pentru a stabili normele de aplicare a standardelor de
comercializare produselor exportate din Uniune.
Articolul 67
Dispoziții speciale pentru importurile de vin
1.           Cu excepția cazului în care
acordurile încheiate în temeiul articolului 218 din tratat conțin dispoziții
contrare, dispozițiile privind denumirile de origine, indicațiile geografice și
etichetarea vinului, stabilite în prezentul capitol secțiunea 2 și în
definițiile, denumirile și denumirile comerciale menționate la
articolul 60 din prezentul regulament se aplică produselor care intră sub
incidența codurilor NC 2009 61, 2009 69 și 2204 care sunt importate
în Uniune.
2.           Sub rezerva unor dispoziții
contrare din acordurile încheiate în temeiul articolului 218 din tratat,
produsele menționate la alineatul (1) din prezentul articol se obțin în
conformitate cu practicile oenologice recomandate și publicate de OIV sau
autorizate de Uniune în temeiul prezentului regulament.
3.           Importul produselor
menționate la alineatul (1) este condiționat de prezentarea:
(a)     unui certificat care
să ateste conformitatea cu dispozițiile menționate la alineatele (1) și (2),
întocmit de un organism competent, inclus pe o listă care urmează să fie făcută
publică de Comisie, în țara de origine a produsului;
(b)     unui raport de
analiză întocmit de un organism sau de o direcție desemnată de țara de origine
a produsului, dacă produsul este destinat consumului uman direct.
Subsecțiunea 5
Dispoziții comune
Articolul 68
Competențe de executare în conformitate cu procedura de examinare
Prin intermediul unor acte de punere în
aplicare, Comisia poate să adopte toate măsurile necesare referitoare la
prezenta secțiune și în special:
(a)          pentru punerea
în aplicare a standardelor generale de comercializare;
(b)          pentru aplicarea
definițiilor și a denumirilor comerciale prevăzute în anexa VI;
(c)          pentru
întocmirea listei cuprinzând laptele și produsele lactate, menționate în anexa
VI partea III punctul 5 al doilea paragraf, precum și materiile grase
tartinabile, menționate în anexa VI partea VI al șaselea paragraf litera (a),
pe baza listelor orientative de produse pe care statele membre le consideră ca
fiind corespunzătoare, pe teritoriul lor, dispozițiilor respective și pe care
statele membre le transmit Comisiei;
(d)          pentru punerea
în aplicare a standardelor de comercializare pe sector sau pe produs, inclusiv
a normelor detaliate privind eșantionarea și metodele de analiză pentru
determinarea compoziției produselor;
(e)          pentru a
stabili dacă produsele au fost supuse unor procese care contravin practicilor
oenologice autorizate;
(f)           pentru fixarea
nivelului de toleranță;
(g)          pentru punerea
în aplicare a articolului 66
Actele de punere în aplicare respective sunt
adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 162
alineatul (2).
Secțiunea 2
Denumiri de origine, indicații geografice și mențiuni tradiționale în sectorul
vitivinicol
Subsecțiunea 1
Dispoziții introductive
Articolul 69
Domeniul de aplicare
1.           Normele referitoare la
denumirile de origine, indicațiile geografice și mențiunile tradiționale
prevăzute în prezenta secțiune se aplică produselor menționate în anexa VI
partea II punctele 1, 3 - 6, 8, 9, 11, 15 și 16.
2.           Normele menționate la
alineatul (1) se bazează pe:
(a)     protejarea
intereselor legitime ale consumatorilor și ale producătorilor;
(b)     asigurarea bunei
funcționări a pieței interne pentru produsele vizate și
(c)     promovarea
producerii unor produse de calitate, permițând, în același timp, adoptarea unor
măsuri naționale în materie de politică de calitate.
Subsecțiunea 2
Denumiri de origine și indicații geografice
Articolul 70
Definiții
1.           În sensul prezentei secțiuni,
se aplică următoarele definiții:
(a)     „denumire de
origine" înseamnă denumirea unei regiuni, a unui loc specific sau, în
cazuri excepționale și justificate corespunzător, a unei țări, utilizată pentru
a descrie un produs menționat la articolul 69 alineatul (1) care respectă
următoarele cerințe:
(i)      calitatea și caracteristicile
produsului se datorează în principal sau exclusiv unui anumit mediu geografic
cu factori naturali și umani proprii;
(ii)      strugurii din care
se obține produsul provin exclusiv din aria geografică respectivă;
(iii)     producția are loc
în aria geografică respectivă și
(iv)     produsul este
obținut din soiuri de viță-de-vie aparținând speciei Vitis vinifera.
(b)     „indicație
geografică” înseamnă o indicație referitoare la o regiune, la un loc specific
sau, în cazuri excepționale și justificate corespunzător, la o țară, utilizată
pentru a descrie un produs menționat la articolul 69 alineatul (1) care
respectă următoarele cerințe:
(i)      deține o calitate,
o reputație sau alte caracteristici specifice care pot fi atribuite zonei
geografice respective;
(ii)      strugurii din care
se obține produsul provin, în proporție de cel puțin 85 %, exclusiv din
aria geografică respectivă;
(iii)     este produs în
aria geografică respectivă și
(iv)     este obținut din
soiuri de viță-de-vie aparținând speciei Vitis vinifera sau unei încrucișări
între Vitis vinifera și alte specii din genul Vitis.
2.           Anumite denumiri utilizate în
mod tradițional constituie o denumire de origine dacă:
(a)     desemnează un vin;
(b)     trimit la o denumire
geografică;
(c)     îndeplinesc
cerințele menționate la alineatul (1) litera (a) punctele (i)-(iv) și
(d)     sunt supuse
procedurii de acordare a protecției pentru denumirile de origine și indicațiile
geografice prevăzute în prezenta subsecțiune.
3.           Denumirile de origine și
indicațiile geografice, inclusiv cele care se referă la arii geografice din
țări terțe, sunt eligibile pentru protecție în Uniune conform normelor
prevăzute în prezenta subsecțiune.
Articolul 71
Cererile de protecție
1.           Cererile de protecție a
denumirilor ca denumiri de origine sau indicații geografice includ un dosar
tehnic care conține:
(a)     denumirea care
urmează a beneficia de protecție;
(b)     numele și adresa
solicitantului;
(c)     caietul de sarcini
al produsului, menționat la alineatul (2); și
(d)     un document unic
care rezumă caietul de sarcini al produsului menționat la alineatul (2).
2.           Caietul de sarcini al
produsului permite părților interesate să verifice respectarea condițiilor
relevante de producție asociate denumirii de origine sau indicației geografice.
3.           În cazul în care cererea de
protecție se referă la o arie geografică situată într-o țară terță, aceasta
conține, pe lângă elementele prevăzute la alineatele (1) și (2), o dovadă că
denumirea în cauză este protejată în țara sa de origine.
Articolul 72
Solicitanții
1.           Orice grup de producători
interesat sau, în cazuri excepționale și justificate corespunzător, orice
producător individual poate depune o cerere de protecție pentru o denumire de
origine sau o indicație geografică. La această cerere se pot asocia și alte
părți interesate.
2.           Producătorii pot depune o
cerere de protecție numai pentru vinuri pe care le produc.
3.           În cazul unei denumiri care
desemnează o arie geografică transfrontalieră sau în cazul unei denumiri
tradiționale legate de o arie geografică transfrontalieră, se poate depune o
cerere comună.
Articolul 73
Procedura preliminară la nivel național
1.           Cererile de protecție a unei
denumiri de origine sau a unei indicații geografice, menționate la articolul 71
pentru vinurile originare din Uniune, fac obiectul unei proceduri preliminare
la nivel național.
2.           În cazul în care statul
membru consideră că denumirea de origine sau indicația geografică nu
îndeplinește cerințele sau este incompatibilă cu dreptul Uniunii, cererea se
respinge.
3.           În cazul în care statul
membru consideră că sunt îndeplinite cerințele, acesta trebuie să urmeze o
procedură națională care asigură publicarea adecvată a caietului de sarcini al
produsului cel puțin pe internet.
Articolul 74
Examinarea de către Comisie
1.           Comisia aduce la cunoștința
publicului data depunerii cererii de protecție a denumirii de origine sau a
indicației geografice.
2.           Comisia verifică dacă
cererile de protecție menționate la articolul 71 respectă condițiile prevăzute
în prezenta subsecțiune.
3.           În cazul în care Comisia
consideră că sunt îndeplinite condițiile prevăzute în prezenta subsecțiune,
aceasta decide, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, să publice în
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene documentul unic menționat la
articolul 71 alineatul (1) litera (d) și trimiterea la publicarea caietului de
sarcini efectuată în cursul procedurii preliminare la nivel național.
4.           Dacă consideră că nu sunt
îndeplinite condițiile stabilite în prezenta subsecțiune, Comisia decide, prin
intermediul unui act de punere în aplicare, să respingă cererea.
Actele de punere în aplicare respective sunt
adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 162
alineatul (2).
Articolul 75
Procedura de opoziție
În termen de două luni de la data publicării
documentului unic, menționată la articolul 71 alineatul (1) litera (d),
orice stat membru ori țară terță sau orice persoană fizică ori juridică având
un interes legitim, având reședința sau fiind stabilită într-un alt stat membru
decât cel care depune cererea de protecție sau într-o țară terță poate formula
o opoziție la protecția propusă, prin depunerea la Comisie a unei declarații
motivate corespunzător, referitoare la condițiile de eligibilitate prevăzute în
prezenta subsecțiune.
În cazul persoanelor fizice sau juridice care au
reședința sau sunt stabilite într-o țară terță, această declarație se depune
fie direct, fie prin intermediul autorităților țării terțe în cauză, în
termenul de două luni menționat la primul paragraf.
Articolul 76
Decizia de protecție
Pe baza informațiilor de care dispune la
încheierea procedurii de opoziție menționate la articolul 75, Comisia
decide, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, fie acordarea
protecției pentru denumirea de origine sau pentru indicația geografică ce îndeplinește
condițiile prevăzute în prezenta subsecțiune și este compatibilă cu dreptul
Uniunii, fie respingerea cererii, dacă aceste condiții nu sunt îndeplinite.
Actele de punere în aplicare respective sunt
adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 162
alineatul (2).
Articolul 77
Omonimie
1.           O denumire pentru care se
depune o cerere și care este omonimă sau parțial omonimă cu o altă denumire
deja înregistrată în temeiul prezentului regulament se înregistrează ținându-se
seama în mod corespunzător de utilizările locale și tradiționale, precum și de
orice risc de creare a unei confuzii.
O denumire omonimă care lasă consumatorilor
impresia greșită că produsele sunt originare dintr-un alt teritoriu nu se
înregistrează, chiar dacă aceasta este exactă în ceea ce privește teritoriul,
regiunea sau localitatea din care produsele respective sunt originare.
Utilizarea unei denumiri omonime înregistrate nu
se autorizează decât în cazul în care denumirea omonimă înregistrată ulterior
este practic suficient de diferită de cea deja înregistrată, ținând seama de
necesitatea de a asigura un tratament echitabil pentru producătorii respectivi
și de necesitatea de a nu induce în eroare consumatorul.
2.           Alineatul (1) se aplică mutatis
mutandis în cazul în care o denumire pentru care se depune o cerere este
omonimă sau parțial omonimă cu o indicație geografică protejată în conformitate
cu legislația statelor membre.
3.           Atunci când denumirea unui
soi de struguri de vinificație conține sau constă într-o denumire de origine
protejată sau o indicație geografică protejată, denumirea respectivă nu se
utilizează la etichetarea produselor agricole. Comisia poate decide altfel,
prin intermediul unor acte delegate adoptate în conformitate cu articolul 160,
ținând seama de practicile existente privind etichetarea.
4.           Protecția denumirilor de
origine și a indicațiilor geografice ale produselor care intră sub incidența
articolului 70 nu aduce atingere indicațiilor geografice protejate
aplicate băuturilor spirtoase definite la articolul 2 din Regulamentul (CE)
nr. 110/2008 al Parlamentului European și al Consiliului[34] .
Articolul 78
Motive de refuz al protecției
1.           O denumire care a devenit
generică nu este protejată ca denumire de origine sau ca indicație geografică.
În sensul prezentei secțiuni, o „denumire devenită
generică“ înseamnă denumirea unui vin care, deși se raportează la locul sau
regiunea unde acest produs a fost inițial obținut sau comercializat, a devenit
denumirea comună a unui vin în cadrul Uniunii.
Pentru a stabili dacă o denumire a devenit sau nu
generică, se va ține cont de toți factorii relevanți, în special de:
(a)     situația existentă
în Uniune, în special în zonele de consum;
(b)     legislația Uniunii
sau legislația națională în domeniu.
2.           O denumire nu este protejată
ca denumire de origine sau indicație geografică atunci când, având în vedere
reputația și notorietatea unei mărci, protecția ar putea să inducă în eroare
consumatorul cu privire la identitatea reală a vinului în cauză.
Articolul 79
Relația cu mărcile
1.           Atunci când o denumire de
origine sau o indicație geografică este protejată în temeiul prezentului
regulament, înregistrarea unei mărci a cărei utilizare intră sub incidența
articolului 80 alineatul (2) și care se raportează la un produs aflat într‑una
dintre categoriile enumerate în anexa VI partea II este refuzată,
dacă cererea de înregistrare a mărcii este prezentată după data depunerii pe
lângă Comisie a cererii de protecție a denumirii de origine sau a indicației
geografice și dacă se obține protecția denumirii de origine sau a indicației
geografice respective în temeiul cererii.
Mărcile înregistrate cu încălcarea dispozițiilor
de la primul paragraf se anulează.
2.           Fără a
aduce atingere articolului 78 alineatul (2), o marcă a cărei utilizare intră
sub incidența articolului 80 alineatul (2) și pentru care a fost depusă o
cerere, care a fost înregistrată sau care, dacă această posibilitate este
prevăzută de legislația în domeniu, este consacrată prin utilizare pe
teritoriul Uniunii anterior datei depunerii la Comisie a cererii de protecție a
denumirii de origine sau a indicației geografice, poate fi utilizată în
continuare și poate fi reînnoită în pofida protecției acordate unei denumiri de
origine sau unei indicații geografice, cu condiția să nu existe motive de
anulare sau revocare a mărcii, prevăzute de Directiva 2008/95/CE a
Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2008 de apropiere a
legislațiilor statelor membre cu privire la mărci[35] sau de Regulamentul (CE) nr.
207/2009 al Consiliului din 26 februarie 2009 privind marca comunitară[36].
În astfel de cazuri, este permisă utilizarea
denumirii de origine sau a indicației geografice alături de mărcile relevante.
Articolul 80
Protecție
1.           O denumire de origine
protejată și o indicație geografică protejată pot fi utilizate de orice
operator care comercializează un vin produs în conformitate cu caietul de
sarcini corespunzător al produsului.
2.           O denumire de origine
protejată și o indicație geografică protejată, precum și vinul care utilizează
denumirea protejată în conformitate cu caietul de sarcini al produsului sunt
protejate împotriva:
(a)     oricărei utilizări
comerciale directe sau indirecte a denumirii protejate respective:
(i)      de produse
comparabile care nu sunt conforme cu caietul de sarcini al produsului pentru
denumirea protejată; sau
(ii)      în măsura în care
această utilizare exploatează reputația unei denumiri de origine protejate sau
a unei indicații geografice protejate.
(b)     utilizării abuzive,
imitării sau evocării, chiar dacă originea adevărată a produsului sau a
serviciului este indicată sau dacă denumirea protejată este tradusă, transcrisă
sau transliterată ori este însoțită de expresii, precum „stil”, „tip”,
„metodă”, „manieră”, „imitație”, „gust”, „similar” sau altele asemenea;
(c)     oricărei indicații
false sau înșelătoare privind proveniența, originea, natura sau calitățile
esențiale ale produsului, care figurează pe partea interioară sau exterioară a
ambalajului, în materialul publicitar sau în documentele referitoare la
produsul vinicol respectiv, precum și împotriva ambalării produsului într-un
recipient de natură să creeze o impresie greșită cu privire la originea
acestuia;
(d)     oricărei alte
practici de natură să inducă în eroare consumatorul cu privire la adevărata
origine a produsului.
3.           Denumirile de origine
protejate și indicațiile geografice protejate nu devin generice în Uniune în
sensul articolului 78 alineatul (1).
Articolul 81
Registrul
Comisia întocmește și ține la zi un registru
electronic al denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice
protejate pentru vinuri, care este accesibil publicului. În
registru pot fi introduse denumiri de origine și indicații geografice
referitoare la produse din țări terțe care sunt protejate în Uniune în temeiul
unui acord internațional la care Uniunea este parte contractantă. În cazul în
care nu sunt identificate în mod specific în acordul respectiv ca denumiri de
origine protejate în sensul prezentului regulament, denumirile respective se
introduc în registru ca indicații geografice protejate.
Articolul 82
Modificări ale caietului de sarcini
Un solicitant care satisface condițiile
stabilite în temeiul articolului 86 alineatul (4) litera (b) poate
solicita aprobarea unei modificări a caietului de sarcini al unei denumiri de
origine protejate sau al unei indicații geografice protejate, în special pentru
a ține seama de evoluțiile cunoștințelor științifice și tehnice sau pentru a
redefini aria geografică în cauză. Cererile trebuie să
descrie și să motiveze modificările solicitate.
Articolul 83
Anulare
În cazul în care respectarea caietului de
sarcini corespunzător nu mai este asigurată, Comisia poate decide, prin
intermediul unui act de punere în aplicare, din inițiativă proprie sau la
cererea motivată corespunzător a unui stat membru, a unei țări terțe ori a unei
persoane fizice sau juridice având un interes legitim, anularea protecției
acordate unei denumiri de origine sau unei indicații geografice.
Actele de punere în aplicare respective sunt
adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 162
alineatul (2).
Articolul 84
Denumiri de vinuri protejate în prezent
1.           Denumirile de vinuri
protejate în conformitate cu articolele 51 și 54 din Regulamentul (CE) nr.
1493/1999 al Consiliului[37]
și cu articolul 28 din Regulamentul (CE) nr. 753/2002 al Comisiei[38] sunt protejate automat în
temeiul prezentului regulament. Comisia le înscrie în registrul prevăzut la
articolul 81 din prezentul regulament.
2.           Comisia ia măsura oficială
corespunzătoare de eliminare a denumirilor de vinuri cărora li se aplică
articolul 191 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. [COM (2010) 799] din
registrul prevăzut la articolul 81, prin intermediul unor acte de punere în
aplicare.
3.           Articolul 83 nu se aplică
denumirilor existente de vinuri protejate menționate la alineatul (1) din
prezentul articol.
Comisia poate decide, până la 31 decembrie 2014,
din inițiativă proprie, prin intermediul unor acte de punere în aplicare,
anularea protecției denumirilor protejate existente de vinuri menționate la
alineatul (1) din prezentul articol, dacă acestea nu întrunesc condițiile
prevăzute la articolul 70.
Actele de punere în aplicare respective sunt
adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 162
alineatul (2).
Articolul 85
Taxe
Statele membre pot solicita plata unor taxe pentru
acoperirea cheltuielilor, inclusiv a celor ocazionate de examinarea cererilor
de protecție, a declarațiilor de opoziție, a cererilor de modificare și a
cererilor de anulare formulate în temeiul prezentei subsecțiuni.
Articolul 86
Competențe delegate
1.           Se deleagă Comisiei
competența de a adopta acte delegate, în conformitate cu articolul 160, pentru
a prevedea măsurile enumerate la alineatele (2)-(5) din prezentul articol.
2.           Ținând seama de
particularitățile producției din aria geografică delimitată, Comisia poate
adopta, prin intermediul unor acte delegate:
(a)     principiile
delimitării ariei geografice și
(b)     definițiile,
restricțiile și derogările referitoare la producția în aria geografică
delimitată.
3.           Ținând seama de necesitatea
de a asigura calitatea și trasabilitatea produselor, Comisia poate prevedea,
prin intermediul unor acte delegate, condițiile în care caietul de sarcini al
produsului poate include cerințe suplimentare.
4.           Ținând seama de necesitatea
de a garanta drepturile și interesele legitime ale producătorilor sau ale
operatorilor, Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte delegate, norme
privind:
(a)     elementele din
caietul de sarcini;
(b)     tipul de solicitant
care poate cere protecția unei denumiri de origine sau a unei indicații
geografice;
(c)     condițiile care
trebuie respectate în cazul unei cereri de protecție a unei denumiri de origine
sau a unei indicații geografice, procedurile prealabile de la nivel național,
examinarea de către Comisie, procedura de opoziție și procedurile referitoare
la modificarea, anularea sau conversia denumirilor de origine protejate sau ale
indicațiilor geografice protejate;
(d)     condițiile
aplicabile cererilor transfrontaliere;
(e)     condițiile
aplicabile cererilor privind arii geografice dintr-o țară terță;
(f)      data de la care se
aplică o protecție sau modificarea unei protecții;
(g)     condițiile
referitoare la modificări ale caietelor de sarcini.
5.           Ținând seama de necesitatea de
a asigura o protecție adecvată, Comisia poate adopta, prin intermediul unor
acte delegate, restricții cu privire la denumirea protejată.
6.           Ținând seama de necesitatea
de a se asigura că autoritățile competente și operatorii economici nu sunt
afectați de aplicarea prezentei subsecțiuni în ceea ce privește denumirile
vinurilor cărora li s-a acordat protecție înainte de 1 august 2009
sau pentru care s-a solicitat protecția înainte de această dată, Comisia poate
adopta, prin intermediul unor acte delegate, dispoziții tranzitorii cu privire
la:
(a)     denumirile de vinuri
recunoscute de statele membre ca denumiri de origine sau indicații geografice
până la data de 1 august 2009 și denumirile de vinuri pentru care s-a solicitat
protecția înainte de data respectivă;
(b)     procedura
preliminară la nivel național,
(c)     vinurile introduse
pe piață sau etichetate înainte de o anumită dată și
(d)     modificarea
caietelor de sarcini ale produselor.
Articolul 87
Competențe de executare
1.           Prin intermediul unor acte de
punere în aplicare, Comisia poate adopta măsurile necesare referitoare la:
(a)     informațiile care
trebuie furnizate în caietul de sarcini al produsului cu privire la legătura
dintre aria geografică și produsul final;
(b)     publicarea deciziei
de protecție sau de respingere;
(c)     întocmirea și
menținerea registrului menționat la articolul 81;
(d)     conversia unei
denumiri de origine protejate într-o indicație geografică protejată;
(e)     depunerea cererilor
transfrontaliere.
Actele de punere în aplicare respective sunt adoptate
în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 162 alineatul
(2).
2.           Prin intermediul unor acte de
punere în aplicare, Comisia poate adopta toate măsurile necesare referitoare la
procedura de examinare a cererilor de protecție sau de aprobare a unei
modificări a unei denumiri de origine sau a unei indicații geografice, precum
și la procedura referitoare la cererile opoziție, de anulare sau de conversie
și la prezentarea informațiilor legate de denumirile vinurilor protejate
existente, în special în ceea ce privește:
(a)     modelele de
documente și forma de comunicare;
(b)     termenele limită;
(c)     detaliile cu privire
la fapte, la probele și documentele justificative care trebuie depuse în
sprijinul unei cereri sau al unei solicitări.
Actele de punere în aplicare respective sunt
adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 162
alineatul (2).
Articolul 88
Alte competențe de executare
Atunci când se consideră că o declarație de
opoziție nu poate fi acceptată, Comisia decide, prin intermediul unor acte de
punere în aplicare, respingerea acesteia, considerând-o inacceptabilă.
Subsecțiunea 3
Mențiuni tradiționale
Articolul 89
Definiție
„Mențiune tradițională” înseamnă o mențiune
folosită în mod tradițional în statele membre pentru produsele menționate la
articolul 69 alineatul (1) pentru a desemna:
(a)          faptul că
produsul are o denumire de origine protejată sau o indicație geografică
protejată prin dreptul Uniunii sau prin dreptul național sau
(b)          metoda de
producție sau de maturare, calitatea, culoarea, tipul locului sau un eveniment
deosebit legat de istoria produsului cu denumire de origine protejată sau cu
indicație geografică protejată.
Articolul 90
Protecție
1.           O mențiune tradițională
protejată poate fi utilizată numai în cazul unui produs care a fost produs în
conformitate cu definiția menționată la articolul 89.
Mențiunile tradiționale sunt protejate împotriva
utilizării ilicite.
Statele membre iau măsurile necesare pentru a
împiedica utilizarea ilicită a mențiunilor tradiționale protejate.
2.           Mențiunile tradiționale nu
pot deveni generice în Uniune.
Articolul 91
Competențe delegate
1.           Se deleagă Comisiei
competența de a adopta acte delegate, în conformitate cu articolul 160, pentru
a prevedea măsurile enumerate la alineatele (2)-(4) din prezentul articol.
2.           Ținând seama de necesitatea
de a asigura o protecție adecvată, Comisia poate adopta, prin intermediul unor
acte delegate, dispoziții cu privire la limba și ortografierea mențiunii care
trebuie protejată.
3.           Ținând seama de necesitatea
de a garanta drepturile și interesele legitime ale producătorilor sau ale
operatorilor, Comisia, prin intermediul unor acte delegate, poate stabili:
(a)     tipul solicitanților
care pot cere protecția unei mențiuni tradiționale;
(b)     condițiile de
validitate a unei cereri de recunoaștere a unei mențiuni tradiționale,
(c)     motivele pentru care
se poate obiecta la o propunere de recunoaștere a unei mențiuni tradiționale,
(d)     domeniul de aplicare
a protecției, relația cu mărcile, mențiunile tradiționale protejate, denumirile
de origine protejate sau indicațiile geografice protejate, omonimele sau
anumite denumiri de struguri de vinificație,
(e)     motivele anulării
unei mențiuni tradiționale,
(f)      data depunerii unei
cereri sau a unei solicitări,
(g)     procedurile de urmat
în ceea ce privește cererea de protecție a unei mențiuni tradiționale, inclusiv
analizarea de către Comisie, procedurile de opoziție și procedurile de anulare
și modificare.
4.           Ținând seama de
particularitățile schimburilor comerciale dintre Uniune și anumite țări terțe,
Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte delegate, condițiile în care
se pot utiliza mențiuni tradiționale pentru produse din țări terțe și poate
prevedea derogări de la articolul 89.
Articolul 92
Competențe de executare în conformitate cu procedura de examinare
1.           Comisia poate adopta, prin
intermediul unor acte de punere în aplicare, toate măsurile care se impun cu
privire la procedura de examinare a cererilor de protecție sau de aprobare a
unei modificări a unei mențiuni tradiționale, precum și la procedura
referitoare la cererile de opoziție sau de anulare, în special în ceea ce
privește:
(a)     modelele de
documente și forma de comunicare;
(b)     termenele limită;
(c)     detaliile cu privire
la fapte, la probele și documentele justificative care trebuie depuse în
sprijinul cererii sau al solicitării;
(d)     normele detaliate
privind punerea la dispoziția publicului a mențiunilor tradiționale.
2.           Comisia decide, prin
intermediul unor acte de punere în aplicare, acceptarea sau respingerea unei
cereri de protecție a unei mențiuni tradiționale sau a unei solicitări de
modificare a unei mențiuni protejate ori anularea protecției unei mențiuni
tradiționale.
3.           Comisia prevede, prin intermediul
unor acte de punere în aplicare, protejarea mențiunilor tradiționale pentru
care a acceptat cererea de protecție, în special prin clasificarea lor conform
articolului 89 și prin publicarea unei definiții și/sau a condițiilor de
utilizare.
4.           Actele de punere în aplicare
menționate la alineatele (1)-(3) din prezentul articol sunt adoptate în
conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 162 alineatul
(2).
Articolul 93
Alte competențe de executare
Atunci când se consideră că o declarație de
opoziție nu poate fi acceptată, Comisia decide, prin intermediul unor acte de
punere în aplicare, respingerea acesteia, considerând-o inacceptabilă.
Secțiunea 3
Etichetarea și prezentarea în sectorul vitivinicol
Articolul 94
Definiții
În sensul prezentei secțiuni:
(a)          „etichetare”
înseamnă mențiunile, indicațiile, mărcile de fabrică sau comerciale, imaginile
sau semnele care figurează pe orice ambalaj, document, anunț, etichetă, inel
sau manșetă, care însoțesc un anumit produs sau care se referă la acesta;
(b)          „prezentare”
înseamnă toate informațiile transmise consumatorilor prin modalitatea de
ambalare a produsului vizat, inclusiv prin forma și tipul sticlelor.
Articolul 95
Condiții de aplicare a normelor orizontale
Sub rezerva unor dispoziții contrare din
prezentul regulament, Directiva 2008/95/CE, Directiva 89/396/CEE a Consiliului[39], Directiva 2000/13/CE a
Parlamentului European și a Consiliului[40]
și Directiva 2007/45/CE a Parlamentului European și a Consiliului[41] se aplică etichetării și
prezentării.
Articolul 96
Indicații obligatorii
1.           Etichetarea și prezentarea
produselor menționate în anexa VI partea II punctele 1 - 11, 13, 15
și 16 comercializate în Uniune sau destinate exportului conțin următoarele
indicații obligatorii:
(a)     denumirea categoriei
de produse vinicole în conformitate cu anexa VI partea II;
(b)     pentru vinurile cu
denumiri de origine protejate sau cu indicații geografice protejate:
(i)      mențiunea „denumire
de origine protejată” sau „indicație geografică protejată” și
(ii)      denumirea de
origine protejată sau indicația geografică protejată;
(c)     titrul alcoolic
volumic dobândit;
(d)     indicarea
provenienței;
(e)     indicarea
îmbuteliatorului sau, în cazul vinului spumant, al vinului spumos, al vinului
spumant de calitate sau al vinului spumant de calitate de tip aromat, numele
producătorului sau al vânzătorului;
(f)      indicarea
importatorului, în cazul vinurilor importate și
(g)     în cazul vinului
spumant, al vinului spumos, al vinului spumant de calitate sau al vinului
spumant de calitate de tip aromat, indicarea conținutului de zahăr.
2.           Prin derogare de la alineatul
(1) litera (a), trimiterea la categoria de produse vinicole poate fi omisă
pentru vinurile ale căror etichete conțin numele protejat al unei denumiri de
origine sau al unei indicații geografice protejate.
3.           Prin derogare de la alineatul
(1) litera (b), trimiterea la mențiunile „denumire de origine protejată” sau
„indicație geografică protejată” poate fi omisă în următoarele cazuri:
(a)     atunci când o
mențiune tradițională, în sensul articolului 89 litera (a), figurează pe
etichetă;
(b)     în cazuri
excepționale şi justificate corespunzător care urmează să fie stabilite de
Comisie prin intermediul unor acte delegate adoptate în conformitate cu
articolul 160, ținând seama de necesitatea de a asigura conformitatea cu
practicile de etichetare existente.
Articolul 97
Indicații opționale
1.           Etichetarea și prezentarea
produselor menționate în anexa VI partea II punctele 1 - 11, 13, 15
și 16 pot conține în special următoarele indicații opționale:
(a)     anul de recoltă;
(b)     denumirea unuia sau
a mai multor soiuri de struguri de vinificație;
(c)     în cazul altor
vinuri decât cele menționate la articolul 96 alineatul (1) litera (g), mențiuni
indicând conținutul de zahăr;
(d)     în cazul vinurilor
cu denumire de origine protejată sau cu indicație geografică protejată,
mențiunile tradiționale prevăzute la articolul 89 litera (b);
(e)     simbolul Uniunii
care indică denumirea de origine protejată sau indicația geografică protejată;
(f)      mențiuni
referitoare la anumite metode de producție;
(g)     în cazul vinurilor
cu denumire de origine protejată sau cu indicație geografică protejată, numele
altei unități geografice care este mai restrânsă sau mai extinsă decât zona
care determină denumirea de origine sau indicația geografică.
2.           Fără a aduce atingere
articolului 77 alineatul (3), în ceea ce privește utilizarea indicațiilor
menționate la alineatul (1) literele (a) și (b) din prezentul articol pentru
vinurile fără denumire de origine protejată sau indicație geografică protejată:
(a)     statele membre
adoptă acte cu putere de lege și acte administrative pentru a asigura
procedurile de certificare, aprobare și verificare în vederea garantării
veridicității informațiilor respective;
(b)     statele membre pot
întocmi, pe baza unor criterii nediscriminatorii și obiective și fără a afecta
concurența loială, să întocmească, pentru vinul produs din soiuri de struguri
de vinificație de pe propriul teritoriu, liste de soiuri de struguri de
vinificație excluse, în special în cazul în care:
(i)      există riscul creării
unei confuzii în rândul consumatorilor cu privire la adevărata origine a
vinului, din cauza faptului că soiul de struguri de vinificație formează o
parte integrantă a unei denumiri de origine protejate sau a unei indicații
geografice protejate existente;
(ii)      controalele nu ar
fi rentabile, din cauza faptului că respectivul soi de struguri de vinificație
reprezintă o parte foarte redusă din suprafața plantațiilor viticole a statului
membru în cauză;
(c)     amestecurile de
vinuri din state membre diferite nu duc la o etichetare a soiului de struguri
de vinificație decât dacă statele membre vizate convin altfel și asigură
fezabilitatea procedurilor de certificare, aprobare și verificare relevante.
Articolul 98
Limbile
1.           Atunci când sunt exprimate în
cuvinte, indicațiile obligatorii și opționale menționate la articolele 96 și 97
figurează în una sau mai multe limbi oficiale ale Uniunii.
2.           Prin derogare de la
dispozițiile alineatului (1), numele unei denumiri de origine protejate sau al
unei indicații geografice protejate ori al unei mențiuni tradiționale în sensul
articolului 89 litera (b) figurează pe etichetă în limba sau limbile pentru
care se aplică protecția.
În cazul unei denumiri de origine protejate sau al
unei indicații geografice protejate ori al unei denumiri naționale specifice
care nu utilizează alfabetul latin, numele poate figura, de asemenea, în una
sau mai multe limbi oficiale ale Uniunii.
Articolul 99
Competențe delegate
1.           Se deleagă Comisiei
competența de a adopta acte delegate, în conformitate cu articolul 160, pentru
a prevedea măsurile enumerate la alineatele (2)-(6) din prezentul articol.
2.           Ținând seama de necesitatea
de a asigura conformitate cu normele orizontale privind etichetarea și
prezentarea și pentru a ține seama de particularitățile sectorului vitivinicol,
Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte delegate, definiții, reguli și
restricții cu privire la:
(a)     prezentarea și
utilizarea altor indicații de etichetare decât cele prevăzute în prezenta
secțiune;
(b)     indicații
obligatorii privind:
(i)      termenii care
trebuie utilizați pentru formularea indicațiilor obligatorii și condițiile de
utilizare a acestora;
(ii)      termenii care fac
referire la o exploatație și condițiile de utilizare a acestora;
(iii)     dispozițiile care
permit statelor membre producătoare să stabilească reguli suplimentare în
privința indicațiilor obligatorii;
(iv)     dispozițiile care
permit și alte derogări decât cele menționate la articolul 96
alineatul (2) în ceea ce privește omiterea trimiterii la categoria de produse
vinicole și
(v)     dispozițiile privind
utilizarea limbilor;
(c)     indicații opționale
privind:
(i)      termenii care
trebuie utilizați pentru formularea indicațiilor opționale și condițiile de
utilizare a acestora;
(ii)      dispozițiile care
permit statelor membre producătoare să stabilească reguli suplimentare în
privința indicațiilor opționale;
(d)     prezentarea privind:
(i)      condițiile de
utilizare a anumitor forme de sticle și o listă a anumitor forme specifice de
sticle;
(ii)      condițiile de
utilizare a sticlelor și a dispozitivelor de închidere tip „vin spumant”;
(iii)     dispozițiile care
permit statelor membre producătoare să stabilească reguli suplimentare în
privința prezentării;
(iv)     dispozițiile
privind utilizarea limbilor.
3.           Ținând seama de necesitatea
de a asigura eficiența procedurilor de certificare, aprobare și verificare
prevăzute în prezenta secțiune, Comisia poate adopta, prin intermediul unor
acte delegate, toate măsurile necesare.
4.           Ținând seama de necesitatea
de a asigura interesele legitime ale operatorilor, Comisia poate adopta, prin
intermediul unor acte delegate, norme cu privire la etichetarea și prezentarea
temporare ale vinurilor care beneficiază de o denumire de origine sau de o
indicație geografică, dacă denumirea de origine sau indicația geografică
respectivă îndeplinește cerințele necesare.
5.           Ținând seama de necesitatea
de a se asigura că operatorii economici nu sunt afectați, Comisia poate adopta,
prin intermediul unor acte delegate, dispoziții tranzitorii cu privire la vinul
introdus pe piață și etichetat înainte de 1 august 2009.
6.           Ținând
seama de necesitatea de a ține seama de caracteristicile schimburilor
comerciale dintre Uniune și anumite țări terțe, Comisia poate adopta, prin
intermediul unor acte delegate, derogări de la prezenta secțiune în ceea ce
privește schimburile comerciale dintre Uniune și anumite țări terțe.
Articolul 100
Competențe de executare în conformitate cu procedura de examinare
Prin intermediul unor acte de punere în
aplicare, Comisia poate adopta măsurile necesare referitoare la proceduri și la
criteriile tehnice. Actele de punere în aplicare respective sunt adoptate în
conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 162 alineatul
(2).
CAPITOLUL II
DISPOZIȚII SPECIALE APLICABILE ANUMITOR SECTOARE
Secțiunea 1
Zahăr
Articolul 101
Acorduri în sectorul zahărului
1.           Condițiile de achiziție a
sfeclei și a trestiei de zahăr, inclusiv acordurile de livrare anterioare
însămânțărilor, sunt reglementate de acorduri interprofesionale scrise încheiate
între producătorii de sfeclă de zahăr și de trestie de zahăr din Uniune și
întreprinderile producătoare de zahăr din Uniune.
2.           Ținând seama de
particularitățile sectorului zahărului, Comisia este împuternicită să adopte
acte delegate, în conformitate cu articolul 160, cu privire la condițiile care
reglementează acordurile menționate la alineatul (1) din prezentul articol.
Secțiunea 2
Produse vitivinicole
Articolul 102
Registrul plantațiilor viticole și inventarul
1.           Statele membre țin un
registru al plantațiilor viticole care conține informații actualizate privind
potențialul de producție.
2.           Statelor membre a căror
suprafață totală cultivată cu viță-de-vie care produce soiuri de struguri de
vinificație clasificate conform articolului 63 alineatul (2) este mai mică de
500 de hectare nu le revine obligația menționată la alineatul (1) din prezentul
articol.
3.           Statele membre care prevăd
măsura de restructurare și reconversie a plantațiilor viticole în cadrul
programelor lor de sprijin, în conformitate cu articolul 44, transmit Comisiei,
pe baza registrului plantațiilor viticole, până la data de 1 martie a fiecărui
an, un inventar actualizat al potențialului lor de producție.
4.           Ținând seama de necesitatea
de a facilita monitorizarea și controlul potențialului de producție de către
statele membre, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în
conformitate cu articolul 160 privind regulile referitoare la domeniul de
aplicare și conținutul registrului plantațiilor viticole și la exceptări.
5.           După data de 1 ianuarie 2016,
Comisia poate decide, prin intermediul unui act de punere în aplicare, să nu se
mai aplice alineatele (1)-(3) din prezentul articol. Actul de punere în
aplicare respectiv este adoptat în conformitate cu procedura de examinare
menționată la articolul 162 alineatul (2).
Articolul 103
Documentele de însoțire și
registrul
1.           Produsele din sectorul
vitivinicol circulă în interiorul Uniunii însoțite de un document autorizat
oficial.
2.           Persoanele fizice sau
juridice ori grupurile de persoane care dețin produse cărora li se aplică
reglementările din sectorul vitivinicol, pentru exercitarea profesiei lor, în
special producătorii, îmbuteliatorii, prelucrătorii și comercianții au
obligația să țină registre cu intrările și ieșirile acestor produse.
3.           Ținând seama de necesitatea
de a facilita transportul de produse vitivinicole și controlul acestora de
către statele membre, Comisia, în conformitate cu articolul 160, este
împuternicită să adopte acte delegate cu privire la:
(a)     normele privind documentul
de însoțire și utilizarea acestuia;
(b)     condițiile în care
trebuie să se considere că un document de însoțire certifică denumiri de
origine sau indicații geografice protejate;
(c)     obligația de a ține
un registru și utilizarea acestuia;
(d)     entitatea care are
obligația de a ține un registru și scutirile de această obligație;
(e)     operațiunile care
trebuie incluse în registru.
4.           Prin intermediul unor acte de
punere în aplicare, Comisia poate adopta:
(a)     norme referitoare la
constituirea registrului, la produsele care trebuie înscrise în acesta, la
termenele limită pentru înscrierea în registru și pentru închiderea acestuia;
(b)     măsuri care să
impună statelor membre să fixeze procentajul maxim acceptabil de pierderi;
(c)     dispoziții generale
și tranzitorii privind ținerea registrelor;
(d)     norme care stabilesc
durata de păstrare a documentelor de însoțire și a registrelor.
Actele de punere în aplicare respective sunt
adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 162
alineatul (2).
Secțiunea 3
Lapte și produse lactate
Articolul 104
Relații contractuale în sectorul laptelui și produselor lactate
1.           Dacă un stat membru decide că
orice livrare de lapte crud a unui fermier către un prelucrător de lapte crud
trebuie să facă obiectul unui contract scris între părți, un astfel de contract
trebuie să îndeplinească condițiile stabilite la alineatul (2).
În cazul descris la primul paragraf, statul membru
în cauză decide, de asemenea, dacă atunci când livrarea laptelui crud se face
prin intermediul unuia sau al mai multor colectori, fiecare etapă a livrării
trebuie să facă obiectul unui astfel de contract între părți. În acest sens, prin „colector” se înțelege o întreprindere care
transportă lapte crud de la un producător sau de la alt colector la un
prelucrător de lapte crud sau la un alt colector, caz în care proprietatea
laptelui crud este transferată de fiecare dată.
2.           Contractul:
(a)     se încheie înainte
de livrare,
(b)     este întocmit în
scris și
(c)     cuprinde, îndeosebi,
următoarele elemente:
(i)      prețul datorat
pentru livrare, care:
–
este fix și este indicat în contract și/sau
–
variază doar în funcție de factori stabiliți în
contract, și anume evoluția situației pieței, apreciată pe baza indicatorilor
pieței, volumul livrat și calitatea sau compoziția laptelui crud livrat;
(ii)      volumul care poate
și/sau urmează să fie livrat, precum și calendarul livrărilor și
(iii)     durata de
validitate a contractului, care poate fi încheiat pe o durată nedeterminată cu
clauze de reziliere
3.           Prin derogare de la
dispozițiile alineatului (1), nu este necesar să se încheie un contract atunci
când laptele crud este livrat de un fermier unui prelucrător de lapte crud care
funcționează sub forma unei cooperative al cărei membru este fermierul, dacă
statutul acesteia conține dispoziții având efecte similare celor stabilite la
alineatul (2) literele (a), (b) și (c).
4.           Toate elementele contractelor
de livrare a laptelui crud încheiate de fermieri, colectori sau prelucrători de
lapte crud, inclusiv elementele menționate la alineatul (2) litera (c), sunt
negociate în mod liber între părți.
5.           În vederea garantării
aplicării uniforme a prezentului articol, Comisia poate adopta măsurile
necesare prin intermediul unor acte de punere în aplicare. Actele de punere în
aplicare respective sunt adoptate în conformitate cu procedura de examinare
menționată la articolul 162 alineatul (2).
Articolul 105
Negocieri contractuale în sectorul laptelui și produselor lactate
1.           Contractele de livrare a
laptelui crud de la un fermier la un prelucrător de lapte crud sau la un
colector în sensul articolului 104 alineatul (1) al doilea paragraf pot fi
negociate de către o organizație de producători din sectorul laptelui și
produselor lactate recunoscută în temeiul articolului 106, în numele fermierilor
membri ai acesteia pentru o parte sau pentru totalitatea producției lor
colective.
2.           Negocierea poate fi purtată
de organizația de producători:
(a)     fie că este sau nu
vorba de un transfer de proprietate a laptelui crud de la fermieri către organizația
de producători,
(b)     fie că prețul
negociat este sau nu identic pentru producția colectivă a tuturor fermierilor
membri ai organizației sau numai pentru unii dintre ei,
(c)     cu condiția ca
volumul total de lapte crud care face obiectul unor astfel de negocieri purtate
de o organizație de producători anume să nu depășească:
(i)      3,5 % din producția
totală a Uniunii și
(ii)      33 % din producția
națională totală a oricărui stat membru vizat de negocierile purtate de
respectiva organizație de producători și
(iii)     33 % din producția
națională combinată totală a tuturor statelor membre vizate de negocierile
purtate de respectiva organizație de producători,
(d)     cu condiția ca
fermierii în cauză să nu fie membri ai niciunei alte organizații de producători
care negociază de asemenea astfel de contracte în numele lor și
(e)     cu condiția ca
organizația de producători să notifice autoritățile competente ale statului
membru sau ale statelor membre în care își desfășoară activitatea.
3.           În sensul prezentului
articol, trimiterile la organizațiile de producători includ de asemenea
asociațiile unor astfel de organizații de producători. Ținând seama de
necesitatea de a se asigura că aceste asociații pot fi monitorizate în mod
adecvat, Comisia, în conformitate cu articolul 160, este împuternicită să
adopte acte delegate cu privire la condițiile de recunoaștere a acestor
asociații.
4.           Prin derogare de la alineatul
2 litera (c) punctele (ii) și (iii), chiar dacă plafonul de 33 % nu a fost
depășit, autoritatea din domeniul concurenței vizată la al doilea paragraf
poate decide într-un caz individual să nu autorizeze negocierea de către
organizația de producători, dacă autoritatea respectivă consideră necesar acest
lucru pentru a evita excluderea concurenței sau pentru a evita prejudicierea
gravă a IMM-urilor prelucrătoare de lapte crud de pe teritoriul său.
Comisia ia decizia menționată la primul paragraf
prin intermediul unui act de punere în aplicare adoptat în conformitate cu
procedura de consultare menționată la articolul 14 din Regulamentul (CE) nr.
1/2003 pentru negocierile care vizează producția a mai mult de un stat membru. În alte cazuri, această decizie este adoptată de autoritatea națională
din domeniul concurenței a statului membru a cărui producție face obiectul
negocierilor.
Deciziile menționate la primul și al doilea
paragraf nu se aplică înainte de data notificării lor către întreprinderile în
cauză.
5.           În sensul prezentului
articol:
(a)     o „autoritate națională
din domeniul concurenței” înseamnă autoritatea menționată la articolul 5 din
Regulamentul (CE) nr. 1/2003;
(b)     „IMM” înseamnă o
microîntreprindere, o întreprindere mică sau mijlocie în sensul Recomandării
2003/361/CE a Comisiei.
CAPITOLUL III
Organizații și asociații ale producătorilor, organizații interprofesionale și
organizații de operatori
Secțiunea 1
Definiție și recunoaștere
Articolul 106
Organizații de producători
Statele membre recunosc, la cerere,
organizațiile de producători care:
(a)          se compun din
producători din oricare dintre sectoarele enumerate la articolul 1 alineatul
(2);
(b)          sunt
constituite la inițiativa producătorilor;
(c)          urmăresc un
scop specific care poate include cel puțin unul dintre următoarele obiective:
(i)      asigurarea
programării și a adaptării producției la cerere, în special în privința
calității și a cantității;
(ii)     concentrarea
ofertei și introducerea pe piață a produselor obținute de membrii săi;
(iii)     optimizarea
costurilor de producție și stabilizarea prețurilor de producție;
(iv)    realizarea de studii
privind metodele de producție sustenabile și evoluția pieței;
(v)     promovarea și
furnizarea de asistență tehnică pentru utilizarea unor practici de cultivare și
a unor tehnici de producție care protejează mediul;
(vi)    gestionarea produselor secundare și a deșeurilor, în special pentru
protejarea calității apelor, a solului și a peisajului și pentru a ocroti sau a
favoriza biodiversitatea și
(vii)    contribuția la
utilizarea durabilă a resurselor naturale și la combaterea schimbărilor
climatice;
(d)          nu dețin o
poziție dominantă pe o anumită piață, cu excepția cazului în care acest lucru
este necesar pentru atingerea obiectivelor prevăzute la articolul 39 din
tratat.
Articolul 107
Asociațiile organizațiilor de producători
Statele membre recunosc, la cerere, asociații
ale organizațiilor de producători în oricare dintre sectoarele enumerate la
articolul 1 alineatul (2), care sunt constituite la inițiativa organizațiilor
de producători recunoscute.
Sub rezerva normelor adoptate în temeiul
articolului 114 alineatul (1), asociațiile organizațiilor de producători pot
desfășura oricare dintre activitățile organizațiilor de producători sau pot
îndeplini oricare dintre funcțiile acestora.
Articolul 108
Organizațiile interprofesionale
1.           Statele membre trebuie să
recunoască, la cerere, organizații interprofesionale în oricare dintre
sectoarele enumerate la articolul 1 alineatul (2) care:
(a)     sunt constituite din
reprezentanți ai activităților economice legate de producția, comercializarea
și/sau prelucrarea produselor din unul sau mai multe sectoare;
(b)     sunt formate la
inițiativa tuturor organizațiilor sau asociațiilor care le alcătuiesc sau a
unei părți din acestea;
(c)     urmăresc un scop
specific, care poate include cel puțin unul dintre următoarele obiective:
(i)      ameliorarea
cunoștințelor și a transparenței producției și a pieței, inclusiv prin
publicarea de date statistice cu privire la prețuri, volume și durata
contractelor încheiate anterior, precum și prin realizarea unor studii privind
perspectivele de evoluție ale pieței la nivel regional sau național;
(ii)      contribuția la o
mai bună coordonare în privința introducerii produselor pe piață, în special
prin cercetare și studii de piață;
(iii)     elaborarea unor
contracte-tip compatibile cu normele Uniunii;
(iv)     exploatarea în mai
mare măsură a potențialului produselor;
(v)     furnizarea de
informații și realizarea cercetării necesare raționalizării, ameliorării și
orientării producției spre produse mai adaptate cerințelor pieței, gusturilor
și așteptărilor consumatorilor, în special în materie de calitate a produselor,
inclusiv caracteristicile specifice ale produselor cu denumire de origine
protejată sau cu indicație geografică protejată, și de protecție a mediului;
(vi)     căutarea unor
metode de restricționare a utilizării produselor destinate protejării sănătății
animalelor și a produselor de protecție a plantelor, precum și a altor resurse,
și garantarea calității produselor, a protecției solului și a apelor;
(vii)    elaborarea unor
metode și instrumente de îmbunătățire a calității produselor în toate stadiile
de producție și comercializare;
(viii)   exploatarea
potențialului agriculturii ecologice și protejarea și promovarea acestui tip de
agricultură, precum și a denumirilor de origine, a etichetelor de calitate și a
indicațiilor geografice;
(ix)     promovarea și
realizarea unei cercetări în materie de producție integrată, durabilă sau de
alte metode de producție care asigură protejarea mediului;
(x)     promovarea unui
consum sănătos al produselor și difuzarea de informații privind efectele nocive
ale modelelor de consum periculoase;
(xi)     desfășurarea
de acțiuni de promovare, în special în țările terțe.
2.           Pentru organizațiile
interprofesionale din sectorul uleiului de măsline și al măslinelor de masă și
din sectorul tutunului, scopul specific menționat la alineatul (1) litera (c)
poate include și cel puțin unul dintre următoarele obiective:
(a)     concentrarea și
coordonarea ofertei și comercializarea produselor producătorilor membri;
(b)     adaptarea comună a producției și a prelucrării la cerințele pieței
și ameliorarea produsului;
(c)     promovarea
raționalizării și a ameliorării producției și a prelucrării.
Articolul 109
Organizații de operatori
În
sensul prezentului regulament, organizațiile de operatori din sectorul uleiului
de măsline și al măslinelor de masă includ organizații de producători
recunoscute, organizații interprofesionale sau organizații ale altor operatori
ori asociații ale acestora.
Secțiunea 2
Extinderea aplicării normelor și a contribuțiilor obligatorii
Articolul 110
Extinderea aplicării normelor
1.           În cazul în care o
organizație de producători recunoscută, o asociație recunoscută a
organizațiilor de producători sau o organizație interprofesională recunoscută
care își desfășoară activitatea într-o anumită zonă economică sau în anumite
zone economice ale unui stat membru este considerată reprezentativă pentru
producția ori comercializarea sau prelucrarea unui anumit produs, statul membru
în cauză poate conferi caracter obligatoriu, la cererea organizației
respective, pentru o perioadă de timp limitată, unele dintre acordurile,
deciziile sau practicile concertate convenite în cadrul respectivei organizații
pentru alți operatori care își desfășoară activitatea în zona economică sau în
zonele economice în cauză, indiferent dacă este vorba despre persoane fizice
sau despre grupuri care nu fac parte din organizație sau asociație.
2.           O „zonă economică” înseamnă o
zonă geografică formată din regiuni de producție adiacente sau învecinate în
care există condiții omogene de producție și de comercializare.
3.           O organizație sau o asociație
este considerată reprezentativă în cazul în care, în zona sau în zonele
economice vizate ale unui stat membru:
(a)     reprezintă, ca
proporție din volumul de producție sau din comercializarea ori prelucrarea
produsului sau ale produselor în cauză:
(i)      pentru
organizațiile de producători din sectorul fructelor și legumelor, cel puțin 60
% sau
(ii)      în alte situații,
cel puțin două treimi și
(b)     reprezintă, în cazul
organizațiilor de producători, peste 50 % dintre producătorii în cauză.
Dacă cererea de extindere a aplicării normelor
sale la alți operatori vizează mai multe zone economice, organizația sau
asociația trebuie să demonstreze nivelul minim de reprezentativitate definit la
primul paragraf pentru fiecare dintre ramurile profesionale pe care le grupează
în fiecare dintre zonele economice vizate.
4.           Normele pentru a căror
aplicare se poate solicita extinderea la alți operatori, astfel cum se prevede
la alineatul (1), urmăresc unul dintre următoarele scopuri:
(a)     raportări referitoare
la producție și la piață;
(b)     norme de producție
mai stricte decât cele prevăzute de reglementările Uniunii sau de cele
naționale;
(c)     întocmirea de
contracte-tip compatibile cu reglementările Uniunii;
(d)     norme de
comercializare;
(e)     norme de protecție a
mediului;
(f)      măsuri de promovare
și exploatare a potențialului produselor;
(g)     măsuri de protecție
a agriculturii ecologice, precum și a denumirilor de origine, a etichetelor de
calitate și a indicațiilor geografice;
(h)     cercetare pentru
valorificarea produselor, în special prin noi întrebuințări care nu reprezintă
un pericol pentru sănătatea publică;
(i)      studii pentru
îmbunătățirea calității produselor;
(j)      cercetarea, în
special în ceea ce privește metodele de cultivare care permit o utilizare redusă
a produselor destinate protejării sănătății animalelor și a produselor de
protecție a plantelor și care garantează conservarea solului și a mediului;
(k)     definirea
calităților minime și definirea standardelor minime de ambalare și prezentare;
(l)      utilizarea semințelor certificate și
monitorizarea calității produselor.
Normele respective nu produc niciun fel de
prejudicii celorlalți operatori din statul membru în cauză sau Uniunii și nu au
niciunul dintre efectele menționate la articolul 145 alineatul (2), nici
nu sunt incompatibile în alt mod cu reglementările în vigoare la nivelul
Uniunii sau la nivel național.
Articolul 111
Contribuțiile financiare ale producătorilor nemembri
Dacă aplicarea normelor unei organizații de
producători recunoscute, ale unei asociații recunoscute a organizațiilor de
producători sau ale unei organizații interprofesionale recunoscute este extinsă
în temeiul articolului 110, iar activitățile reglementate prin normele
menționate țin de interesul economic general al persoanelor ale căror
activități sunt legate de produsele în cauză, statul membru care a acordat
recunoașterea poate decide că persoane fizice sau grupuri care nu sunt membri
ai organizației, dar care beneficiază de activitățile respective trebuie să
achite organizației valoarea integrală sau parțială a contribuțiilor financiare
plătite de membrii acesteia, în măsura în care aceste contribuții sunt
destinate să acopere costurile suportate direct ca rezultat al desfășurării
activităților în cauză.
Secțiunea 3
Adaptarea ofertei
Articolul 112
Măsuri pentru facilitarea adaptării ofertei la cerințele pieței
Ținând seama de necesitatea de a încuraja
inițiativele organizațiilor menționate la articolele 106‑108 în scopul de
a facilita adaptarea ofertei la cerințele pieței, cu excepția inițiativelor
privind retragerea de pe piață, Comisia, în conformitate cu articolul 160, este
împuternicită să adopte acte delegate cu privire la sectorul plantelor vii, al
cărnii de vită și mânzat, al cărnii de porc, al cărnii de oaie și de capră, al
ouălor și al cărnii de pasăre, referitoare la:
(a)          măsuri de
îmbunătățire a calității;
(b)          măsuri de
promovare a unei mai bune organizări a producției, prelucrării și
comercializării;
(c)          măsuri de
facilitare a înregistrării tendințelor prețurilor pieței;
(d)          măsuri care să
permită stabilirea unor previziuni pe termen scurt și lung pe baza mijloacelor
de producție utilizate.
Articolul 113
Norme de comercializare pentru îmbunătățirea și stabilizarea funcționării
pieței comune a vinurilor
În vederea îmbunătățirii și a stabilizării
funcționării pieței comune a produselor vitivinicole, inclusiv a strugurilor,
musturilor și vinurilor din care rezultă, statele membre producătoare pot
stabili norme de comercializare pentru a reglementa oferta, în special prin
punerea în aplicare a deciziilor luate de organizațiile interprofesionale
recunoscute în temeiul articolului 108.
Aceste norme trebuie să fie proporționale cu
obiectivul urmărit și nu trebuie:
(a)          să se refere la
tranzacții ulterioare primei desfaceri pe piață a produsului în cauză;
(b)          să permită
fixarea prețurilor, inclusiv cu titlu orientativ sau de recomandare;
(c)          să indisponibilizeze un procent excesiv din recoltă, care ar
fi în mod normal disponibil;
(d)          să permită refuzul eliberării certificatelor naționale și ale
Uniunii necesare circulației și comercializării vinurilor, dacă această
comercializare este conformă cu normele menționate anterior.
Secțiunea 4
Norme de procedură
Articolul 114
Competențe delegate
Ținând seama de necesitatea de a se asigura că
obiectivele și responsabilitățile organizațiilor de producători, ale
organizațiilor de operatori din sectorul uleiului de măsline și al măslinelor
de masă și ale organizațiilor interprofesionale sunt definite în mod clar
astfel încât să contribuie la eficacitatea acțiunilor acestor organizații,
Comisia este împuternicită să adopte acte delegate, în conformitate cu
articolul 160, cu privire la organizațiile de producători, la asociațiile organizațiilor
de producători, la organizațiile interprofesionale și la organizațiile de
operatori cu privire la următoarele aspecte:
(a)          obiectivele
specifice care pot, trebuie sau nu trebuie urmărite de aceste organizații și
asociații, inclusiv derogările de la cele prevăzute la articolele 106-109,
(b)          actul
constitutiv, recunoașterea, structura, personalitatea juridică, afilierea,
dimensiunea, responsabilitatea și activitățile acestor organizații și
asociații, cerința menționată la articolul 106 litera (d) pentru recunoașterea
unei organizații de producători ca aceasta să nu dețină o poziție dominantă pe
o anumită piață, cu excepția cazului în care acest lucru este necesar pentru
atingerea obiectivelor prevăzute la articolul 39 din tratat, efectele care
decurg din recunoaștere, din retragerea recunoașterii și din fuziuni;
(c)          organizațiile
și asociațiile transnaționale, inclusiv normele menționate la literele (a) și
(b) din prezentul articol;
(d)          externalizarea
activităților și punerea la dispoziție, de către organizații sau asociații, a
unor mijloace tehnice;
(e)          volumul minim
sau valoarea minimă a producției comercializabile a organizațiilor sau
asociațiilor;
(f)           extinderea
aplicării anumitor norme ale organizațiilor prevăzute la articolul 110 la
operatori nemembri și plata obligatorie de cotizații de către operatorii
nemembri menționați la articolul 111, inclusiv o listă cu norme de producție
mai stricte care poate fi extinsă în temeiul articolului 110 alineatul (4)
primul paragraf litera (b), cerințe suplimentare privind reprezentativitatea,
zonele economice în cauză, inclusiv examinarea definiției lor de către Comisie,
perioadele minime în care normele se aplică înainte de extinderea aplicării
lor, persoanele sau organizațiile cărora li se pot aplica normele sau
contribuțiile, precum și situațiile în care Comisia poate solicita ca
extinderea aplicării normelor sau a contribuțiilor obligatorii să fie refuzată
sau retrasă.
Articolul 115
Competențe de executare în conformitate
cu procedura de examinare
Comisia poate adopta, prin intermediul unor
acte de punere în aplicare, măsurile necesare cu privire la prezentul capitol,
în special cu privire la procedurile și condițiile tehnice în ceea ce privește
punerea în aplicare a măsurilor menționate la articolele 110 și 112. Actele de punere în aplicare respective sunt adoptate în conformitate
cu procedura de examinare menționată la articolul 162 alineatul (2).
Articolul 116
Alte competențe de executare
Comisia poate adopta, prin
intermediul unor acte de punere în aplicare, decizii individuale cu privire la:
(a)          recunoașterea
organizațiilor care desfășoară activități în mai mult de un stat membru, în
conformitate cu normele adoptate în temeiul articolului 114 litera (c);
(b)          refuzul sau
anularea recunoașterii organizațiilor interprofesionale, anularea extinderii
aplicării normelor sau a contribuțiilor obligatorii, aprobarea sau deciziile de
modificare a zonelor economice notificate de statele membre în conformitate cu
normele adoptate în temeiul articolului 114 litera (f).
PARTEA III
SCHIMBURILE COMERCIALE CU ȚĂRI TERȚE
CAPITOLUL I
Licențe de import și de export
Articolul 117
Norme generale
1.           Fără a
aduce atingere cazurilor în care se solicită licențe de import sau de export în
conformitate cu prezentul regulament, importul realizat în scopul punerii în
liberă circulație sau exportul unuia sau al mai multor produse agricole în sau
din Uniune poate fi condiționat de prezentarea unei licențe, ținându-se cont de
necesitatea licențelor pentru gestionarea piețelor în cauză și, în special, de
necesitatea de a monitoriza comerțul cu produsele în cauză.
2.           Licențele sunt eliberate de statele membre oricărui
solicitant, oricare ar fi sediul acestuia în Uniune, în absența oricăror
dispoziții contrare stabilite într-un act adoptat în conformitate cu
articolul 43 alineatul (2) din tratat și fără a aduce atingere măsurilor
adoptate în scopul aplicării prezentului capitol.
3.           Licențele sunt valabile în
întreaga Uniune.
Articolul 118
Competențe delegate
1.           Ținând seama de evoluția comerțului
și a pieței, de nevoile piețelor respective și de monitorizarea importurilor
produselor în cauză, Comisia este împuternicită să adopte, în conformitate cu
articolul 160, acte delegate pentru a stabili:
(a)     lista produselor
agricole care fac obiectul prezentării unei licențe de import sau de export;
(b)     cazurile și
situațiile în care nu se impune prezentarea unei licențe de import sau de
export, în special pe baza statutului vamal al produselor în cauză, a regimului
comercial care trebuie respectat, a obiectivelor operațiunilor, a statutului
juridic al solicitantului și a cantităților implicate.
2.           Ținând seama de necesitatea
de a defini principalele elemente ale sistemului de licențe, Comisia este
împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 160 pentru:
(a)     a stabili drepturile
și obligațiile care decurg din licență, efectele juridice ale acesteia, o
toleranță în ceea ce privește respectarea obligației de a importa sau exporta,
precum și indicarea originii și a provenienței produselor atunci când acest
lucru este obligatoriu;
(b)     a decide că eliberarea
unei licențe de import sau punerea în liberă circulație este condiționată de
prezentarea unui document emis de o țară terță sau de o entitate care
certifică, printre altele, originea, autenticitatea și caracteristicile
calitative ale produselor;
(c)     a stabili normele
aplicabile transferului de licențe sau restricțiile referitoare la
transmisibilitate;
(d)     a stabili normele
care se impun pentru a garanta fiabilitatea și eficacitatea sistemului de
licențe și cazurile în care este necesară acordarea unei asistențe
administrative specifice între statele membre pentru a preveni sau pentru a
trata cazurile de fraudă sau neregulile;
(e)     a stabili cazurile
și situațiile în care constituirea unei garanții prin care să se asigure că
produsele sunt importate sau exportate în perioada de valabilitatea a licenței
este necesară și situațiile și cazurile în care aceasta nu este necesară.
Articolul 119
Competențe de executare în conformitate cu procedura de examinare
Prin intermediul unor acte de punere în
aplicare, Comisia adoptă măsurile necesare cu privire la prezenta secțiune,
inclusiv norme privind:
(a)          depunerea
cererilor și eliberarea și utilizarea licențelor;
(b)          perioada de
valabilitate a licențelor și valoarea garanțiilor care trebuie depuse;
(c)          dovada
respectării cerințelor referitoare la utilizarea licențelor;
(d)          chestiunea
licențelor de înlocuire și a licențelor duplicat;
(e)          tratarea
licențelor de către statele membre și schimburile de informații necesare în
vederea administrării sistemului.
Actele de punere în aplicare respective sunt
adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 162
alineatul (2).
Articolul 120
Alte competențe de executare
Prin intermediul unor acte de punere în
aplicare, Comisia poate:
(a) poate limita cantitățile pentru care pot
fi eliberate licențe;
(b) poate respinge cantitățile solicitate; și
(c) poate suspenda depunerea de cereri pentru
a gestiona piața pentru care se depun cereri de cantități mari.
Capitolul II
Taxe la import
Articolul 121
Aplicarea acordurilor internaționale
Prin intermediul unor acte de punere în
aplicare, Comisia adoptă măsuri pentru a aplica acordurile internaționale
încheiate în temeiul articolului 218 din tratat sau al oricărui alt act adoptat
în conformitate cu articolul 43 alineatul (2) din tratat ori cu Tariful Vamal
Comun în ceea ce privește calcularea taxelor la import pentru produsele
agricole. Actele de punere în aplicare respective sunt
adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 162
alineatul (2).
Articolul 122
Sistemul prețului de intrare pentru anumite produse din sectorul fructelor
și legumelor, al fructelor și legumelor prelucrate și din cel vitivinicol
1.           În scopul aplicării nivelului
taxei din Tariful Vamal Comun pentru produse din sectorul fructelor și
legumelor și cel al fructelor și legumelor prelucrate, precum și pentru sucul
și mustul de struguri, prețul de intrare al unui transport este egal cu
valoarea în vamă calculată în conformitate cu dispozițiile din Regulamentul
(CEE) nr. 2913/1992 din 12 octombrie 1992 de instituire a Codului Vamal
Comunitar[42]
(Codul Vamal) și din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 din 2 iulie 1993 de
stabilire a unor dispoziții de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al
Consiliului de instituire a Codului Vamal Comunitar[43] (DACV).
2.           În scopul aplicării
articolului 248 din DACV, verificările care trebuie efectuate de autoritățile
vamale pentru a stabili dacă este necesar să se constituie o garanție trebuie
să includă o verificare a valorii în vamă în comparație cu valoarea unitară
pentru produsele în cauză, astfel cum se menționează la articolul 30 alineatul
(2) litera (c) din Codul Vamal.
3.           Ținând seama de necesitatea de a asigura eficiența
sistemului, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate
cu articolul 160 pentru a prevedea că verificările efectuate de autoritățile
vamale, menționate la alineatul (2) din prezentul articol, includ, în plus sau
ca alternativă pentru verificarea valorii în vamă în comparație cu valoarea
unitară, o verificare a valorii în vamă în raport cu o altă valoare.
Comisia adoptă, prin intermediul unor acte de
punere în aplicare, norme privind calcularea celeilalte valori menționate la primul
paragraf de la prezentul alineat. Actele de punere în
aplicare respective sunt adoptate în conformitate cu procedura de examinare
menționată la articolul 162 alineatul (2).
Articolul 123
Taxe suplimentare la import
1.           Comisia poate stabili, prin
intermediul unor acte de punere în aplicare, produsele din sectorul cerealelor,
al orezului, al zahărului, al fructelor și legumelor, al fructelor și legumelor
prelucrate, al cărnii de vită și mânzat, al laptelui și produselor lactate, al
cărnii de porc, al cărnii de oaie și de capră, al ouălor, al cărnii de pasăre
și al bananelor, precum și din cel al sucului de struguri și mustului de
struguri cărora trebuie să li se aplice o taxă la import suplimentară atunci
când sunt importate la nivelul taxei prevăzut în Tariful Vamal Comun, pentru a
evita sau a neutraliza efectele negative pe piața Uniunii pe care le pot avea
aceste importuri, dacă:
(a)     importurile sunt
efectuate la un preț inferior nivelului notificat de Uniune către OMC („preț de
declanșare”) sau
(b)     volumul importurilor
dintr-un an dat depășește un anumit nivel („volum de declanșare”).
Volumul de declanșare se bazează pe posibilitățile
de acces la piață definite ca importuri exprimate ca procent din consumul
intern corespunzător în cursul celor trei ani anteriori.
Actele de punere în aplicare respective sunt
adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 162
alineatul (2).
2.           Nu se impun taxe la import
suplimentare dacă importurile nu riscă să perturbe piața Uniunii sau dacă
efectele ar fi disproporționate în raport cu obiectivul vizat.
3.           În sensul
alineatului (1) litera (a), prețurile de import sunt determinate pe baza
prețurilor de import CIF ale transportului în cauză.
Prețurile
de import CIF se verifică în acest scop în comparație cu prețurile
reprezentative pentru produsul respectiv de pe piața internațională sau de pe
piața de import a Uniunii pentru produsul respectiv.
4.           Comisia poate adopta, prin
intermediul unor acte de punere în aplicare, măsurile necesare pentru aplicarea
prezentului articol. Actele de punere în aplicare respective sunt adoptate în
conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 162 alineatul
(2).
Articolul 124
Alte competențe de executare
Prin
intermediul unor acte de punere în aplicare, Comisia:
(a)          poate stabili nivelul taxei de import aplicate în
conformitate cu normele stabilite în cadrul unui acord internațional încheiat
în temeiul articolului 218 din tratat, în Tariful Vamal Comun și cu cele
adoptate în temeiul articolul 121 din prezentul regulament;
(b)          poate stabili
prețurile reprezentative și volumele de declanșare în scopul aplicării taxelor
suplimentare de import în cadrul regulilor adoptate în temeiul articolului 123
alineatul (1) primul paragraf.
Capitolul III
Gestionarea contingentelor tarifare și tratamentul special al importurilor de
către țările terțe
Articolul 125
Contigente tarifare
1.           Contingentele tarifare pentru
importul de produse agricole destinate punerii în liberă circulație în Uniune
(sau o parte din aceasta) ori contingentele tarifare pentru importurile de
produse agricole din Uniune în țări terțe, care trebuie să fie parțial sau
integral gestionate de Uniune și rezultă din acorduri încheiate în conformitate
cu articolul 218 din tratat sau cu orice alt act adoptat în conformitate cu
articolul 43 alineatul (2) din tratat sunt deschise și/sau administrate de
Comisie prin intermediul unor acte delegate și al unor acte de punere în
aplicare, în temeiul articolelor 126‑128.
2.           Contingentele tarifare sunt
gestionate astfel încât să se evite orice discriminare între operatorii în
cauză, cu ajutorul uneia dintre metodele menționate în continuare, al unei
combinații a acestor metode sau al unei alte metode adecvate:
(a)     o metodă bazată pe
ordinea cronologică de depunere a cererilor (după principiul „primul sosit,
primul servit”);
(b)     o metodă de
repartizare proporțional cu cantitățile solicitate la depunerea cererilor
(„metoda examinării simultane”);
(c)     o metodă bazată pe
luarea în considerare a formelor tradiționale de comerț (pe baza metodei
denumite „a operatorilor tradiționali/nou-veniți”).
3.           Metoda de gestionare adoptată:
(a)     ia în considerare în
mod corespunzător, pentru contingentele tarifare de import, nevoile de
aprovizionare a pieței Uniunii și necesitatea de a menține echilibrul acesteia
sau
(b)     permite, pentru
contingentele tarifare de export, utilizarea integrală a tuturor
posibilităților oferite în cadrul contingentului în cauză.
Articolul 126
Competențe delegate
1.           Ținând cont de necesitatea de
a asigura un acces echitabil pentru cantitățile disponibile și egalitatea de
tratament a operatorilor în cadrul contingentelor tarifare de import, Comisia
este împuternicită să adopte acte delegate, în conformitate cu articolul 160,
cu scopul:
(a)     să stabilească condițiile
și criteriile de eligibilitate pe care trebuie să le îndeplinească un operator
pentru a putea depune o cerere în cadrul contingentului tarifar de import; dispozițiile
respective pot impune o experiență minimă în domeniul schimburilor comerciale cu
țările terțe și teritoriile asimilate sau în activitatea de prelucrare,
exprimată în cantitate minimă și perioadă minimă de timp într-un anumit sector
al pieței; aceste dispoziții pot include norme specifice destinate să răspundă
nevoilor și practicilor în vigoare dintr-un anumit sector și utilizărilor și
nevoilor industriilor de prelucrare;
(b)     să adopte dispoziții
cu privire la transferul de drepturi între operatori și, dacă este cazul, la
restricționarea transferului în cadrul gestionării contingentului tarifar de
import;
(c)     să condiționeze
participarea la contingentul tarifar de import de constituirea unei garanții;
(d)     să adopte toate
dispozițiile necesare pentru particularități, cerințe sau restricții aplicabile
contingentului tarifar prevăzut în acordul internațional sau în alt act
menționat la articolul 125 alineatul (1).
2.           Ținând seama de necesitatea
de a se asigura că produsele exportate pot beneficia de un tratament special la
importul într-o țară terță în anumite condiții, în conformitate cu acordurile
încheiate de Uniune în conformitate cu articolul 218 din tratat, Comisia este
împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 160 din
prezentul regulament prin care să se impună autorităților competente ale
statelor membre să elibereze, la cerere și după controalele de rigoare, un
document care să certifice îndeplinirea condițiilor pentru produsele care, în
cazul în care sunt exportate, pot beneficia de un tratament special la importul
într-o țară terță dacă sunt respectate anumite condiții.
Articolul 127
Competențe de executare în conformitate cu procedura de examinare
1.           Comisia poate stabili prin
intermediul unor acte de punere în aplicare:
(a)     contingentele
tarifare anuale, dacă este necesar eșalonate în mod adecvat pe parcursul anului
și determină metoda de gestionare care trebuie aplicată;
(b)     normele de aplicare
a dispozițiilor specifice din acordul sau actul de adoptare a regimului
importurilor sau exporturilor, în special cu privire la:
(i)      garanțiile privind
natura, proveniența și originea produsului;
(ii)      recunoașterea
documentului folosit pentru verificarea garanțiilor menționate la punctul (i);
(iii)     prezentarea unui
document emis de țara exportatoare;
(iv)     destinația și
utilizarea produselor;
(c)     perioada de valabilitate
a licențelor sau a autorizațiilor;
(d)     valoarea
garanțiilor;
(e)     utilizarea licențelor și, dacă este nevoie, norme specifice
referitoare îndeosebi la condițiile în care vor fi depuse cererile de licențe
de import și se va acorda o autorizație în limitele contingentului tarifar;
(f)      măsurile necesare
referitoare la documentul menționat la articolul 126 alineatul (2).
Actele de punere în aplicare respective sunt
adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 162
alineatul (2).
Articolul 128
Alte competențe de executare
1.           Comisia
adoptă, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, dispoziții de
gestionare a procesului pentru a se asigura că nu sunt depășite cantitățile
disponibile în cadrul contingentului tarifar, în special fixând un coeficient
de alocare pentru fiecare cerere în cazul în care este atinsă limita
cantităților disponibile, respingând cererile aflate în curs de soluționare și,
dacă este necesar, suspendând depunerea de noi cereri.
2.           Comisia poate adopta, prin
intermediul unor acte de punere în aplicare, dispoziții pentru realocarea
cantităților neutilizate.
Capitolul IV
Dispoziții speciale privind importul anumitor produse
Articolul 129
Importurile de cânepă
1.           Produsele următoare pot fi
importate în Uniune dacă se respectă următoarele condiții:
(a)     cânepa brută care
intră sub incidența codului NC 5302 10 00 care îndeplinește
condițiile stabilite la articolul 25 alineatul (3) și la articolul 28 litera
(h) din Regulamentul (UE) nr. […] de stabilire a unor norme privind
plățile directe acordate fermierilor prin scheme de sprijin în cadrul politicii
agricole comune;
(b)     semințele de soiuri
de cânepă care intră sub incidența codului NC ex 1207 99 15,
destinate însămânțării, însoțite de dovada că nivelul de tetrahidrocanabinol al
soiului respectiv nu este mai ridicat decât cel stabilit la articolul 25
alineatul (3) și la articolul 28 litera (h) din Regulamentul (UE)
nr. […] de stabilire a unor norme privind plățile directe acordate
fermierilor prin scheme de sprijin în cadrul politicii agricole comune;
(c)     semințele de cânepă,
altele decât cele destinate însămânțării, care intră sub incidența codului NC
1207 99 91, sunt importate numai de importatori autorizați de statul
membru, pentru a garanta că acestea nu sunt destinate însămânțării.
2.           Prezentul articol se aplică
fără a aduce atingere normelor mai restrictive adoptate de statele membre
conform tratatului și obligațiilor care decurg din Acordul OMC privind
agricultura.
Articolul 130
Derogări pentru produsele importate și garanții speciale în sectorul
vitivinicol
Derogările de la punctul 5 din anexa VII
partea II secțiunea B sau C pentru produsele importate pot fi adoptate în
conformitate cu articolul 43 alineatul (2) din tratat, în conformitate cu
obligațiile internaționale ale Uniunii.
În cazul derogărilor de la punctul 5 din anexa
VII partea II secțiunea B, importatorii constituie o garanție pentru produsele
respective la autoritățile vamale desemnate, în momentul punerii în liberă
circulație. Garanția se eliberează la prezentarea, de
către importator, a dovezii, considerate adecvate de autoritățile vamale din
statul membru în care are loc punerea în liberă circulație, că:
(a)          produsele nu au
beneficiat de derogări sau
(b)          dacă au
beneficiat de derogări, produsele nu au fost supuse procesului de vinificație
ori, dacă au fost supuse acestuia, că produsele rezultate au fost etichetate
corespunzător.
Comisia poate stabili, prin intermediul unor
acte de punere în aplicare, norme pentru a asigura aplicarea uniformă a
prezentului articol, inclusiv cu privire la valoarea garanției și la
etichetarea corespunzătoare. Actele de punere în aplicare
respective sunt adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată
la articolul 162 alineatul (2).
Capitolul V
Măsuri de protecție și perfecționare activă
Articolul 131
Măsuri de protecție
1.           Măsurile de protecție
împotriva importurilor în Uniune sunt luate de Comisie sub rezerva alineatului
(3) din prezentul articol, în conformitate cu Regulamentele (CE)
nr. 260/2009 al Consiliului din 26 februarie 2009 privind regimul comun
aplicabil importurilor[44]
și (CE) nr. 625/2009 al Consiliului din 7 iulie 2009 privind regimul comun
aplicabil importurilor din anumite țări terțe[45].

2.           Dacă nu există dispoziții
contrare aplicabile în temeiul oricărui alt act al Parlamentului European și al
Consiliului și în temeiul oricărui alt act al Consiliului, Comisia ia, în
conformitate cu alineatul (3) din prezentul articol, măsuri de protecție
împotriva importurilor în Uniune prevăzute în cadrul acordurilor internaționale
încheiate în conformitate cu articolul 218 din tratat.
3.           Comisia poate lua, prin
intermediul unor acte de punere în aplicare, măsurile menționate la alineatele
(1) și (2) din prezentul articol la cererea unui stat membru sau din proprie
inițiativă. Actele de punere în aplicare respective sunt adoptate în
conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 162 alineatul
(2).
              În cazul în care primește o
cerere din partea unui stat membru, Comisia ia o decizie în acest sens prin
intermediul unor acte de punere în aplicare în termen de cinci zile lucrătoare
de la primirea cererii. Actele de punere în aplicare respective sunt adoptate
în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 162 alineatul
(2).
              Din motive de urgență
justificate corespunzător, Comisia adoptă imediat acte de punere în aplicare
aplicabile, în conformitate cu procedura menționată la articolul 162 alineatul
(3).
Măsurile adoptate sunt comunicate statelor membre
și devin aplicabile imediat.
4.           Comisia poate revoca sau modifica, prin intermediul unor
acte de punere în aplicare, măsurile de protecție ale Uniunii adoptate în
temeiul alineatului (3) din prezentul articol. Actele de punere în aplicare
respective sunt adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată
la articolul 162 alineatul (2).
              Din motive de urgență
justificate corespunzător, Comisia adoptă imediat acte de punere în aplicare
aplicabile, în conformitate cu procedura menționată la articolul 162 alineatul
(3).
Articolul 132
Suspendarea regimului de prelucrare sub control vamal și a regimului de
perfecționare activă
1.           Dacă piața Uniunii este
perturbată sau riscă să fie perturbată ca urmare a aplicării regimului de
prelucrare sub control vamal sau a regimului de perfecționare activă, Comisia
poate suspenda, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, total sau
parțial, la cererea unui stat membru sau din proprie inițiativă, utilizarea
regimului de prelucrare sub control vamal sau a regimului de perfecționare
activă în privința produselor din sectorul cerealelor, al orezului, al
zahărului, al uleiului de măsline și al măslinelor de masă, al fructelor și
legumelor, al fructelor și legumelor prelucrate, al vinului, al cărnii de vită
și mânzat, al laptelui și produselor lactate, al cărnii de porc, al cărnii de
oaie și de capră, al ouălor, al cărnii de pasăre și al alcoolului etilic de
origine agricolă. Actele de punere în aplicare respective sunt adoptate în
conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 162 alineatul
(2).
              În cazul în care primește o
cerere din partea unui stat membru, Comisia ia o decizie în acest sens prin
intermediul unor acte de punere în aplicare în termen de cinci zile lucrătoare
de la primirea cererii. Actele de punere în aplicare respective sunt adoptate
în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 162 alineatul
(2).
              Din
motive de urgență justificate corespunzător, Comisia adoptă imediat acte de
punere în aplicare aplicabile, în conformitate cu procedura menționată la
articolul 162 alineatul (3).
Măsurile adoptate sunt comunicate statelor membre
și devin aplicabile imediat.
2.           În măsura
necesară pentru buna funcționare a OCP, utilizarea regimului de perfecționare
activă pentru produsele menționate la alineatul (1) poate fi interzisă
total sau parțial de Parlamentul European și de Consiliu, hotărând în
conformitate cu procedura prevăzută la articolul 43 alineatul (2) din
tratat.
Capitolul VI
Restituiri la export
Articolul 133
Domeniul de aplicare
1.           În măsura necesară pentru a
permite realizarea exporturilor pe baza cursului sau a prețurilor pieței
internaționale și în limitele care decurg din acordurile încheiate conform
articolului 218 din tratat, diferența dintre aceste cursuri sau aceste prețuri
și prețurile practicate în Uniune poate fi acoperită printr-o restituire la
export:
(a)     pentru produsele din
sectoarele următoare care urmează a fi exportate fără prelucrări ulterioare:
(i)      cereale;
(ii)      orez;
(iii)     zahăr, în privința
produsele enumerate în anexa I partea III literele (b)-(d) și (g);
(iv)     carne de vită și
mânzat;
(v)     lapte și produse
lactate;
(vi)     carne de porc;
(vii)    ouă;
(viii)   carne de pasăre;
(b)     pentru produsele enumerate la litera (a) punctele (i)-(iii), (v)
și (vii) de la prezentul alineat, care urmează a fi exportate sub formă de mărfuri
prelucrate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1216/2009 al Consiliului
din 30 noiembrie 2009 de stabilire a regimului comercial aplicabil anumitor
mărfuri rezultate din transformarea produselor agricole[46] și sub forma produselor care conțin zahăr enumerate în anexa I partea X
litera (b).
2.           Restituirile la export pentru
produsele exportate sub formă de mărfuri prelucrate nu sunt mai mari decât cele
aplicabile acelorași produse exportate fără prelucrări ulterioare.
3.           Comisia adoptă, prin intermediul unor acte de punere în
aplicare, măsurile necesare pentru aplicarea prezentului articol. Actele de
punere în aplicare respective sunt adoptate în conformitate cu procedura de
examinare menționată la articolul 162 alineatul (2).
Articolul 134
Repartizarea restituirilor la export
Cantitățile care pot fi exportate cu
restituire la export sunt alocate în conformitate cu metoda:
(a)          cea mai
adaptată naturii produsului și situației pieței în cauză, permițând cea mai
eficientă utilizare a resurselor disponibile, ținând seama de eficacitatea și
structura exporturilor Uniunii și de impactul lor asupra echilibrului pieței,
fără a crea discriminări între operatorii implicați și, în special, între micii
și marii operatori;
(b)          cea mai puțin
greoaie din punct de vedere administrativ pentru operatori, ținând seama de
cerințele administrative.
Articolul 135
Stabilirea restituirilor la export
1.           Aceleași restituiri la export se aplică acelorași produse
în întreaga Uniune. Acestea pot fi diferențiate în funcție de destinație, în
special dacă se impune din cauza situației pieței mondiale, a cerințelor
specifice ale anumitor piețe sau a obligațiilor care decurg din acordurile
încheiate conform articolului 218 din tratat.
2.           Măsurile cu privire la
fixarea restituirilor sunt luate de Consiliu în conformitate cu
articolul 43 alineatul (3) din tratat.
Articolul 136
Acordarea restituirilor la export
1.           În privința produselor
enumerate la articolul 133 alineatul (1) litera (a) exportate ca atare fără
prelucrare ulterioară, restituirea este acordată numai la cerere și cu condiția
prezentării unei licențe de export.
2.           Valoarea restituirilor
aplicabile produselor menționate la articolul 133 alineatul (1) litera (a) este
cea care este valabilă în ziua depunerii cererii pentru licență sau cea care se
obține din procedura de licitație în cauză, și, în cazul unei restituiri
diferențiate, cea care este aplicabilă în aceeași zi:
(a)     la destinația
indicată pe licență sau
(b)     la destinația reală,
în cazul în care aceasta diferă de destinația indicată pe licență, caz în care
suma aplicabilă nu poate depăși suma aplicabilă destinației indicate pe
licență.
Comisia poate lua, prin intermediul unor acte de
punere în aplicare, măsurile corespunzătoare pentru prevenirea utilizării
abuzive a flexibilității prevăzute la prezentul alineat. Aceste
măsuri se pot referi, în special, la procedura de depunere a cererilor.
3.           Ținând cont de necesitatea de
a se asigura accesul egal la restituirile la export al exportatorilor de
produse enumerate în anexa I la tratat, precum și de produse prelucrate din
acestea, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu
articolul 160 din prezentul regulament pentru a aplica dispozițiile alineatelor
(1) și (2) din prezentul articol produselor menționate la articolul 133
alineatul (1) litera (b) din prezentul regulament.
Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte
de punere în aplicare, măsurile necesare pentru aplicarea prezentului alineat. Actele de punere în aplicare respective sunt adoptate în conformitate
cu procedura de examinare menționată la articolul 162 alineatul (2).
4.           Restituirea este plătită dacă
se aduce dovada că:
(a)     produsele au ieșit de pe teritoriul vamal al Uniunii în
conformitate cu procedura de export menționată la articolul 161 din Codul
Vamal;
(b)     în cazul unei
restituiri diferențiate, produsele au fost importate la destinația indicată pe
licență sau la o altă destinație pentru care s-a fixat o restituire, fără a se
aduce atingere dispozițiilor alineatului (2) litera (b).
Articolul 137
Restituiri la export pentru animalele vii din sectorul cărnii de vită și mânzat
1.           În privința produselor din sectorul cărnii de vită și
mânzat, acordarea și plata restituirilor la exportul de animale vii este
condiționată de respectarea cerințelor în materie de bunăstare a animalelor
prevăzute de legislația Uniunii și în special în materie de protecție a
animalelor în cursul transportului.
2.           Ținând seama de necesitatea
de a încuraja exportatorii să respecte condițiile de bunăstare a animalelor și
pentru a permite autorităților competente să verifice cheltuirea corectă a
restituirilor la export în cazul în care plata acestora este condiționată de
respectarea cerințelor de bunăstare a animalelor, Comisia este împuternicită să
adopte acte delegate în conformitate cu articolul 160 în ceea ce privește
respectarea cerințelor în materie de bunăstare a animalelor în afara
teritoriului vamal al Uniunii, inclusiv utilizarea unor terțe părți
independente.
3.           Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte de punere
în aplicare, măsurile necesare pentru aplicarea prezentului articol. Actele de
punere în aplicare respective sunt adoptate în conformitate cu procedura de
examinare menționată la articolul 162 alineatul (2).
Articolul 138
Limite la export
Angajamentele privind volumul, care decurg din
acordurile încheiate în temeiul articolului 218 din tratat, sunt respectate pe
baza licențelor de export eliberate pentru perioadele de referință aplicabile
produselor respective.
Comisia poate adopta actele de punere în
aplicare necesare pentru a se respecta angajamentele privind volumul, inclusiv
stopând sau limitând eliberarea licențelor de export în cazul în care astfel de
angajamente sunt sau pot fi depășite. În ceea ce privește
respectarea obligațiilor care decurg din Acordul OMC privind agricultura,
sfârșitul unei perioade de referință nu afectează valabilitatea licențelor de
export.
Articolul 139
Competențe delegate
1.           Se deleagă Comisiei
competența de a adopta acte delegate, în conformitate cu articolul 160, pentru
a prevedea măsurile enumerate la alineatele (2)-(6) din prezentul articol.
2.           Ținând seama de necesitatea
de a se asigura că operatorii își respectă obligațiile atunci când participă la
proceduri de licitație, Comisia desemnează, prin intermediul unor acte
delegate, condiția principală pentru eliberarea garanțiilor aferente licențelor
în cazul restituirilor la export atribuite prin procedură de licitație.
3.           Ținând seama de necesitatea
de a reduce la minimum sarcina administrativă a operatorilor și a
autorităților, Comisia poate stabili, prin intermediul unor acte delegate,
praguri sub care nu poate fi impusă obligația de a elibera sau de a prezenta o
licență de export, poate desemna destinațiile sau operațiunile pentru care
poate fi justificată o scutire de obligația de a prezenta o licență de export
și poate permite ca, în situații justificate, să fie acordate licențe de export
ex post.
4.           Ținând seama de necesitatea
de a se adapta la situații concrete care justifică eligibilitatea totală sau
parțială pentru restituiri la export și pentru a ajuta operatorii să facă față
perioadei dintre depunerea cererii de restituire la export și plata finală a
acesteia, Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte delegate, măsuri cu
privire la:
(a)     o altă dată pentru
restituire;
(b)     consecințele asupra
plății restituirii la export atunci când codul produsului sau destinația
indicată pe o licență nu corespunde produsului sau destinației reale;
(c)     plata în avans a
restituirilor la export, inclusiv condițiile de constituire și de eliberare a
unei garanții;
(d)     controalele și
documentele justificative în cazurile în care există îndoieli privind
destinația reală a produselor, inclusiv posibilitatea reimportării lor pe
teritoriul vamal al Uniunii;
(e)     destinațiile tratate
ca destinații de export din Uniune, precum și includerea destinațiilor
eligibile pentru restituiri la export pe teritoriul vamal al Uniunii.
5.           Ținând seama de necesitatea
de a se asigura că produsele care beneficiază de restituiri la export sunt exportate
de pe teritoriul vamal al Uniunii și pentru a evita întoarcerea lor pe acest
teritoriu, precum și pentru a reduce la minimum sarcina administrativă a
operatorilor în ceea ce privește producerea și prezentarea dovezii că produsele
care beneficiază de restituire au ajuns într-o țară de destinație eligibilă
pentru restituiri diferențiate, Comisia poate adopta, prin intermediul unor
acte delegate, măsuri cu privire la:
(a)     termenul limită până
la care trebuie să se încheie ieșirea de pe teritoriul vamal al Uniunii,
inclusiv termenul limită pentru întoarcerea temporară a produselor;
(b)     prelucrarea la care
pot fi supuse produsele care beneficiază de restituiri la export în respectiva
perioadă;
(c)     dovada că produsele
au ajuns la o destinație eligibilă pentru restituiri diferențiate;
(d)     pragurile de
restituire și condițiile în care exportatorii pot fi scutiți de obligația de a
prezenta respectiva dovadă;
(e)     condițiile de
aprobare de către terțe părți independente a dovezii că produsele au ajuns la o
destinație eligibilă pentru restituiri diferențiate.
6.           Ținând seama de
particularitățile diferitelor sectoare, Comisia poate adopta, prin intermediul
unor acte delegate, cerințe și condiții specifice pentru operatori și pentru
produsele eligibile pentru o restituire la export, definiția și
caracteristicile produselor și stabilirea coeficienților pentru calcularea
restituirilor la export.
Articolul 140
Competențe de executare în conformitate cu procedura de examinare
Comisia adoptă, prin intermediul unor acte de
punere în aplicare, măsurile necesare pentru aplicarea prezentei secțiuni
privind în special:
(a)          redistribuirea
cantităților exportabile care nu fost alocate sau utilizate;
(b)          produsele
menționate la articolul 133 alineatul (1) litera (b).
Actele de punere în
aplicare respective sunt adoptate în conformitate cu procedura de examinare
menționată la articolul 162 alineatul (2).
Articolul 141
Alte competențe de executare
Comisia poate stabili, prin intermediul unor
acte de punere în aplicare, coeficienții de adaptare a restituirilor la export
în conformitate cu normele adoptate în temeiul articolului 139
alineatul (6).
Capitolul VII
Perfecționarea pasivă
Articolul 142
Suspendarea regimului de perfecționare pasivă
1.           În cazul în care piața
Uniunii este perturbată sau ar putea fi perturbată din cauza aplicării
regimului de perfecționare pasivă, Comisia poate suspenda, prin intermediul
unor acte de punere în aplicare, total sau parțial, la cererea unui stat membru
sau din proprie inițiativă, utilizarea regimului de perfecționare pasivă pentru
produsele din sectorul cerealelor, al orezului, al fructelor și legumelor, al
fructelor și legumelor prelucrate, al vinului, al cărnii de vită și mânzat, al
cărnii de porc, al cărnii de oaie și de capră și al cărnii de pasăre. Actele de
punere în aplicare respective sunt adoptate în conformitate cu procedura de
examinare menționată la articolul 162 alineatul (2).
În cazul în care primește o cerere din partea unui
stat membru, Comisia ia o decizie în acest sens, prin intermediul unor acte de
punere în aplicare, în termen de cinci zile lucrătoare de la primirea cererii. Actele de punere în aplicare respective sunt adoptate în conformitate
cu procedura de examinare menționată la articolul 162 alineatul (2).
Din motive de urgență justificate corespunzător,
Comisia adoptă imediat acte de punere în aplicare aplicabile, în conformitate
cu procedura menționată la articolul 162 alineatul (3).
Măsurile adoptate sunt comunicate statelor membre
și devin aplicabile imediat.
2.           În măsura necesară pentru
buna funcționare a OCP, utilizarea regimului de perfecționare pasivă pentru
produsele enumerate la alineatul (1) poate fi interzisă total sau parțial
de Parlamentul European și de Consiliu, hotărând în conformitate cu procedura
prevăzută la articolul 43 alineatul (2) din tratat.
PARTEA IV
REGULI PRIVIND CONCURENȚA
CAPITOLUL I
Reguli aplicabile întreprinderilor
Articolul 143
Aplicarea articolelor 101-106 din tratat
Sub rezerva unor dispoziții contrare din
prezentul regulament, articolele 101-106 din tratat și dispozițiile de punere
în aplicare a acestora, sub rezerva dispozițiilor articolelor 144-146 din
prezentul regulament, se aplică tuturor acordurilor, deciziilor și practicilor
menționate la articolul 101 alineatul (1) și la articolul 102 din tratat care
se referă la producția sau comerțul cu produse agricole.
Articolul
144
Excepții referitoare la obiectivele PAC, la fermieri și la asociații ale
acestora
1.           Articolul 101 alineatul (1)
din tratat nu se aplică acordurilor, deciziilor și practicilor menționate la
articolul 143 din prezentul regulament, necesare pentru realizarea obiectivelor
prevăzute la articolul 39 din tratat.
În special, articolul 101 alineatul (1) din tratat
nu se aplică acordurilor, deciziilor și practicilor fermierilor, ale
asociațiilor fermierilor ori ale asociațiilor unor astfel de asociații sau
organizațiilor de producători recunoscute în temeiul articolului 106 din
prezentul regulament, nici asociațiilor organizațiilor de producători
recunoscute în temeiul articolului 107 din prezentul regulament, care vizează
producția sau vânzarea produselor agricole ori utilizarea unor instalații
comune pentru depozitarea, tratarea sau prelucrarea produselor agricole și în cadrul
cărora nu este prevăzută nicio obligație de a aplica prețuri identice, cu
excepția cazului în care concurența este astfel exclusă sau obiectivele
prevăzute la articolul 39 din tratat sunt puse în pericol.

2.           După consultarea statelor
membre și ținând cont de opinia întreprinderilor sau asociațiilor de
întreprinderi interesate, precum și a oricărei alte persoane fizice sau
juridice considerate necesare, Comisia, sub rezerva controlului Curții de
Justiție, are competența exclusivă de a hotărî prin adoptarea, prin intermediul
unor acte de punere în aplicare, a unei decizii care se publică, pentru care
acorduri, decizii și practici sunt îndeplinite condițiile prevăzute la
alineatul (1).
Comisia hotărăște fie din proprie iniţiativă, fie
la cererea unei autorități competente a unui stat membru ori la cererea unei
întreprinderi sau asociații de întreprinderi interesate.
3.           Publicarea deciziei
menționate la alineatul (2) primul paragraf menționează numele părților
interesate și reia esențialul deciziei. Aceasta ia în considerare interesul
legitim al întreprinderilor în protejarea secretelor lor de afaceri.
Articolul 145
Acordurile și practicile concertate ale organizațiilor interprofesionale
recunoscute
1.           Articolul 101 alineatul (1)
din tratat nu se aplică acordurilor, deciziilor și practicilor concertate ale
organizațiilor interprofesionale recunoscute în temeiul articolului 108 din
prezentul regulament care au ca obiect desfășurarea activităților menționate la
articolul 108 alineatul (1) litera (c) din prezentul regulament, și, în ceea ce
privește sectorul uleiului de măsline și al măslinelor de masă și sectorul
tutunului, la articolul 108 alineatul (2) din prezentul regulament.
2.           Alineatul (1) se aplică
numai cu condiția ca:
(a)     acordurile, deciziile și practicile
concertate să fi fost notificate Comisiei;
(b)     în termen de două luni de la primirea
tuturor informațiilor solicitate, Comisia, prin intermediul unor acte de punere
în aplicare, să nu fi considerat că acordurile, deciziile sau practicile
concertate sunt incompatibile cu normele Uniunii.
3.           Acordurile, deciziile şi
practicile concertate nu pot intra în vigoare înainte de expirarea perioadei
menționate la alineatul (2) litera (b).
4.           Acordurile, deciziile și
practicile concertate sunt în orice condiții declarate incompatibile cu normele
Uniunii dacă:
(a)     pot duce la
împărțirea sub orice formă a piețelor în cadrul Uniunii;
(b)     pot afecta buna
funcționare a organizării pieței;
(c)     pot crea denaturări
ale concurenței care nu sunt esențiale pentru îndeplinirea obiectivelor PAC
urmărite prin activitatea organizației interprofesionale;
(d)     implică stabilirea
prețurilor sau fixarea cotelor;
(e)     pot genera
discriminare sau pot elimina concurența cu privire la o parte substanțială a
produselor respective.
5.           În cazul în care, în urma
expirării termenului de două luni menționat la alineatul (2)
litera (b), Comisia constată că nu au fost respectate condițiile de
aplicare a alineatului (1), aceasta adoptă, prin intermediul unor acte de
punere în aplicare, o decizie prin care se declară că articolul 101
alineatul (1) din tratat se aplică acordului, deciziei sau practicii
concertate în cauză.
Decizia Comisiei nu se aplică înainte de data
notificării acesteia organizației interprofesionale în cauză, cu condiția ca
organizația interprofesională să nu fi furnizat informații incorecte sau să nu
fi abuzat de scutirea prevăzută la alineatul (1).
6.           În cazul
acordurilor multianuale, notificarea pentru primul an este valabilă pentru anii
următori ai acordului. În acest caz, Comisia poate totuși, la inițiativa sa sau
la solicitarea unui alt stat membru, să emită oricând o declarație de
incompatibilitate.
CAPITOLUL II
Reguli privind ajutoarele de stat
Articolul 146
Aplicarea articolelor 107-109 din tratat
1.           Sub rezerva alineatului (2),
articolele 107-109 din tratat se aplică producției de produse agricole și
comerțului cu acestea .
2.           Articolele 107-109 din tratat
nu se aplică în cazul plăților efectuate de statele membre în temeiul și în
conformitate cu:
(a)     măsurile prevăzute de prezentul regulament finanțate integral sau
parțial de Uniune sau
(b)     dispozițiile
articolelor 147–153 din prezentul regulament.
Articolul 147
Plăți naționale legate de programele de sprijin al sectorului vitivinicol
Prin derogare de la articolul (41) alineatul
(3), statele membre pot acorda plăți naționale în conformitate cu normele
Uniunii privind ajutoarele de stat, pentru măsurile menționate la articolele
43, 47 și 48.
Nivelul maxim al ajutoarelor, astfel cum este
stabilit în normele relevante ale Uniunii privind ajutoarele de stat, se aplică
finanțării publice globale, care include atât fonduri din partea Uniunii, cât
și fonduri naționale.
Articolul 148
Plăți naționale pentru renii din Finlanda și Suedia
Sub rezerva autorizării de către Comisie, prin
intermediul unor acte de punere în aplicare, Finlanda și Suedia pot să
efectueze plăți naționale pentru producția și comercializarea cărnii de ren și
a produselor derivate (NC ex 0208 și ex 0210), în măsura în care aceste
activități nu conduc la o creștere a nivelurilor tradiționale de producție.
Articolul 149
Plăți naționale pentru sectorul zahărului din Finlanda
Finlanda poate efectua plăți naționale de până
la 350 EUR pe hectar și pe an de comercializare către producătorii de sfeclă de
zahăr.
Articolul 150
Plăți naționale pentru apicultură
Statele membre pot efectua plăți naționale
pentru protecția exploatațiilor apicole dezavantajate prin condiții structurale
sau naturale ori în cadrul programelor de dezvoltare economică, cu excepția
ajutoarelor alocate pentru producție sau comerț.
Articolul 151
Plăți naționale pentru distilarea vinului în situaţii de criză
1.           Statele membre pot efectua
plăți naționale către producătorii de vin pentru distilarea voluntară sau
obligatorie a vinului în situații de criză justificate.
2.           Plățile menționate la
alineatul (1) trebuie să fie proporționale și să permită soluționarea crizei.
3.           Valoarea totală a plăților
disponibile într-un stat membru în orice an pentru acest fel de plăți nu
depășește 15 % din fondurile totale disponibile pentru fiecare stat membru
pentru anul respectiv, astfel cum se stabilește în anexa IV.
4.           Statele membre care doresc să
recurgă la plățile naționale menționate la alineatul (1) înaintează Comisiei o
notificare motivată corespunzător. Comisia decide, prin intermediul unor acte
de punere în aplicare, dacă se aprobă măsura și dacă se pot efectua plățile.
5.           Alcoolul rezultat din
distilarea menționată la alineatul (1) este folosit exclusiv în scopuri
industriale sau energetice, pentru a se evita denaturarea concurenței.
6.           Comisia poate adopta, prin
intermediul unor acte de punere în aplicare, măsurile necesare pentru aplicarea
prezentului articol. Actele de punere în aplicare respective sunt adoptate în
conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 162 alineatul
(2).
Articolul 152
Plăți naționale pentru distribuirea de produse către copii
Pe lângă ajutorul din partea Uniunii prevăzut
la articolele 21 și 24, statele membre pot efectua plăți naționale pentru
furnizarea produselor sau pentru costurile aferente, menționate la articolul 21
alineatul (1), către copiii din instituțiile de învățământ.
Statele membre pot finanța plățile respective
prin intermediul unei taxe în sectorul respectiv sau prin orice altă
contribuție din sectorul privat.
Pe lângă ajutorul din partea Uniunii menționat
la articolul 21, statele membre pot efectua plăți naționale pentru finanțarea
măsurilor de însoțire necesare pentru eficientizarea programului Uniunii de
distribuire de fructe și legume, fructe și legume prelucrate și produse din
banane, conform dispozițiilor articolului 21 alineatul (2).
Articolul 153
Plăți naționale pentru fructele cu coajă
1.           Statele membre pot efectua
plăți naționale în valoare de maximum 120,75 EUR pe hectar pe an
către fermierii care produc următoarele produse:
(a)     migdale incluse la
codurile NC 0802 11 și 0802 12;
(b)     alune incluse la
codurile NC 0802 21 și 0802 22;
(c)     nuci incluse la
codurile NC 0802 31 și 0802 32;
(d)     fistic inclus la
codul NC 0802 50;
(e)     roșcove incluse la
codul NC 1212 99 30.
2.           Plățile naționale pot fi
efectuate numai pentru o suprafață maximă de:
 Stat membru || Suprafață maximă (ha)
 Belgia || 100
 Bulgaria || 11 984
 Germania || 1 500
 Grecia || 41 100
 Spania || 568 200
 Franța || 17 300
 Italia || 130 100
 Cipru || 5100
 Luxemburg || 100
 Ungaria || 2 900
 Țările de Jos || 100
 Polonia || 4 200
 Portugalia || 41 300
 România || 1 645
 Slovenia || 300
 Slovacia || 3 100
 Regatul Unit || 100
3.           Statele membre
pot condiționa acordarea de plăți naționale de calitatea fermierilor de membri
ai unei organizații de producători recunoscute în temeiul articolului 106.
PARTEA V
DISPOZIȚII GENERALE
CAPITOLUL I
Măsuri excepționale
Secțiunea 1
Perturbarea pieței
Articolul 154
Măsuri împotriva perturbării pieței
1.           Ținând seama de necesitatea
de a reacționa în mod concret și eficace la amenințările de perturbare a
pieței, provocate de creșteri sau de scăderi semnificative de preț pe piețele
interne sau externe ori de oricare alți factori care influențează piața,
Comisia este împuternicită să adopte acte delegate, în conformitate cu
articolul 160, pentru a lua măsurile necesare pentru sectorul în cauză,
respectând toate obligațiile care decurg din acorduri încheiate în conformitate
cu articolul 218 din tratat.
În cazul unor amenințări de perturbare a pieței
menționate la primul paragraf, dacă este necesar din motive de maximă urgență,
se aplică procedura prevăzută la articolul 161 din prezentul regulament actelor
delegate adoptate în temeiul prezentului alineat.
              Aceste măsuri pot să extindă
sau să modifice, în măsura în care este necesar și pentru perioada de timp
necesară, domeniul de aplicare, durata sau alte aspecte ale altor măsuri
prevăzute în cadrul prezentului regulament ori pot suspenda taxele la import,
în totalitate sau parțial, inclusiv pentru anumite cantități sau perioade, după
cum este nevoie.
2.           Măsurile
menționate la alineatul (1) nu se aplică produselor enumerate în anexa I partea
XXIV secțiunea 2.
3.           Comisia poate adopta, prin
intermediul unor acte de punere în aplicare, normele necesare pentru aplicarea
alineatului (1) din prezentul articol. Aceste norme pot viza, în special,
proceduri și criterii tehnice. Actele de punere în aplicare respective sunt
adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 162
alineatul (2).
Secțiunea 2
Măsuri de sprijinire a pieței legate de boli ale animalelor și de pierderea
încrederii consumatorilor rezultate din existenţa unor riscuri pentru sănătatea
publică, cea a animalelor sau cea a plantelor
Articolul 155
Măsuri privind bolile animalelor și pierderea încrederii consumatorilor
rezultate din existența unor riscuri pentru sănătatea umană, cea a animalelor
sau cea a plantelor
1.           Prin intermediul unor acte de
punere în aplicare, Comisia poate adopta măsuri excepționale de sprijin:
(a)     pentru piața
afectată, cu scopul de a ține seama de restricțiile în schimburile comerciale
din interiorul Uniunii și în cele cu țările terțe, care pot rezulta din
aplicarea măsurilor de combatere a răspândirii bolilor la animale și
(b)     cu scopul de a ține
seama de grave perturbări ale pieței legate direct de o pierdere a încrederii
consumatorilor rezultate din existența unor riscuri pentru sănătatea publică,
cea a animalelor sau cea a plantelor.
Actele de punere în aplicare respective sunt
adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 162
alineatul (2).
2.           Măsurile prevăzute la
alineatul (1) se aplică sectoarelor următoare:
(a)     carne de vită și
mânzat;
(b)     lapte și produse
lactate;
(c)     carne de porc;
(d)     carne de oaie și de
capră;
(e)     ouă;
(f)      carne de pasăre.
Măsurile prevăzute la alineatul (1) litera (b),
legate de pierderea încrederii consumatorilor din cauza riscurilor pentru
sănătatea publică sau cea a plantelor, se aplică de asemenea tuturor celorlalte
produse agricole, cu excepția celor enumerate în anexa I partea XXIV secțiunea
2.
3.           Măsurile prevăzute la
alineatul (1) sunt luate la cererea statului membru în cauză.
4.           Măsurile prevăzute la
alineatul (1) litera (a) pot fi luate numai dacă statul membru în cauză a luat
măsuri veterinare și sanitare pentru a permite stoparea rapidă a bolilor
animalelor și doar în măsura necesară și pe durata strict necesară pentru
sprijinirea acestei piețe.
5.           Uniunea asigură o finanțare
parțială echivalentă cu 50 % din cheltuielile suportate de statele membre
pentru măsurile prevăzute la alineatul (1).
În privința sectorului cărnii de vită și mânzat,
al laptelui și produselor lactate, al cărnii de porc, al cărnii de oaie și de
capră, Uniunea participă totuși la finanțarea măsurilor până la concurența a 60
% din cheltuieli în cazul combaterii febrei aftoase.
6.           Statele
membre se asigură de faptul că, dacă producătorii contribuie la cheltuielile
suportate de statele membre, acest lucru nu duce la denaturarea concurenței
dintre producătorii din diferite state membre.
Secțiunea 3
Probleme specifice
Articolul 156
Măsuri pentru rezolvarea unor probleme specifice
1.           Comisia adoptă, prin
intermediul unor acte de punere în aplicare, măsuri de urgență necesare și
justificate pentru rezolvarea unor probleme specifice. Măsurile respective pot
deroga de la dispozițiile prezentului regulament numai în măsura în care acest
lucru este strict necesar și numai pentru o perioadă care este strict necesară.
Actele de punere în aplicare respective sunt adoptate în conformitate cu
procedura de examinare menționată la articolul 162 alineatul (2).
2.           Pentru a rezolva probleme
specifice și din motive de urgență justificate corespunzător, Comisia adoptă
imediat acte de punere în aplicare aplicabile, în conformitate cu procedura menționată
la articolul 162 alineatul (3).
CAPITOLUL II
Comunicări și rapoarte
Articolul 157
Cerințe în materie de comunicare
1.           În scopul aplicării
prezentului regulament, pentru a monitoriza, analiza și gestiona piața
produselor agricole, pentru a asigura transparența pieței, buna funcționare a
măsurilor PAC, pentru a verifica, controla, monitoriza, evalua și audita măsurile
din cadrul PAC și a pune în aplicare acordurile internaționale, inclusiv
cerințele de notificare în temeiul acestor acorduri, Comisia poate adopta, în
conformitate cu procedura menționată la alineatul (2), măsurile necesare
privind comunicările care trebuie efectuate de întreprinderi, de statele
membrele și/sau de țări terțe. Atunci când face acest lucru, Comisia ține seama
de necesarul de date și de sinergiile dintre posibilele surse de date.
              Informațiile obținute pot fi
transmise sau puse la dispoziția organizațiilor internaționale și a
autorităților competente din țările terțe și pot fi făcute publice, sub rezerva
protecției datelor cu caracter personal și a interesului legitim al
întreprinderilor în protejarea secretelor lor de afaceri, inclusiv prețurile.
2.           Ținând seama de necesitatea
de a face ca notificările menționate la alineatul (1) să fie rapide, eficiente,
precise și rentabile, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în
conformitate cu articolul 160 prin care să stabilească:
(a)     natura și tipul
informațiilor care trebuie notificate;
(b)     metodele de
notificare;
(c)     normele privind
drepturile de acces la informațiile sau sistemele de informare puse la
dispoziție;
(d)     condițiile și
mijloacele de publicare a informațiilor.
3.           Prin intermediul unor acte de
punere în aplicare, Comisia adoptă:
(a)     norme cu privire la
furnizarea informațiilor necesare pentru punerea în aplicare a prezentului
articol;
(b)     dispoziții privind
gestionarea informațiilor care trebuie notificate, precum și norme privind
conținutul, forma, calendarul, frecvența și termenele de notificare;
(c)     dispoziții pentru
transmiterea sau punerea la dispoziția statelor membre, a organizațiilor
internaționale, a autorităților competente din țări terțe sau a publicului a
informațiilor și a documentelor, sub rezerva protecției datelor cu caracter
personal și a interesului legitim al întreprinderilor în protejarea secretelor
lor de afaceri.
Actele de punere în aplicare respective sunt
adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 162
alineatul (2).
Articolul 158
Obligația de raportare a Comisiei
Comisia prezintă Parlamentului European și
Consiliului un raport:
(a)          din trei în trei ani după 2013, cu privire la aplicarea
măsurilor privind sectorul apicol, astfel cum este stabilit la articolele
52–54;
(b)          până la 30
iunie 2014 și, de asemenea, până la 31 decembrie 2018, cu privire la evoluția
situației pieței în sectorul laptelui și produselor lactate și în special la
aplicarea articolelor 104–107 și 145 în acest sector, care să includă, în
special, eventuale stimulente pentru a încuraja fermierii să intre în acorduri
de producție în comun, împreună cu eventuale propuneri adecvate.
CAPITOLUL III
Rezerva pentru situațiile de criză din sectorul agricol
Articolul 159
Utilizarea rezervei
Fondurile
transferate din rezerva pentru situații de criză în sectorul agricol, cu
respectarea condițiilor și a procedurii menționate la alineatul (14) din
Acordul Interinstituțional dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie
privind cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară[47] sunt puse la dispoziție pentru
măsurile cărora li se aplică prezentul regulament pentru anul sau anii pentru
care se solicită sprijinul suplimentar și care sunt aplicate în condiții care
depășesc evoluțiile normale de pe piață.
În special,
fondurile se transferă pentru orice fel de cheltuieli în temeiul:
(a)          părţii II
titlul I capitolul I;
(b)          părţii III
capitolul VI și
(c)          capitolului I
din prezenta parte.
Comisia poate
decide, prin intermediul unor acte de punere în aplicare și prin derogare de la
al doilea paragraf din prezentul articol, ca transferurile de fonduri să nu se
realizeze pentru anumite cheltuieli menționate la litera (b) de la paragraful
respectiv, dacă cheltuielile țin de gestionarea obișnuită a pieței. Actele de punere în aplicare respective sunt adoptate în conformitate
cu procedura de examinare menționată la articolul 162 alineatul (2).
PARTEA VI
DELEGAREA DE COMPETENȚE, DISPOZIȚII DE
PUNERE ÎN APLICARE ȘI DISPOZIȚII TRANZITORII ȘI FINALE
CAPITOLUL I
Delegarea de competențe și dispoziții de punere în aplicare
Articolul 160
Exercitarea delegării de competențe
1.           Se conferă Comisiei
competența de a adopta acte delegate sub rezerva respectării condițiilor
stabilite la prezentul articol.
2.           Delegările de competențe
menționate în prezentul regulament sunt atribuite Comisiei pentru o perioadă de
timp nedeterminată de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
3.           Delegarea competențelor
menționată în prezentul regulament poate fi revocată în orice moment de
Parlamentul European sau de Consiliu. Decizia de revocare pune capăt delegării
competenței specificate în decizia respectivă. Aceasta produce efecte în ziua
următoare datei publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau
la o dată ulterioară, precizată în respectiva decizie. Decizia nu aduce
atingere valabilității actelor delegate deja în vigoare.
4.           De îndată ce adoptă un act
delegat, Comisia notifică simultan acest lucru Parlamentului European și
Consiliului.
5.           Un act delegat adoptat în
temeiul prezentului regulament intră în vigoare numai dacă nici Parlamentul
European, nici Consiliul nu au exprimat obiecții în termen de două luni de la
comunicarea respectivului act către Parlamentul European și Consiliu sau dacă,
înainte de expirarea acestei perioade, atât Parlamentul European, cât și
Consiliul au informat Comisia cu privire la faptul că nu doresc să prezinte
obiecții. Acest termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului
European sau a Consiliului.
Articolul
161
Procedura de urgență
1.           Actele delegate adoptate în
temeiul prezentului articol intră imediat în vigoare și se aplică atât timp cât
nu se formulează nicio obiecție în conformitate cu alineatul (2).
Notificarea unui act delegat adoptat în temeiul prezentului articol, transmisă
Parlamentului European și Consiliului, prezintă motivele pentru care s-a
folosit procedura de urgență.
2.           Parlamentul European sau
Consiliul se poate opune unui act delegat adoptat în temeiul prezentului
articol, în conformitate cu procedura menționată la articolul 160 alineatul
(5). În acest caz, Comisia abrogă actul, imediat ce Parlamentul European sau
Consiliul i-a notificat decizia sa de opoziție.
Articolul 162
Procedura comitetelor
1.           Comisia este asistată de un
Comitet de gestionare a organizării comune a piețelor agricole. Acesta este un
comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.
2.           Atunci când se face trimitere
la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE)
nr. 182/2011.
3.           Atunci când se face trimitere
la prezentul alineat, se aplică articolul 8 din Regulamentul (UE) nr.
182/2011, coroborat cu articolul 5 din același regulament.
CAPITOLUL II
Dispoziții tranzitorii și finale
Articolul 163
Abrogări
1.           Regulamentul (UE)
nr. [COM(2010)799] se abrogă.
Cu toate acestea, următoarele dispoziții din
Regulamentul (UE) nr. [COM (2010) 799] continuă să se aplice:
(a)     în ceea ce privește
sectorul zahărului, partea II titlul I articolele 248 și 260-262 și anexa III
partea II până la sfârșitul anului de comercializare 2014/2015 pentru zahăr, la
30 septembrie 2015;
(b)     dispozițiile privind
sistemul de limitare a producției de lapte stabilit în partea II titlul I
capitolul III, până la 31 martie 2015;
(c)     în privința
sectorului vitivinicol:
(i)      articolele 82-87 în
ceea ce privește suprafețele menționate la articolul 82 alineatul (2) care nu
au fost încă defrișate și în ceea ce privește suprafețele menționate la
articolul 83 alineatul (1) care nu au fost regularizate, până ce aceste zone
vor fi defrișate sau regularizate,
(ii)      regimul
tranzitoriu al drepturilor de plantare stabilit în partea II titlul I capitolul
III secțiunea V subsecțiunea II, până la 31 decembrie 2015 sau, în măsura în
care este necesar pentru ca orice decizie luată de statele membre să aibă efect
în temeiul articolului 89 alineatul (5), până la 31 decembrie 2018;
(d)     articolul 291 alineatul
(2), până la 31 martie 2014;
(e)     primul și al doilea
paragraf de la articolul 293 până la sfârșitul anului de comercializare
2013/2014 pentru zahăr;
(f)      articolul 294 până
la 31 decembrie 2017;
(g)     articolul 326.
2.           Trimiterile la Regulamentul
(UE) nr. [COM(2010)799] se interpretează ca trimiteri la prezentul
regulament și la Regulamentul (UE) nr. […] privind finanțarea, gestionarea
și monitorizarea politicii agricole comune și se citesc în conformitate cu
tabelele de corespondență din anexa VIII la prezentul regulament.
3.           Regulamentele (CE) nr.
234/79, (CE) nr. 1601/96 și (CE) nr. 1037/2001 ale Consiliului se abrogă.
Articolul 164
Norme tranzitorii
Ținând seama de necesitatea de a asigura
trecerea fără probleme de la dispozițiile prevăzute în Regulamentul (UE) nr.
[COM (2010) 799] la cele stabilite în prezentul regulament, Comisia este
împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 160 cu
privire la măsurile necesare pentru protejarea drepturilor dobândite și a
așteptărilor legitime ale întreprinderilor.
Articolul 165
Intrare în vigoare și aplicare
1.           Prezentul regulament intră în
vigoare în a șaptea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii
Europene.
Prezentul regulament se aplică de la 1 ianuarie
2014.
Cu toate acestea, articolele 7, 16 și 101 și anexa
III, în ceea ce privește sectorul zahărului, se aplică numai după sfârșitul
anului de comercializare 2014/2015 pentru zahăr, la 1 octombrie 2015.
2.           În ceea ce privește sectorul
laptelui și produselor lactate, articolele 104 și 105 se aplică până la 30
iunie 2020.
Prezentul regulament este obligatoriu
în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles,
Pentru Parlamentul European                      Pentru
Consiliu
Președintele                                                  Președintele
ANEXA
I
LISTA PRODUSELOR
MENȚIONATE LA ARTICOLUL 1 ALINEATUL (2)
Partea I: Cereale
Sectorul cerealelor include produsele
enumerate în următorul tabel:
 Codul NC || Descriere
 (a)        0709 90 60 || Porumb dulce, proaspăt sau refrigerat
       0712 90 19 || Porumb dulce uscat, întreg, tăiat în bucăți sau în felii sau bine pisat sau sfărâmat, însă fără a fi preparat altfel, altul decât cel hibrid destinat însămânțării
       1001 90 91 || Grâu comun și meslin, destinate însămânțării
       1001 90 99 || Alac, grâu comun și meslin, altele decât cele destinate însămânțării
       1002 00 00 || Secară
       1003 00 || Orz
       1004 00 00 || Ovăz
       1005 10 90 || Porumb pentru sămânță, altul decât cel hibrid
       1005 90 00 || Porumb, altul decât pentru sămânță
       1007 00 90 || Sorg cu boabe, altul decât cel hibrid, destinat însămânțării
       1008 || Hrișcă, mei, semințe de iarba-cănărașului (Phalaris canariensis); alte cereale
 (b)        1001 10 00 || Grâu dur
 (c)        1101 00 || Făină de grâu sau de meslin
       1102 10 00 || Făină de secară
       1103 11 || Crupe și griș de grâu
       1107 || Malț, chiar prăjit
 (d)        0714 || Rădăcini de manioc, de arorut sau de salep, topinamburi, batate și rădăcini și tuberculi similari, cu conținut ridicat de fecule sau inulină, proaspete, refrigerate, congelate sau uscate, chiar tăiate în bucăți sau aglomerate sub formă de pelete; miez de sagotier
   || ex   1102 || Făină de cereale, alta decât de grâu sau de meslin:
   ||       1102 20 || – Făină de porumb
   ||       1102 90 || – Altele:
   ||       1102 90 10 || – – Făină de orz
   ||       1102 90 30 || – – Făină de ovăz
   ||       1102 90 90 || – – Altele
   || ex   1103 || Crupe, griș și aglomerate sub formă de pelete, din cereale, cu excepția crupelor și a grișului de grâu (subpoziția 1103 11), a crupelor și a grișului de orez (subpoziția 1103 19 50) și a aglomeratelor sub formă de pelete de orez (subpoziția 1103 20 50)
   || ex   1104 || Boabe de cereale altfel prelucrate (de exemplu decojite, presate, sub formă de fulgi, lustruite, tăiate sau zdrobite), cu excepția orezului de la poziția 1006 și a fulgilor de orez de la subpoziția 1104 19 91; germeni de cereale, întregi, presați, sub formă de fulgi sau zdrobiți
   ||       1106 20 || Făină, griș și pudră din sago sau din rădăcini sau tuberculi de la poziția 0714
   || ex   1108 || Amidon și fecule; inulină:
   || – Amidon și fecule:
   ||       1108 11 00 || – – Amidon de grâu
   ||       1108 12 00 || – – Amidon de porumb
   ||       1108 13 00 || – – Fecule de cartofi
   ||       1108 14 00 || – – Fecule de manioc
   || ex   1108 19 || – – Alte tipuri de amidon și fecule:
   ||       1108 19 90 || – – – Altele
   ||       1109 00 00 || Gluten de grâu, chiar uscat
 Codul NC || Descriere
   ||       1702 || Alte zaharuri, inclusiv lactoza, maltoza, glucoza și fructoza (levuloza) chimic pure, în stare solidă; siropuri de zahăr la care nu s-au adăugat aromatizanți sau coloranți; înlocuitori de miere, chiar amestecați cu miere naturală; zaharuri și melase caramelizate:
   || ex   1702 30 || – Glucoză și sirop de glucoză, care nu conțin fructoză sau cu un conținut de fructoză de sub 20 % din greutate, în stare uscată:
   ||
   ||
   ||   || – – Altele:
   || ex 1702 30 50 || – – – Sub formă de pudră albă cristalină, aglomerată sau nu, cu un conţinut de glucoză de sub 99 % din greutate, în stare uscată
   || ex   1702 30 90 || – – – Altele, cu un conținut de glucoză de sub 99 % din greutate, în stare uscată
   || ex   1702 40 || – Glucoză și sirop de glucoză cu un conținut de fructoză de minimum 20 %, dar sub 50 % din greutate, în stare uscată, cu excepția zahărului invertit:
   ||       1702 40 90 || – – Altele
   || ex   1702 90 || – Altele, inclusiv zahăr invertit și alte zaharuri și amestecuri de sirop de zahăr cu un conţinut de fructoză de 50 % din greutate, în stare uscată:
   ||       1702 90 50 || – – Maltodextrină și sirop de maltodextrină
   || – – Zaharuri și melase, caramelizate:
   || – – – Altele:
   ||       1702 90 75 || – – – – Sub formă de pudră, aglomerată sau nu
   ||       1702 90 79 || – – – – Altele
   ||       2106 || Produse alimentare nedenumite și necuprinse în altă parte:
   || ex   2106 90 || – Altele
   || – – Siropuri de zahăr, aromatizate sau cu adaos de coloranți:
   || – – – Altele
   ||       2106 90 55 || – – – – Siropuri de glucoză sau de maltodextrină
   || ex   2302 || Tărâțe, spărturi și alte reziduuri, chiar aglomerate sub formă de pelete, provenite din măcinarea, presarea, cernerea sau din alte procedee de prelucrare a cerealelor
   || ex   2303 || Reziduuri rezultate de la fabricarea amidonului și reziduuri similare, pulpa de sfeclă de zahăr, resturi rezultate din prelucrarea trestiei de zahăr și alte deșeuri rezultate de la fabricarea zahărului, depuneri și deșeuri rezultate de la fabricarea berii sau de la distilare, chiar aglomerate sub formă de pelete:
   ||       2303 10 || – Reziduuri rezultate de la fabricarea amidonului și reziduuri similare
   ||       2303 30 00 || – Depuneri și deșeuri rezultate de la fabricarea berii sau de la distilare
   || ex   2306 || Turte și alte reziduuri solide, chiar măcinate sau aglomerate sub formă de pelete, rezultate din extracția grăsimilor sau uleiurilor vegetale, altele decât cele de la pozițiile 2304 și 2305:
   || – Altele
   ||       2306 90 05 || – – Din germeni de porumb
   || ex   2308 00 || Materiale vegetale și deșeuri vegetale, reziduuri și subproduse vegetale, chiar aglomerate sub formă de pelete, de tipul celor folosite în hrana animalelor, nedenumite și necuprinse în altă parte:
   ||       2308 00 40 || – Ghinde de stejar și castane de India; drojdii de fructe, altele decât cele de struguri
   ||       2309 || Preparate de tipul celor folosite pentru hrana animalelor:
   || ex   2309 10 || – Alimente pentru câini sau pisici, ambalate pentru vânzarea cu amănuntul:
   ||       2309 10 11       2309 10 13       230910 31       2309 10 33       2309 10 51       2309 10 53 || – – Cu un conținut de amidon sau de fecule, de glucoză sau de sirop de glucoză, de maltodextrine sau de sirop de maltodextrine clasificate la subpozițiile 1702 30 50, 1702 30 90,   1702 40 90, 1702 90 50 și 2106 90 55 sau de produse lactate
 Codul NC || Descriere
   || ex   2309 90 || – Altele:
   ||       2309 90 20 || – – Produse prevăzute la nota complementară 5 de la capitolul 23 din Nomenclatura combinată
   || – – Altele, inclusiv preamestecurile:
   ||       2309 90 31       2309 90 33       2309 90 41       2309 90 43       2309 90 51       2309 90 53 || – – – Cu un conținut de amidon sau de fecule, de glucoză sau de sirop de glucoză, de maltodextrine sau de sirop de maltodextrine clasificate la subpozițiile 1702 30 50, 1702 30 90,             1702 40 90, 1702 90 50 și 2106 90 55 sau de produse lactate:
 (1)  În sensul prezentei subpoziții, „produse lactate” înseamnă produsele clasificate la pozițiile 0401-0406 și la subpozițiile 1702 11 00, 1702 19 00 și 2106 90 51.
Partea II: Orez
Sectorul orezului include produsele enumerate
în următorul tabel:
 Codul NC || Descriere
 (a)          1006 10 21 to         1006 10 98 || Orez nedecorticat (orez paddy), altul decât cel destinat însămânțării
         1006 20 || Orez decorticat (orez cargo sau orez brun)
         1006 30 || Orez semialbit sau albit, chiar sticlos sau glasat
 (b)          1006 40 00 || Brizură de orez
 (c)          1102 90 50 || Făină de orez
         1103 19 50 || Crupe și griș de orez
         1103 20 50 || Aglomerate sub formă de pelete de orez
         1104 19 91 || Fulgi de orez
 ex    1104 19 99 || Boabe de orez presate
         1108 19 10 || Amidon de orez
Partea III: Zahăr
Sectorul zahărului include produsele enumerate
în următorul tabel:
 Codul NC || Descriere
 (a)         1212 91 || Sfeclă de zahăr
        1212 99 20 || Trestie de zahăr
 (b)         1701 || Zahăr din trestie sau din sfeclă și zaharoză chimic pură, în stare solidă
 (c)         1702 20 || Zahăr și sirop de arțar
        1702 60 95 şi       1702 90 95 || Alte zaharuri în stare solidă și siropuri de zahăr la care nu s-au adăugat aromatizanți sau coloranți, cu excepția lactozei, glucozei, maltodextrinei și izoglucozei
        ||
        1702 90 71 || Zaharuri și melase caramelizate, care conțin în stare uscată minimum 50 % din greutate zaharoză
        2106 90 59 || Siropuri de zahăr, aromatizate sau cu adaos de coloranți, altele decât cele de izoglucoză, de lactoză, de glucoză și de maltodextrină
 (d)         1702 30 10        1702 40 10        1702 60 10        1702 90 30 || Izoglucoză
 (e)         1702 60 80        1702 90 80 || Sirop de inulină
 (f)         1703 || Melase rezultate din extracția sau rafinarea zahărului
 (g)         2106 90 30 || Siropuri de izoglucoză, aromatizate sau cu adaos de coloranți
 (h)         2303 20 || Pulpe de sfeclă, resturi rezultate din prelucrarea trestiei de zahăr și alte deșeuri rezultate de la fabricarea zahărului
Partea IV: Furaje
uscate
Sectorul furajelor uscate include produsele
enumerate în următorul tabel:
 Codul NC || Descriere
 (a)  ex    1214 10 00 || – Făină și aglomerate sub formă de pelete de lucernă, uscate artificial la cald
 – Griș și aglomerate sub formă de pelete de lucernă uscate prin alte modalități și măcinate
 ex    1214 90 90 || – Lucernă, sparcetă, trifoi, lupin, măzăriche și alte produse furajere similare, uscate artificial la cald, cu excepția fânului și verzei furajere, precum și a produselor care conțin fân
 – Lucernă, sparcetă, trifoi, lupin, măzăriche, sulfină, latir și seradelă, uscate prin alte modalități și măcinate
 (b)  ex    2309 90 99 || – Concentratele de proteine obținute din suc de lucernă și suc de iarbă
 – Produse deshidratate obținute exclusiv din reziduuri solide și sucuri rezultate din prepararea concentratelor menționate mai sus
Partea V: Semințe
Sectorul semințelor include produsele enumerate
în următorul tabel:
 Codul NC || Descriere
        0712 90 11 || Hibrizi de porumb dulce:
 – destinați însămânțării
        0713 10 10 || Mazăre (Pisum sativum):
 – destinată însămânțării
 ex   0713 20 00 || Năut:
 – destinat însămânțării
 ex   0713 31 00 || Fasole din speciile Vigna mungo (L.) Hepper sau Vigna radiata (L.) Wilczek:
 – destinată însămânțării
 ex   0713 32 00 || Fasole „mică roșie” (Adzuki) (Phaseolus sau Vigna angularis):
 – destinată însămânțării
        0713 33 10 || Fasole albă (Phaseolus vulgaris):
 – destinată însămânțării
 ex   0713 39 00 || Alte tipuri de fasole:
 – destinată însămânțării
 ex   0713 40 00 || Linte:
 – destinată însămânțării
 ex   0713 50 00 || Bob mare (Vicia faba var. major) și măzăriche (Vicia faba var. equina, Vicia faba var. minor):
 – destinat însămânțării
 ex   0713 90 00 || Alte legume păstăi uscate:
 – destinate însămânțării
        1001 90 10 || Alac:
 – destinat însămânțării
 ex   1005 10 || Porumb hibrid pentru sămânță
        1006 10 10 || Orez nedecorticat (orez paddy):
 – destinat însămânțării
        1007 00 10 || Sorg boabe, hibrizi:
 – Destinați însămânțării
        1201 00 10 || Boabe de soia, chiar sfărâmate:
 – destinate însămânțării
        1202 10 10 || Arahide, neprăjite și nici altfel preparate termic, în coajă:
 – destinate însămânțării
        1204 00 10 || Semințe de in, chiar sfărâmate:
 – destinate însămânțării
        1205 10 10 și ex   1205 90 00 || Semințe de rapiță sau de rapiță sălbatică, chiar sfărâmate:
 – destinate însămânțării
        1206 00 10 || Semințe de floarea-soarelui, chiar sfărâmate:
 – destinate însămânțării
 ex   1207 || Alte semințe și fructe oleaginoase, chiar sfărâmate:
 – destinate însămânțării
        1209 || Semințe, fructe și spori:
 – destinate însămânțării
Partea VI: Hamei
Sectorul hameiului include produsele enumerate
în următorul tabel:
 Codul NC || Descriere
 1210 || Conuri de hamei, chiar sfărâmate, măcinate sau sub formă de pulbere sau pelete; lupulină
 1302 13 00 || Seve și extracte vegetale din hamei
Partea VII: Ulei de
măsline și măsline de masă
Sectorul uleiului de măsline și al măslinelor
de masă include produsele enumerate în următorul tabel:
 Codul NC || Descriere
 (a)         1509 || Ulei de măsline și fracțiunile sale, chiar rafinate, dar nemodificate chimic
        1510 00 || Alte uleiuri și fracțiunile acestora, obținute numai din măsline, chiar rafinate, dar nemodificate chimic și amestecurile acestor uleiuri sau fracțiuni cu uleiuri ori fracțiuni de la poziția 1509
 (b)         0709 90 31 || Măsline, proaspete sau refrigerate, destinate altor utilizări decât pentru producţia de ulei
        0709 90 39 || Alte măsline, proaspete sau refrigerate
        0710 80 10 || Măsline, nefierte sau fierte în apă sau în abur, congelate
        0711 20 || Măsline conservate provizoriu (de exemplu cu gaz sulfuros, în saramură, în apă sulfuroasă sau în alte soluții care asigură provizoriu conservarea lor), dar improprii consumului alimentar în această stare
 ex   0712 90 90 || Măsline uscate, întregi, tăiate felii sau bucăți sau chiar sfărâmate sau pulverizate, dar nepreparate altfel
        2001 90 65 || Măsline preparate sau conservate în oțet sau acid acetic
 ex   2004 90 30 || Măsline preparate sau conservate altfel decât în oțet sau acid acetic, congelate
        2005 70 00 || Măsline preparate sau conservate altfel decât în oțet sau acid acetic, necongelate
 (c)         1522 00 31        1522 00 39 || Reziduuri provenite din tratarea grăsimilor sau a cerii de origine animală sau vegetală care conțin uleiuri cu caracteristici de ulei de măsline
        2306 90 11        2306 90 19 || Turte și alte reziduuri rezultate din extracția uleiului de măsline
Partea VIII: In și
cânepă
Sectorul inului și al cânepii include
produsele enumerate în următorul tabel:
 Codul NC || Descriere
                    5301 || In brut sau prelucrat, dar nefilat; câlți și deșeuri din in (inclusiv deșeuri din fire și destrămătură)
                    5302 || Cânepă (Cannabis sativa L.) brută sau prelucrată, dar nefilată; câlți și deșeuri din cânepă (inclusiv deșeuri din fire și destrămătură)
Partea IX: Fructe
și legume
Sectorul fructelor și legumelor include
produsele enumerate în următorul tabel:
 Codul NC || Descriere
       0702 00 00 || Tomate, în stare proaspătă sau refrigerată
       0703 || Ceapă, ceapă eșalotă, usturoi, praz și alte legume aliacee, în stare proaspătă sau refrigerată
       0704 || Varză, conopidă, varză creață, gulii și produse comestibile similare din genul Brassica, în stare proaspătă sau refrigerată
       0705 || Salată verde (Latuca sativa) și cicoare (Cichorium spp.), în stare proaspătă sau refrigerată
       0706 || Morcovi, napi, sfeclă roșie pentru salată, barba-caprei, țelină de rădăcină, ridichi și rădăcinoase comestibile similare, în stare proaspătă sau refrigerată
       0707 00 || Castraveți și cornișon, în stare proaspătă sau refrigerată
       0708 || Legume păstăi, curățate sau nu de păstăi, în stare proaspătă sau refrigerată
 ex  0709 || Alte legume în stare proaspătă sau refrigerată, cu excepția legumelor de la subpozițiile 0709 60 91, 0709 60 95, 0709 60 99, 0709 90 31, 0709 90 39 și 0709 90 60
 ex  0802 || Alte fructe cu coajă, proaspete sau uscate, chiar decojite sau fără pieliță, cu excepția nucilor de arec (sau betel) și de cola de la subpoziția 0802 90 20
       0803 00 11 || Banane proaspete din specia Musa paradisiaca (plantains)
 ex  0803 00 90 || Banane uscate din specia Musa paradisiaca (plantains)
       0804 20 10 || Smochine proaspete
       0804 30 00 || Ananas
       0804 40 00 || Avocado
       0804 50 00 || Guave, mango și mangustan
       0805 || Citrice, proaspete sau uscate
       0806 10 10 || Struguri de masă proaspeți
       0807 || Pepeni (inclusiv pepeni verzi) și papaia, proaspeți
       0808 || Mere, pere și gutui, proaspete
       0809 || Caise, cireșe, vișine, piersici (inclusiv piersici fără puf și nectarine), prune și porumbe, proaspete
       0810 || Alte fructe, proaspete
       0813 50 31       0813 50 39 || Amestecuri constituite numai din fructele cu coajă de la pozițiile 0801 și 0802
       0910 20 || Șofran
 ex  0910 99 || Cimbru, proaspăt sau refrigerat
 ex  1211 90 85 || Busuioc, melisă, mentă, origanum vulgare (măghiran), rozmarin, salvie, în stare proaspătă sau refrigerată
       1212 99 30 || Roșcove
Partea X: Produse
din fructe și legume prelucrate
Sectorul fructelor și legumelor prelucrate
include produsele enumerate în următorul tabel:
 Codul NC || Descriere
 (a)  ex  0710 || Legume (nefierte sau fierte în apă sau în abur) congelate, cu excepţia porumbului dulce de la subpoziția 0710 40 00, a măslinelor de la subpoziția 0710 80 10 și a ardeilor din genul Capsicum sau Pimenta de la subpoziția 0710 80 59
   || ex  0711 || Legume conservate provizoriu (de exemplu cu gaz sulfuros, în saramură, în apă sulfuroasă sau în alte soluții care asigură provizoriu conservarea lor), dar improprii consumului alimentar în această stare, cu excepția măslinelor de la subpoziția 0711 20, a ardeilor din genul Capsicum sau Pimenta de la subpoziția 0711 90 10 și a porumbului dulce de la subpoziția 0711 90 30
   || ex  0712 || Legume uscate, întregi, tăiate felii sau bucăți sau chiar sfărâmate sau pulverizate, dar nepreparate altfel, cu excepția cartofilor deshidratați prin uscare artificială la cald și improprii consumului uman de la subpoziția ex 0712 90 05, a porumbului dulce de la subpozițiile 0712 90 11 și 0712 90 19 și a măslinelor de la subpoziția ex 0712 90 90
   ||       0804 20 90 || Smochine uscate
   ||       0806 20 || Struguri uscați
   || ex  0811 || Fructe, fierte sau nu în apă sau în abur, congelate, fără adaos de zahăr sau alți îndulcitori, cu excepția bananelor congelate de la subpoziția ex 0811 90 95
 Codul NC || Descriere
   || ex  0812 || Fructe conservate provizoriu (de exemplu cu ajutorul gazului sulfuros, în saramură, în apă sulfurată sau prin adăugare de alte substanțe care asigură provizoriu conservarea lor), dar improprii consumului alimentar în această stare, cu excepția bananelor conservate provizoriu de la subpoziția ex 0812 90 98
   || ex  0813 || Fructe uscate, altele decât cele de la pozițiile 0801-0806; amestecuri de fructe uscate sau de fructe cu coajă de la acest capitol, cu excepția amestecurilor constituite numai din fructele cu coajă de la pozițiile 0801 și 0802 clasificate la subpozițiile 0813 50 31 și 0813 50 39
   ||       0814 00 00 || Coji de citrice sau de pepeni (inclusiv pepeni verzi), proaspete, congelate, uscate, prezentate în apă sărată, sulfurate sau cu adaos de alte substanțe care asigură provizoriu conservarea lor
   ||       0904 20 10 || Ardei dulci uscați, nemăcinaţi şi nepulverizaţi
 (b)  ex  0811 || Fructe, fierte sau nu în apă sau în abur, congelate, chiar cu adaos de zahăr sau alți îndulcitori
   || ex  1302 20 || Substanțe pectice, pectinați și pectați
   || ex  2001 || Legume, fructe și alte părți comestibile de plante, preparate sau conservate în oțet sau acid acetic, cu excepția: -     fructelor din genul Capsicum, altele decât ardeii dulci sau ardeii iuți, de la subpoziția 2001 90 20 -     porumbului dulce (Zea mays var. saccharata) de la subpoziția 2001 90 30 -     ignamilor, batatelor și părților comestibile similare de plante cu un conținut de amidon sau de fecule de minimum 5 % din greutate de la subpoziția 2001 90 40 -     miezului (inimilor) de palmier de la subpoziţia 2001 90 60 -     măslinelor de la subpoziția 2001 90 65 -     frunzelor de viță, mugurilor de hamei și altor părți comestibile similare de plante de la subpoziția ex 2001 90 97
   ||       2002 || Tomate preparate sau conservate altfel decât în oțet sau acid acetic
   ||       2003 || Ciuperci și trufe, preparate sau conservate altfel decât în oțet sau acid acetic
   || ex  2004 || Alte legume preparate sau conservate altfel decât în oțet sau acid acetic, congelate, altele decât produsele de la poziția 2006, cu excepția porumbului dulce (Zea mays var. saccharata) de la subpoziția 2004 90 10, a măslinelor de la subpoziția ex 2004 90 30 și a cartofilor preparați sau conservați sub formă de făină, griș sau fulgi de la subpoziția 2004 10 91
   || ex  2005 || Alte legume preparate sau conservate altfel decât în oțet sau acid acetic, necongelate, altele decât produsele de la poziția 2006, cu excepția măslinelor de la subpoziția 2005 70 00, a porumbului dulce (Zea mays var. saccharata) de la subpoziția ex 2005 80 00, a ardeilor din genul Capsicum, altele decât ardeii dulci sau ardeii iuți, de la subpoziția 2005 99 10 și a cartofilor preparați sau conservați sub formă de făină, griș sau fulgi de la subpoziția 2005 20 10
   || ex  2006 00 || Fructe, coji de fructe și alte părți de plante, confiate (uscate, glasate sau cristalizate), cu excepția bananelor confiate de la subpozițiile ex 2006 00 38 și ex 2006 00 99
   || ex  2007 || Dulceţuri, jeleuri, marmelade, paste şi piureuri de fructe, ca preparate gătite, cu sau fără adaos de zahăr sau de alți îndulcitori, cu excepţia: -     preparatelor omogenizate din banane de la subpoziția ex 2007 10 -     dulcețurilor, jeleurilor, marmeladelor, pastelor și piureurilor din banane de la subpozițiile ex 2007 99 39, ex 2007 99 50 și ex 2007 99 97
   || ex  2008 || Fructe și alte părți comestibile de plante, altfel preparate sau conservate, cu sau fără adaos de zahăr sau de alți îndulcitori sau de alcool, nedenumite și neincluse în altă parte, cu excepția: -     untului de arahide de la subpoziția 2008 11 10 -     miezului (inimilor) de palmier de la subpoziţia 2008 91 00 -     porumbului de la subpoziția 2008 99 85 -     ignamilor, batatelor și părților comestibile similare de plante cu un conținut de amidon sau de fecule de minimum 5% din greutate de la subpoziția 2008 99 91 -     frunzelor de viță, mugurilor de hamei și altor părți comestibile similare de plante de la subpoziția ex 2008 99 99 -     amestecurilor din banane altfel preparate sau conservate de la subpozițiile 2008 92 59, ex 2008 92 78, ex 2008 92 93 și ex 2008 92 98 -     bananelor altfel preparate sau conservate de la subpozițiile ex 2008 99 49, ex 2008 99 67 și ex 2008 99 99
   || ex  2009 || Sucuri de fructe (excluzând sucul de struguri și mustul de struguri de la subpozițiile 2009 60 și 2009 69 și sucul de banane de la subpoziția ex 2009 80) și sucuri de legume, nefermentate, fără adaos de alcool, cu sau fără adaos de zahăr sau de alți îndulcitori
Partea XI: Banane
Sectorul bananelor include produsele enumerate
în următorul tabel:
 coduri NC || Descriere
        0803 00 19 || Banane, cu excepția celor din specia Musa paradisiaca (plantains), proaspete
 ex   0803 00 90 || Banane, cu excepția celor din soiul Musa paradisiaca (plantains), uscate
 ex   0812 90 98 || Banane conservate provizoriu
 ex   0813 50 99 || Amestecuri care conțin banane uscate
        1106 30 10 || Făină, griș și pudră din banane
 ex   2006 00 99 || Banane confiate
 ex   2007 10 99 || Preparate omogenizate din banane
 ex   2007 99 39 ex   2007 99 50 ex   2007 99 97 || Dulcețuri, jeleuri, marmelade, paste și piureuri din banane
 ex   2008 92 59 ex   2008 92 78 ex   2008 92 93 ex   2008 92 98 || Amestecuri care conțin banane, altfel preparate sau conservate, fără adaos de alcool
 ex   2008 99 49 ex   2008 99 67 ex   2008 99 99 || Banane altfel preparate sau conservate
 ex   2009 80 35 ex   2009 80 38 ex   2009 80 79 ex   2009 80 86 ex   2009 80 89 ex   2009 80 99 || Suc de banane
Partea XII: Produse
vitivinicole
Sectorul vitivinicol include produsele
enumerate în următorul tabel:
 Codul NC || Descriere
 (a)        2009 61       2009 69 || Suc de struguri (inclusiv must de struguri)
       2204 30 92       2204 30 94       2204 30 96       2204 30 98 || Alte musturi de struguri, altele decât cele parțial fermentate sau a căror fermentație a fost oprită altfel decât cu adaos de alcool
 (b)  ex  2204 || Vinuri din struguri proaspeți, inclusiv vinurile îmbogățite cu alcool; musturi de struguri, altele decât cele de la poziția 2009, cu excepția altor musturi de struguri de la subpozițiile 2204 30 92, 2204 30 94, 2204 30 96 și 2204 30 98
 (c)        0806 10 90 || Struguri proaspeți, alții decât strugurii de masă
       2209 00 11       2209 00 19 || Oțet de vin
 (d)        2206 00 10 || Piquette
       2307 00 11       2307 00 19 || Drojdii de vin
       2308 00 11       2308 00 19 || Drojdie de struguri
Partea XIII: Plante
vii și produse de floricultură
Sectorul plantelor vii include toate produsele
de la capitolul 6 din Nomenclatura combinată.
Partea XIV: Tutun
Sectorul tutunului include tutunurile brute
sau neprelucrate și deșeurile de tutun de la codul NC 2401.
Partea XV: Carnea
de vită și mânzat
Sectorul cărnii de vită și mânzat include
produsele enumerate în tabelul următor:
 Codul NC || Descriere
 (a)        0102 90 05-       0102 90 79 || Animale domestice vii din specia bovină, altele decât animalele reproducătoare de rasă pură
       0201 || Carne de animale din specia bovină, proaspătă sau refrigerată
       0202 || Carne de animale din specia bovină, congelată
       0206 10 95 || Mușchiul gros şi muşchiul subţire al diafragmei, proaspăt sau refrigerat
       0206 29 91 || Mușchiul gros şi muşchiul subţire al diafragmei, congelat
       0210 20 || Carne de animale din specia bovină, sărată, în saramură, uscată sau afumată
       0210 99 51 || Mușchiul gros şi muşchiul subţire al diafragmei, sărat, în saramură, uscat sau afumat
       0210 99 90 || Făină și pudră, comestibile, de carne sau de organe comestibile
       1602 50 10 || Alte preparate sau conserve din carne sau organe comestibile de animale din specia bovină, nefierte; amestecuri de carne sau organe fierte și de carne sau organe nefierte
       1602 90 61 || Alte preparate sau conserve din carne care conțin carne sau organe de animale din specia bovină, nefierte; amestecuri de carne sau organe fierte și de carne sau organe nefierte
 (b)        0102 10 || Animale vii din specia bovină, reproducătoare de rasă pură
 0206 10 98 || Organe comestibile de animale din specia bovină, cu excepția mușchiului gros şi muşchiului subţire al diafragmei, proaspete sau refrigerate, altele decât cele destinate fabricării produselor farmaceutice
       0206 21 00       0206 22 00       0206 29 99 || Organe comestibile de animale din specia bovină, cu excepţia muşchiului gros şi muşchiului subţire al diafragmei, congelate, altele decât cele destinate fabricării produselor farmaceutice
       0210 9959 || Organe comestibile de animale din specia bovină, sărate, în saramură, uscate sau afumate, altele decât mușchiul gros şi muşchiul subţire al diafragmei
 ex  1502 00 90 || Grăsimi de bovine, altele decât cele de la poziția 1503
 1602 50 31 și 1602 50 95 || Alte preparate sau conserve din carne sau organe comestibile de animale din specia bovină, altele decât cele nefierte și amestecurile de carne sau organe fierte și de carne sau organe nefierte
       1602 90 69 || Alte preparate sau conserve din carne care conțin carne sau organe de animale din specia bovină, altele decât cele nefierte și amestecurile de carne sau organe fierte şi de carne sau organe nefierte.
Partea XVI: Lapte
și produse lactate
Sectorul laptelui și produselor lactate
include produsele enumerate în următorul tabel:
 Codul NC || Descriere
 (a)        0401 || Lapte și smântână din lapte, neconcentrate, fără adaos de zahăr sau alți îndulcitori
 (b)        0402 || Lapte și smântână din lapte, concentrate sau cu adaos de zahăr sau alți îndulcitori
 (c)        0403 10 11-       0403 10 39       0403 9011-       0403 90 69 || Lapte acru, lapte și smântână covăsite, iaurt, chefir și alte sortimente de lapte și smântână fermentate sau acrite, chiar concentrate, sau cu adaos de zahăr sau alți îndulcitori, nearomatizate și fără adaos de fructe sau cacao
 (d)        0404 || Zer, chiar concentrat sau cu adaos de zahăr sau de alți îndulcitori; produse obținute din compuși naturali ai laptelui, chiar cu adaos de zahăr sau alți îndulcitori, nedenumite și necuprinse în altă parte
 (e)  ex   0405 || Unt și alte grăsimi care provin din lapte; pastă din lapte pentru tartine cu un conținut de grăsimi de peste 75 %, dar mai mic de 80% din greutate
 (f)        0406 || Brânză și caș
 (g)        1702 19 00 || Lactoză și sirop de lactoză la care nu s-au adăugat aromatizanți sau coloranți, care conțin lactoză sub 99 % din greutate, exprimată în lactoză anhidră calculată la materia uscată
 (h)        2106 90 51 || Siropuri de lactoză, aromatizate sau cu adaos de coloranți
 (i)  ex   2309 || Preparate de tipul celor folosite pentru hrana animalelor:
 –  Preparate și produse pentru hrana animalelor conținând produse cărora li se aplică prezentul regulament, direct sau în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1667/2006, cu excepția preparatelor și produselor pentru hrana animalelor reglementate în partea I din prezenta anexă.
Partea XVII: Carne
de porc
Sectorul cărnii de porc include produsele
enumerate în următorul tabel:
 Codul NC || Descriere
 (a)  ex  0103 || Animale domestice vii din specia porcine, altele decât animalele reproducătoare de rasă pură
 (b)  ex  0203 || Carne de animale din specia porcine, proaspătă, refrigerată sau congelată
 ex  0206 || Organe comestibile de animale domestice din specia porcine, altele decât cele destinate fabricării de produse farmaceutice, proaspete, refrigerate sau congelate
 ex  0209 00 || Slănină fără părți slabe, grăsime de porc, netopite și nici altfel extrase, proaspete, refrigerate, congelate, sărate sau în saramură, uscate sau afumate
 ex  0210 || Carne și organe comestibile de animale domestice din specia porcine, sărate, în saramură, uscate sau afumate
       1501 00 11       1501 00 19 || Grăsime de porc (inclusiv untură)
 (c)        1601 00 || Cârnați, cârnăciori, salamuri și produse similare, din carne, din organe sau din sânge; preparate alimentare pe baza acestor produse
       1602 10 00 || Preparate omogenizate din carne, din organe sau din sânge
       1602 20 90 || Preparate sau conserve din ficat de orice animal, altele decât de gâscă sau de rață
       1602 41 10       1602 42 10       1602 49 11-       1602 49 50 || Alte preparate și conserve care conţin carne sau organe de animale domestice din specia porcine
       1602 90 10 || Preparate din sânge de orice animal
       1602 90 51 || Alte preparate sau conserve care conțin carne sau organe de animale domestice din specia porcine
       1902 20 30 || Paste alimentare umplute, chiar fierte sau altfel preparate, care conțin cârnați, cârnăciori și produse similare, carne și organe de orice fel, inclusiv grăsimi de orice natură sau origine într-o proporție de peste 20 % din greutate
Partea XVIII: Carne
de oaie și de capră
Sectorul cărnii de oaie și de capră include
produsele enumerate în tabelul următor:
 Codul NC || Descriere
 (a)         0104 10 30 || Miei (până la un an)
   ||        0104 10 80 || Animale vii din specia ovine, altele decât animalele reproducătoare de rasă pură și mieii
   ||        0104 20 90 || Animale vii din specia caprine, altele decât animalele reproducătoare de rasă pură
   ||        0204 || Carne de animale din specia ovine sau caprine, proaspătă, refrigerată sau congelată
   ||        0210 99 21 || Carne de animale din specia ovine sau caprine, nedezosată, sărată, în saramură, uscată sau afumată
   ||        0210 99 29 || Carne de animale din specia ovine sau caprine, dezosată, sărată, în saramură, uscată sau afumată
 (b)         0104 10 10 || Animale vii din specia ovine – animale reproducătoare de rasă pură
   ||        0104 20 10 || Animale vii din specia caprine – animale reproducătoare de rasă pură
   ||        0206 80 99 || Organe comestibile de animale din speciile ovine și caprine, proaspete sau refrigerate, altele decât cele destinate fabricării de produse farmaceutice
   ||        0206 90 99 || Organe comestibile de animale din speciile ovine și caprine, congelate, altele decât cele destinate fabricării de produse farmaceutice
   ||        0210 99 60 || Organe comestibile de animale din speciile ovine şi caprine, sărate, în saramură, uscate sau afumate
   || ex    1502 00 90 || Grăsimi de animale din specia ovine sau caprine, altele decât cele de la poziția 1503
 (c)         1602 90 72 || Alte preparate sau conserve din carne sau din organe de animale din specia ovine sau caprine, nefierte;
   ||        1602 90 74 || Amestecuri de carne sau organe fierte şi de carne sau organe nefierte
 (d)         1602 90 76        1602 90 78 || Alte preparate sau conserve din carne sau din organe de animale din specia ovine sau caprine, altele decât cele nefierte sau amestecurile de carne sau organe fierte şi de carne sau organe nefierte
Partea XIX: Ouă
Sectorul ouălor include produsele enumerate în
următorul tabel:
 Codul NC || Descriere
 (a)         0407 00 11        0407 00 19        0407 00 30 || Ouă de păsări, în coajă, proaspete, conservate sau fierte
 (b)         0408 11 80        0408 19 81        0408 19 89        0408 91 80        0408 99 80 || Ouă de păsări, fără coajă și gălbenușuri, proaspete, uscate, fierte în apă sau în abur, turnate în formă, congelate sau altfel conservate, chiar cu adaos de zahăr sau de alți îndulcitori, altele decât cele improprii consumului alimentar
Partea XX: Carne de
pasăre
Sectorul cărnii de pasăre include produsele
enumerate în următorul tabel:
 Codul NC || Descriere
 (a)        0105 || Cocoși, găini, rațe, gâște, curcani, curci și bibilici, vii, din specii domestice
 (b)  ex  0207 || Carne și organe comestibile, proaspete, refrigerate sau congelate, de păsări de la poziția 0105, cu excepția ficatului clasificat la litera (c)
 (c)        0207 13 91 || Ficat de pasăre, proaspăt, refrigerat sau congelat
       0207 14 91 ||
       0207 26 91 ||
       0207 27 91 ||
       0207 34 ||
       0207 35 91 ||
       0207 36 81 ||
       0207 36 85 ||
       0207 36 89 ||
       0210 99 71 || Ficat de pasăre, sărat, în saramură, uscat sau afumat
       0210 99 79 ||
 (d)        0209 00 90 || Grăsime de pasăre, netopită sau altfel extrasă, proaspătă, refrigerată, congelată, sărată, în saramură, uscată sau afumată
 (e)        1501 00 90 || Grăsime de pasăre
 (f)        1602 20 10 || Ficat de gâscă sau de rață, altfel preparat sau conservat
   ||
       1602 31 || Carne sau organe de păsări de curte de la poziția 0105, altfel preparate sau conservate
       1602 32 ||
       1602 39 ||
Partea XXI: Alcool
etilic de origine agricolă
1.           Sectorul alcoolului etilic
include produsele enumerate în următorul tabel:
 Codul NC || Descriere
 ex  2207 10 00 || Alcool etilic nedenaturat cu titru alcoolic volumic de 80 % vol. sau mai mare, obținut din produsele agricole enumerate în anexa I la tratat
 ex  2207 20 00 || Alcool etilic denaturat și distilate denaturate, cu orice titru, obținute din produsele agricole enumerate în anexa I la tratat
 ex  2208 90 91 și ex  2208 90 99 || Alcool etilic nedenaturat cu titru alcoolic volumic sub 80 % vol., obținut din produsele agricole enumerate în anexa I la tratat
2.           Sectorul alcoolului etilic
include, de asemenea, produsele pe bază de alcool etilic de origine agricolă
care intră sub incidența codului NC 2208 prezentate în recipiente cu un
conținut de peste doi litri și care prezintă toate caracteristicile alcoolului
etilic descrise la punctul 1.
Partea XXII: Produse
apicole
Sectorul apicol include produsele enumerate în
următorul tabel:
 Codul NC || Descriere
      0409 00 00 || Miere naturală
 ex 0410 00 00 || Lăptișor de matcă și propolis, comestibile
 ex 0511 99 85 || Lăptișor de matcă și propolis, necomestibile
 ex 1212 99 70 || Polen
 ex 1521 90 || Ceară de albine
Partea XXIII: Viermi
de mătase
Sectorul viermilor de mătase include viermii
de mătase care intră sub incidența codului NC ex 0106 90 00
și ouăle de viermi de mătase care intră sub incidența codului
NC ex 0511 99 85.
Partea XXIV: Alte
produse
Prin „alte produse” se înțelege toate produsele
menționate la articolul 1 alineatul (1), altele decât cele menționate în
părțile I-XXIII, inclusiv cele enumerate în secțiunile 1 și 2 de mai jos.
Secțiunea 1
 Codul NC || Descriere
 ex  0101 || Cai, măgari, catâri și bardoi, vii:
       0101 10 || – Reproducători de rasă pură:
       0101 10 10 || – – Cai (a)
       0101 10 90 || – – Altele
       0101 90 || – Altele:
 – – Cai:
       0101 90 19 || – – – Alții decât cei destinați sacrificării
       0101 90 30 || – – Măgari
       0101 90 90 || – – Catâri și bardoi
 ex  0102 || Animalele vii din specia bovină:
 ex  0102 90 || – Altele decât animalele reproducătoare de rasă pură:
       0102 90 90 || – – Altele decât de specie domestică
 ex  0103 || Animale vii din specia porcine:
       0103 10 00 || – Reproducători de rasă pură (b)
 – Altele:
 ex  0103 91 || – – Cu o greutate sub 50 kg:
       0103 91 90 || – – – Altele decât de specie domestică
 ex  0103 92 || – – Cu o greutate de minimum 50 kg
 Codul NC || Descriere
       0103 92 90 || – – Altele decât de specie domestică
       0106 || Alte animale vii
 ex  0203 || Carne de animale din specia porcine, proaspătă, refrigerată sau congelată:
 – Proaspătă sau refrigerată:
 ex  0203 11 || – – În carcase sau semicarcase:
       0203 11 90 || – – – Altele decât de animale domestice din specia porcine
 ex  0203 12 || – – Jamboane, spete și părți din acestea, nedezosate:
       0203 12 90 || – – – Altele decât de animale domestice din specia porcine
 ex  0203 19 || – – Altele:
       0203 19 90 || – – – Altele decât de animale domestice din specia porcine
 – Congelată:
 ex  0203 21 || – – În carcase sau semicarcase:
       0203 21 90 || – – – Altele decât de animale domestice din specia porcine
 ex  0203 22 || – – Jamboane, spete și părți din acestea, nedezosate:
       0203 22 90 || – – – Altele decât de animale domestice din specia porcine
 ex  0203 29 || – – Altele:
       0203 29 90 || – – – Altele decât de animale domestice din specia porcine
 ex  0205 00 || Carne de măgar, catâr sau de bardoi, proaspătă, refrigerată sau congelată
 ex  0206 || Organe comestibile de animale din speciile bovine, porcine, ovine, caprine, de cai, de măgari, de catâri sau de bardoi, proaspete, refrigerate sau congelate:
 ex  0206 10 || – De animale din specia bovină, proaspete sau refrigerate
       0206 10 10 || – – Destinate fabricării de produse farmaceutice (c)
 – De animale din specia bovină, congelate:
 ex  0206 22 00 || – – Ficat:
 – – – Destinat fabricării de produse farmaceutice (c)
 ex  0206 29 || – – Altele:
       0206 29 10 || – – – Destinate fabricării de produse farmaceutice (c)
 ex  0206 30 00 || – De animale din specia porcine, proaspete sau refrigerate:
 – – Destinate fabricării de produse farmaceutice (c)
 – – Altele:
 – – – Altele decât de animale domestice din specia porcine
 – De animale din specia porcine, congelate:
 ex  0206 41 00 || – – Ficat:
 – – – Destinat fabricării de produse farmaceutice (c)
 – – – Altele:
 – – – – Altele decât de animale domestice din specia porcine
 ex 0206 49 00 || – – Altele:
   || – – – De animale domestice din specia porcine: – – – – Destinate fabricării de produse farmaceutice (c)
   || – – – Altele
   ||
 ex   0206 80 || – Altele, proaspete sau refrigerate:
        0206 80 10 || – – Destinate fabricării de produse farmaceutice (c)
 – – Altele:
        0206 80 91 || – – – De cai, măgari, catâri sau bardoi
 ex   0206 90 || – Altele, congelate:
        0206 90 10 || – – Destinate fabricării de produse farmaceutice (c)
 – – Altele:
        0206 90 91 || – – – De cai, măgari, catâri sau bardoi
        0208 || Altă carne și organe comestibile, proaspete, refrigerate sau congelate
 Codul NC || Descriere
 ex   0210 || Carne și organe comestibile, sărate sau în saramură, uscate sau afumate; făină și pudră, comestibile, de carne sau de organe:
 – Carne de animale din specia porcine:
 ex   0210 11 || – – Jamboane, spete și părți din acestea, nedezosate:
        0210 11 90 || – – – Altele decât de animale domestice din specia porcine
 ex   0210 12 || – – Piept (împănat) și părți din acesta:
        0210 12 90 || – – – Altele decât de animale domestice din specia porcine
 ex   0210 19 || – – Altele:
        0210 19 90 || – – – Altele decât de animale domestice din specia porcine
 – Altele, inclusiv făină și pudră, comestibile, de carne sau de organe:
        0210 91 00 || – – De primate
        0210 92 00 || – – De balene, delfini și delfini bruni (mamifere din ordinul Cetacee); de lamantini și dugongi (mamifere din ordinul Sirenia)
        0210 93 00 || – – De reptile (inclusiv șerpi și broaște țestoase de mare)
 ex   0210 99 || – – Altele:
 – – – Carne:
        0210 99 31 || – – – – De ren
        0210 99 39 || – – – – Altele
 – – – Organe:
 – – – – Altele decât de animale domestice din speciile porcine, bovine ovine și caprine
        0210 99 80 || – – – – – Altele decât ficatul de pasăre
 ex   0407 00 || Ouă de păsări, în coajă, proaspete, conservate sau fierte:
        0407 00 90 || – Altele decât de păsări de curte
 ex   0408 || Ouă de păsări, fără coajă și gălbenușuri, proaspete, uscate, fierte în apă sau în abur, turnate în formă, congelate sau altfel conservate, chiar cu adaos de zahăr sau de alți îndulcitori:
 – Gălbenușuri:
 ex   0408 11 || – – Uscate:
        0408 11 20 || – – – Improprii consumului alimentar (d)
 ex   0408 19 || – – Altele:
        0408 19 20 || – – – Improprii consumului alimentar (d)
 – Altele:
 ex   0408 91 || – – Uscate:
        0408 91 20 || – – – Improprii consumului alimentar (d)
 ex   0408 99 || – – Altele:
        0408 99 20 || – – – Improprii consumului alimentar (d)
        0410 00 00 || Produse comestibile de origine animală, nedenumite și necuprinse în altă parte
        0504 00 00 || Intestine, vezici și stomacuri de animale, întregi sau bucăți (altele decât cele de pește), proaspete, refrigerate, congelate, sărate sau în saramură, uscate sau afumate
 ex   0511 || Produse de origine animală nedenumite și neincluse în altă parte; animalele moarte de la capitolul 1 sau 3, improprii alimentației umane:
        0511 10 00 || – Spermă de bovine
 – Altele:
   ||
 ex   0511 99 || – – Altele:
        0511 99 85 || – – – Altele
 ex   0709 || Alte legume, în stare proaspătă sau refrigerată:
 ex   0709 60 || – Ardei din genul Capsicum sau din genul Pimenta:
 – – Altele:
        0709 60 91 || – – – – Din genul Capsicum, destinate fabricării capsicinei sau a extractelor de oleorășini de Capsicum (c)
        0709 60 95 || – – – Destinate fabricării industriale a uleiurilor esențiale sau a rezinoidelor (c)
        0709 60 99 || – – – Altele
 Codul NC || Descriere
 ex   0710 || Legume, nefierte sau fierte în apă sau în abur, congelate:
 ex   0710 80 || – Alte legume:
 – – Ardei din genul Capsicum sau din genul Pimenta:
        0710 80 59 || – – – Alții decât ardeii dulci
 ex   0711 || Legume conservate provizoriu (de exemplu cu gaz sulfuros, în saramură, în apă sulfuroasă sau în alte soluții care asigură provizoriu conservarea lor), dar improprii consumului alimentar în această stare:
 ex   0711 90 || – Alte legume; amestec de legume:
 – – Legume:
        0711 90 10 || – – – – Ardei din genul Capsicum sau din genul Pimenta cu excepția ardeilor dulci
 ex   0713 || Legume păstăi uscate, curățate de păstăi, chiar decorticate sau sfărâmate:
 ex   0713 10 || – Mazăre (Pisum sativum):
        0713 10 90 || – – Alta decât cea destinată însămânțării
 ex   0713 20 00 || – Năut:
 – – Altul decât cel destinat însămânțării
 – Fasole (Vigna spp., Phaseolus spp.):
 ex   0713 31 00 || – – Fasole din speciile Vigna mungo (L.) Hepper sau Vigna radiata (L) Wilczek:
 – – – Alta decât cea destinată însămânțării
 ex   0713 32 00 || – – Fasole „mică roșie” (Adzuki) (Phaseolus sau Vigna angularis):
 – – – Alta decât cea destinată însămânțării
 ex   0713 33 || – – Fasole albă (Phaseolus vulgaris):
        0713 33 90 || – – – Alta decât cea destinată însămânțării
 ex   0713 39 00 || – – Altele:
 – – – Alta decât cea destinată însămânțării
 ex   0713 40 00 || – Linte:
 – – Alta decât cea destinată însămânțării
 ex   0713 50 00 || – Bob mare (Vicia faba var. major) și măzăriche (Vicia faba var. equina și Vicia faba var. minor):
 – – Altul decât cel destinat însămânțării
 ex   0713 90 00 || – Altele:
 – – Altele decât cele destinate însămânțării
        0801 || Nuci de cocos, nuci de Brazilia și nuci de caju, proaspete sau uscate, chiar decojite sau fără pieliță
 ex   0802 || Alte fructe cu coajă, proaspete sau uscate, chiar decojite sau fără pieliță:
 ex   0802 90 || – Altele:
 ex   0802 90 20 || – – Nuci de arec (sau betel) și nuci de cola
 ex   0804 || Curmale, smochine, ananas, avocado, guave, mango și mangustan, proaspete sau uscate:
        0804 10 00 || – Curmale
        0902 || Ceai, chiar aromat
 ex   0904 || Piper din genul Piper; ardei din genul Capsicum sau Pimenta, uscat, măcinat sau pulverizat, cu excepția ardeilor dulci de la subpoziția 0904 20 10
        0905 00 00 || Vanilie
        0906 || Scorțișoară și flori de scorțișoară
        0907 00 00 || Cuișoare (fructe întregi, cuișoare și codițe)
        0908 || Nucșoară, mirodenie din coaja uscată a nucșoarei și cardamom
        0909 || Semințe de anason, de badian, de fenicul, de coriandru, de chimen sau de chimion; bace de ienupăr
 ex   0910 || Ghimbir, curcumă, frunze de dafin, curry și alte mirodenii, cu excepția cimbrului și a șofranului
 ex   1106 || Făină, griș și pudră din legume păstăi uscate de la poziția 0713, din sago sau din rădăcini sau tuberculi de la poziția 0714 sau din produsele de la capitolul 8:
        1106 10 00 || – Din legume păstăi uscate de la poziția 0713
 ex   1106 30 || – Din produse de la capitolul 8:
        1106 30 90 || – – Altele decât bananele
 Codul NC || Descriere
 ex   1108 || Amidon și fecule; inulină:
        1108 20 00 || – Inulină
        1201 00 90 || Boabe de soia, chiar sfărâmate, altele decât cele destinate însămânțării
        1202 10 90 || Arahide, neprăjite şi nici altfel preparate termic, în coajă, altele decât cele destinate însămânțării
        1202 20 00 || Arahide, neprăjite şi nici altfel preparate termic, decorticate, chiar sfărâmate
        1203 00 00 || Copră
        1204 00 90 || Semințe de in, chiar sfărâmate, altele decât cele destinate însămânțării
        1205 10 90 și ex   1205 90 00 || Semințe de rapiţă sau de rapiţă sălbatică, chiar sfărâmate, altele decât cele destinate însămânţării
        1206 00 91 || Semințe de floarea-soarelui, chiar sfărâmate, altele decât cele destinate însămânţării
        1206 00 99 ||
        1207 20 90 || Semințe de bumbac, chiar sfărâmate, altele decât cele destinate însămânţării
        1207 40 90 || Semințe de susan, chiar sfărâmate, altele decât cele destinate însămânțării
        1207 50 90 || Semințe de muștar, chiar sfărâmate, altele decât cele destinate însămânțării
        1207 91 90 || Semințe de mac, chiar sfărâmate, altele decât cele destinate însămânţării
        1207 99 91 || Semințe de cânepă, chiar sfărâmate, altele decât cele destinate însămânțării
 ex   1207 99 97 || Alte semințe și fructe oleaginoase, chiar sfărâmate, altele decât cele destinate însămânţării
        1208 || Făină și griș din fructe şi semințe oleaginoase, altele decât cele de muștar
 ex   1211 || Plante și părți de plante, semințe și fructe din speciile folosite în principal în parfumerie, medicină sau ca insecticide, fungicide sau în scopuri similare, proaspete sau uscate, chiar tăiate, sfărâmate sau sub formă de pulbere, cu excepția produselor enumerate la codul NC ex 1211 90 85 în partea IX din prezenta anexă;
 ex   1212 || Roșcove, alge, sfeclă de zahăr și trestie de zahăr, proaspete, refrigerate, congelate sau uscate, chiar pulverizate; sâmburi și miez de sâmburi de fructe și alte produse vegetale (inclusiv rădăcini de cicoare neprăjite din varietatea Cichorium intybus sativum) destinate în principal alimentației umane, nedenumite și necuprinse în altă parte:
 ex   1212 99 || – – Altele decât trestia de zahăr:
        1212 99 41 și        1212 99 49 || – – – Boabe de roșcove
 ex   1212 99 70 || – – – Altele, cu excepția rădăcinii de cicoare
        1213 00 00 || Paie și pleavă de cereale brute, chiar tocate, măcinate, presate sau aglomerate sub formă de pelete
 ex   1214 || Gulii furajere, sfeclă furajeră, rădăcini furajere, fân, lucernă, trifoi, sparcetă, varză furajeră, lupin, măzăriche și alte produse furajere similare, chiar aglomerate sub formă de pelete:
 ex   1214 10 00 || – Făină și aglomerate sub formă de pelete de lucernă, cu excepția lucernei uscate artificial la cald și a lucernei uscate prin alte modalități și măcinate
 ex   1214 90 || – Altele:
        1214 90 10 || – – Sfeclă furajeră, gulii furajere și alte rădăcini furajere
 ex   1214 90 90 || – – Altele, cu excepția:
 – Lucernă, sparcetă, trifoi, lupin, măzăriche și alte produse furajere similare, uscate artificial la cald, cu excepția fânului și verzei furajere, precum și a produselor care conțin fân
 – Lucernă, sparcetă, trifoi, lupin, măzăriche, sulfină, latir și seradelă, uscate prin alte modalități și măcinate
 ex   1502 00 || Grăsimi de animale din speciile bovine, ovine sau caprine, altele decât cele de la poziția 1503:
 ex   1502 00 10 || – Destinate utilizărilor industriale, altele decât fabricarea produselor pentru alimentația umană, cu excepţia grăsimilor obținute din oase și a deșeurilor (c)
        1503 00 || Stearină din untură, ulei de untură, oleostearină, oleomargarină și ulei de seu, neemulsionate, neamestecate și nici altfel preparate
 ex   1504 || Grăsimi și uleiuri și fracțiunile acestora, de pește sau de mamifere marine, chiar rafinate, dar nemodificate chimic, cu excepția uleiurilor din ficat de pește și a fracțiunilor de la pozițiile 1504 10 și 1504 20
        1507 || Ulei de soia și fracțiunile acestuia, chiar rafinate, dar nemodificate chimic
        1508 || Ulei de arahide și fracțiunile acestuia, chiar rafinate, dar nemodificate chimic
        1511 || Ulei de palmier și fracțiunile acestuia, chiar rafinate, dar nemodificate chimic
        1512 || Ulei de semințe de floarea-soarelui, de șofrănaș sau de semințe de bumbac și fracțiunile acestora, chiar rafinate, dar nemodificate chimic
 Codul NC || Descriere
        1513 || Ulei de cocos (ulei de copră), de sâmburi de palmier sau de babassu și fracțiunile acestora, chiar rafinate, dar nemodificate chimic
        1514 || Uleiuri de rapiță, de rapiță sălbatică sau de muștar și fracțiunile acestora, chiar rafinate, dar nemodificate chimic
 ex   1515 || Alte grăsimi și uleiuri de origine vegetală (cu excepția uleiului de jojoba de la subpoziția ex 1515 90 11) și fracțiunile acestora, chiar rafinate, dar nemodificate chimic
 ex   1516 || Grăsimi și uleiuri de origine animală sau vegetală și fracțiunile acestora, hidrogenate parțial sau total, interesterificate, reesterificate sau elaidinizate, chiar rafinate, dar nepreparate altfel (cu excepția uleiurilor de ricin hidrogenate, numite „ceară opal” de la subpoziția 1516 20 10)
 ex   1517 || Margarină; amestecuri sau preparate alimentare din grăsimi sau din uleiuri de origine animală sau vegetală sau din fracțiuni ale diferitelor grăsimi sau uleiuri de la prezentul capitol, altele decât grăsimile și uleiurile alimentare sau fracțiunile acestora de la poziția 1516, cu excepția subpozițiilor 1517 10 10, 1517 90 10 și 1517 90 93
        1518 00 31        1518 00 39 || Uleiuri de origine vegetală fixe, fluide, amestecate, destinate utilizărilor tehnice sau industriale, altele decât cele destinate fabricării produselor pentru alimentația umană (c)
        1522 00 91 || Uleiuri de borhot sau de drojdie; paste de neutralizare (soap-stocks), care provin din tratarea grăsimilor sau a cerii de origine animală sau vegetală, cu excepția celor care conțin ulei cu caracteristici de ulei de măsline
        1522 00 99 || Alte reziduuri care provin din tratarea grăsimilor sau a cerii de origine animală sau vegetală, cu excepția celor care conțin ulei cu caracteristici de ulei de măsline
 ex   1602 || Alte preparate și conserve din carne, din organe sau din sânge:
 – De animale din specia porcine:
 ex   1602 41 || – – Jamboane și părți din acestea:
        1602 41 90 || – – – Altele decât de animale domestice din specia porcine
 ex   1602 42 || – – Spete și părți din acestea:
        1602 42 90 || – – – Altele decât de animale domestice din specia porcine
 ex   1602 49 || – – Altele, inclusiv amestecurile:
        1602 49 90 || – – – Altele decât de animale domestice din specia porcine
 ex   1602 90 || – Altele, inclusiv preparate din sânge de orice animal:
 – – Altele decât preparatele din sânge de orice animal:
        1602 90 31 || – – – De vânat sau de iepure
   || – – – Altele:
 – – – –Altele decât cele care conțin carne sau organe de animale domestice din specia porcine:
 – – – – – Altele decât cele care conțin carne sau organe de animale din specia bovină:
        1602 90 99 || – – – – – – Altele decât de ovine sau de caprine
        ex      1603 00 || Extracte și sucuri de carne
        1801 00 00 || Cacao boabe și spărturi de boabe de cacao, crude sau prăjite
        1802 00 00 || Coji, pelicule (pielițe) și alte resturi, de cacao
 ex   2001 || Legume, fructe și alte părți comestibile de plante, preparate sau conservate în oțet sau acid acetic:
 ex   2001 90 || – Altele:
        2001 90 20 || – – Ardei din genul Capsicum, alţii decât ardeii dulci sau ardeii iuți
 ex   2005 || Alte legume preparate sau conservate altfel decât în oțet sau în acid acetic, necongelate, altele decât produsele de la poziția 2006:
 ex   2005 99 || – Alte legume și amestecuri de legume:
        2005 99 10 || – – Ardei din genul Capsicum, alţii decât ardeii dulci sau ardeii iuți
 ex   2206 || Alte băuturi fermentate (de exemplu cidru de mere, cidru de pere, hidromel); amestecuri de băuturi fermentate și amestecuri de băuturi fermentate și băuturi nealcoolice, nedenumite și necuprinse în altă parte:
        2206 00 31-        2206 00 89 || – Altele decât piquette
 ex   2301 || Făină, pudră și aglomerate sub formă de pelete din carne, organe, pește sau crustacee, din moluște sau din alte nevertebrate acvatice, improprii alimentației umane; jumări:
        2301 10 00 || – Făină, pudră și aglomerate sub formă de pelete din carne sau din organe; jumări
 Codul NC || Descriere
 ex   2302 || Tărâțe, spărturi și alte reziduuri, chiar aglomerate sub formă de pelete, provenite din măcinarea, presarea, cernerea sau din alte procedee de prelucrare a cerealelor sau a leguminoaselor:
        2302 50 00 || – De leguminoase
        2304 00 00 || Turte și alte reziduuri solide, chiar măcinate sau aglomerate sub formă de pelete, rezultate din extracția uleiului de soia
        2305 00 00 || Turte și alte reziduuri solide, chiar măcinate sau aglomerate sub formă de pelete, rezultate din extracția uleiului de arahide
 ex   2306 || Turte și alte reziduuri solide, chiar măcinate sau aglomerate sub formă de pelete, rezultate din extracția grăsimilor sau uleiurilor vegetale, altele decât cele de la poziția 2304 sau 2305 cu excepția subpozițiilor NC 2306 90 05 (turte și alte reziduuri solide rezultate din extracția germenilor de porumb) și 2306 90 11 și 2306 90 19 (turte și alte reziduuri solide rezultate din extracția uleiului de măsline)
 ex   2307 00 || Drojdii de vin; tartru brut
        2307 00 90 || – Tartru brut
 ex   2308 00 || Materiale vegetale și deșeuri vegetale, reziduuri și subproduse vegetale, chiar aglomerate sub formă de pelete, de tipul celor folosite în hrana animalelor, nedenumite și necuprinse în altă parte:
        2308 00 90 || – Altele decât drojdia de struguri, ghindele de stejar, castanele de India, drojdiile de fructe, altele decât cele de struguri
 ex   2309 || Preparate de tipul celor folosite pentru hrana animalelor:
 ex   2309 10 || – Alimente pentru câini sau pisici, ambalate pentru vânzarea cu amănuntul:
        2309 10 90 || – – Altele decât cele cu un conținut de amidon sau de fecule, de glucoză sau de sirop de glucoză, de maltodextrine sau de sirop de maltodextrine clasificate la subpozițiile 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 și 2106 90 55 sau de produse lactate
 ex   2309 90 || – Altele:
        2309 90 10 || – – Altele, inclusiv preamestecurile: – –Produse numite „solubile” din pește sau din mamifere marine
 ex   2309 90 91 to        2309 90 99 || – – – Altele decât cele cu un conținut de amidon sau de fecule, de glucoză sau de sirop de glucoză, de maltodextrine sau de sirop de maltodextrine clasificate la subpozițiile 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 și 2106 90 55 sau de produse lactate, excluzând
 – Concentratele de proteine obținute din suc de lucernă și suc de iarbă
 – Produsele deshidratate obținute exclusiv din reziduuri solide și suc rezultat din prepararea concentratelor menționate la prima liniuță
 (a)   Admiterea la această subpoziție se subordonează condițiilor prevăzute de dispozițiile Uniunii adoptate în domeniu [a se vedea Directiva 94/28/CE a Consiliului (JO L 178, 12.7.1994, p. 66); Regulamentul (CE) nr. 504/2008 al Comisiei (JO L 149, 7.6.2008, p.3)]. (b)  Admiterea la această subpoziție se subordonează condițiilor prevăzute de dispozițiile Uniunii adoptate în domeniu [a se vedea Directiva 88/661/CEE a Consiliului (JO L 382, 31.12.1988, p. 36); Directiva 94/28/CE a Consiliului (JO L 178, 12.7.1994, p. 66); Decizia 96/510/CE a Comisiei (JO L 210, 20.8.1996, p. 53)]. (c)   Admiterea la această subpoziție se subordonează condițiilor prevăzute de dispozițiile Uniunii adoptate în domeniu [a se vedea articolele 291-300 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei (JO L 253, 11.10.1993, p. 1)]. (d)  Admiterea la această subpoziție se subordonează condițiilor prevăzute în secțiunea II litera F din dispozițiile preliminare ale Nomenclaturii combinate.
Secțiunea 2
 Codul NC || Descriere ||
 0101 90 11 || Cai vii, destinați sacrificării (a) ||
 ex 0205 00 || Carne de cal, propaspătă, refrigerată sau congelată ||
 0210 99 10 || Carne de cal, sărată, în saramură sau uscată ||
 0511 99 10 || Tendoane și vene; unghii și deșeuri similare de piei brute ||
 0701 || Cartofi, proaspeți sau refrigerați ||
 0901 || Cafea, chiar prăjită sau decafeinizată; coji și pelicule de cafea; înlocuitori de cafea care conțin cafea, indiferent de proporțiile amestecului ||
 1105 || Făină, griș, pudră, fulgi, granule și aglomerate sub formă de pelete, din cartofi ||
 ex 1212 99 70 || Rădăcini de cicoare ||
 2209 00 91 și 2209 00 99 || Oțet comestibil și înlocuitori de oțet comestibil obținuți din acid acetic, altele decât oțetul de vin ||
 4501 || Plută naturală brută sau simplu prelucrată; deșeuri de plută; plută concasată, granulată sau pulverizată ||
 (a)   Încadrarea la această subpoziție se subordonează condițiilor prevăzute de dispozițiile Uniunii adoptate în domeniu [a se vedea articolele 291-300 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei (JO L 253, 11.10.1993, p. 1)].
ANEXA
II
DEFINIȚII MENȚIONATE LA
ARTICOLUL 3 ALINEATUL (1)
Partea I: Definiții privind sectorul orezului
I.          Termenii
„orez nedecorticat (orez paddy)”, „orez decorticat”, „orez semialbit”, „orez
albit”, „orez cu bobul rotund”, „orez cu bobul mijlociu”, „orez cu bobul lung A
sau B” și „brizură de orez” se definesc după cum urmează:
1.         (a)        „Orez nedecorticat (orez
paddy)” înseamnă orezul cu pleavă după treierat.
(b)     „Orez decorticat”
înseamnă orezul nedecorticat care a fost separat numai de pleavă. Termenul se
referă, în special, la categoriile de orez cunoscute sub denumirile comerciale
de „orez brun”, „orez cargo”, „orez loonzain” și „orez sbramato”.
(c)     „Orez semialbit”
înseamnă orezul nedecorticat care a fost separat de pleavă, de o parte din
germeni și de o parte sau de toate straturile exterioare ale pericarpului, dar
nu și de straturile interioare.
(d)     „Orez albit”
înseamnă orezul nedecorticat care a fost separat de pleavă, de toate straturile
exterioare și interioare ale pericarpului, de toți germenii, în cazul orezului
cu bobul lung și al orezului cu bobul mijlociu, și de cel puțin o parte din
germeni, în cazul orezului cu bobul rotund, dar pe care mai pot exista striuri
albe longitudinale pe maximum 10 % din cantitatea de boabe.
2.      (a)        „Orez cu bobul rotund” înseamnă
orezul cu lungimea bobului mai mică sau egală cu 5,2 mm și cu raportul
lungime/lățime mai mic de 2.
(b)     „Orez cu bobul
mijlociu” înseamnă orezul cu lungimea bobului mai mare de 5,2 mm, dar mai
mică sau egală cu 6,0 mm și cu raportul lungime/lățime de maximum 3.
(c)     „Orez cu bobul lung”
înseamnă:
(i)      orez cu bobul lung
de categoria A, orezul cu lungimea bobului mai mare de 6,0 mm și cu
raportul lungime/lățime mai mare de 2 și mai mic de 3;
(ii)      orez cu bobul lung
de categoria B, orezul cu lungimea bobului mai mare de 6,0 mm și cu raportul
lungime/lățime mai mare sau egal cu 3.
(d)     „Măsurarea bobului”
înseamnă că măsurarea bobului se efectuează la orezul albit în conformitate cu
următoarea metodă:
(i)      se prelevă o probă
reprezentativă din lot;
(ii)      se triază proba
pentru a opera cu boabe întregi, inclusiv cu cele necoapte;
(iii)     se efectuează două
măsurări, fiecare pe câte 100 de boabe, și se calculează media;
(iv)     se stabilește
rezultatul în milimetri, rotunjit cu o zecimală.
3.      „Brizură de orez” înseamnă fragmentele de
boabe, cu lungimea mai mică sau egală cu trei sferturi din lungimea medie a
boabelor întregi.
II.           În privința
boabelor și a brizurii care nu sunt de calitate ireproșabilă, se aplică
definițiile următoare:
A.      „Boabe întregi”
înseamnă boabe cărora, independent de caracteristicile specifice fiecărui
stadiu de prelucrare, li s-a extras numai o parte din extremitate.
B.      „Boabe fără vârf”
înseamnă boabe cărora li s-a extras toată extremitatea.
C.      „Boabe sparte sau
brizură” înseamnă boabe cărora li s-a extras o parte din volumul de deasupra
extremității; brizura cuprinde:
–
brizura mare (fragmente de boabe cu lungimea mai
mare sau egală cu jumătate din lungimea boabelor întregi, dar care nu formează
un bob întreg),
–
brizura medie (fragmente de boabe cu lungimea mai
mare sau egală cu un sfert din lungimea boabelor întregi, dar mai mici decât
dimensiunea minimă a „brizurii mari”),
–
brizura fină (fragmente de boabe cu lungimea mai
mică de un sfert din lungimea boabelor întregi, dar care nu trec printr-o sită cu
ochiuri de 1,4 mm),
–
fragmentele de boabe (fragmente mici sau particule
de boabe care pot trece printr-o sită cu ochiuri de 1,4 mm); acestea sunt asimilate boabelor zdrobite (fragmente de boabe rezultate
în urma spargerii bobului întreg în lungime).
D.      „Boabe necoapte”
înseamnă boabe a căror coacere este incompletă.
E.      „Boabe cu
malformații naturale” înseamnă boabe care prezintă deformări naturale, de
origine ereditară sau nu, față de caracteristicile morfologice tipice ale
soiului.
F.      „Boabe albicioase” înseamnă
boabe care prezintă un aspect opac și făinos pe cel puțin trei sferturi din
suprafață.
G.      „Boabe striate cu roșu” înseamnă boabe
care prezintă, în lungime, striuri de culoare roșie, de diferite intensități și
tonuri, din cauza unor resturi de pericarp.
H.      „Boabe cu pete mici”
înseamnă boabe care au un cerc mic, bine delimitat, de culoare închisă și cu o
formă mai mult sau mai puțin regulată; se consideră, de asemenea, ca fiind
boabe cu pete mici boabele care prezintă striuri negre ușoare numai la suprafață;
striurile și petele nu trebuie să prezinte o aureolă galbenă sau de culoare
închisă.
I.       „Boabe pătate”
înseamnă boabe care au suferit, pe o zonă restrânsă a suprafeței lor, o
modificare evidentă a culorii naturale; petele pot fi de diferite culori (gri
spre negru, roșietice, maro etc.); se consideră, de asemenea, ca fiind pete
striurile negre adânci. Dacă petele au o culoare (negru, roz, maro-roșiatic) a
căror intensitate este imediat vizibilă și o dimensiune egală cu sau mai mare
decât jumătate din bob, boabele trebuie să fie considerate ca fiind boabe
galbene.
J.       „Boabe galbene”
înseamnă boabe care au suferit, dar nu în urma uscării, total sau parțial, o
modificare a culorii naturale și au luat diferite nuanțe, de la galben‑lămâie
la galben-portocaliu.
K.     „Boabe de culoarea
ambrei” înseamnă boabe care au suferit, dar nu în urma uscării, o modificare
uniformă, ușoară și pe toată suprafața, a culorii; această modificare schimbă
culoarea boabelor în galben de ambră deschis.
Partea II: Definiții
privind sectorul hameiului
1.           „Hamei” înseamnă
inflorescențele uscate, denumite și conuri, ale plantei (femelă) a hameiului
cățărător (Humulus lupulus); aceste inflorescențe de culoare
verde-galbenă, de formă ovală, au un peduncul și cea mai mare dimensiune a lor
variază în general de la 2 la 5 cm.
2.           „Pudră de hamei” înseamnă
produsul obținut prin măcinarea hameiului, care conține toate elementele
naturale ale acestuia.
3.           „Pulbere de hamei cu un
conținut mai mare de lupulină” înseamnă produsul obținut din măcinarea
hameiului, după eliminarea mecanică a unei părți din frunze, tulpini, bractee
și axele centrale ale inflorescențelor.
4.           „Extract
de hamei” înseamnă produsele concentrate obținute prin acțiunea unui solvent
asupra hameiului sau a pulberii de hamei.
5.           „Mixtură de produse din
hamei” înseamnă amestecul de două sau mai multe produse menționate la
punctele 1-4.
Partea III: Definiții
privind sectorul vitivinicol
Termeni legați de vița-de-vie
1.           „Defrișare” înseamnă
eliminarea completă a butucilor de viță aflați pe o suprafață cultivată cu
viță-de-vie.
2.           „Plantare” înseamnă fixarea
definitivă a răsadurilor de viță-de-vie sau a unor porțiuni de răsaduri de
viță-de-vie, altoite sau nu, în vederea producerii de struguri sau a unei
culturi de viță-mamă pentru altoi.
3.           „Supraaltoire” înseamnă
altoirea unei vițe-de-vie care a mai făcut obiectul unei altoiri.
Termeni legați de produse
4.           „Struguri proaspeți” înseamnă
fructul viței-de-vie utilizat în vinificație, bine copt sau chiar ușor
stafidit, care poate fi zdrobit sau presat prin mijloace obișnuite în
vinificație și care poate produce spontan o fermentație alcoolică.
5.           „Must de struguri proaspeți
oprit din fermentație prin adaosul de alcool” înseamnă un produs care:
(a)     are un titru
alcoolic volumic dobândit de minimum 12 % vol. și de maximum 15 % vol.;
(b)     se obține prin adaos
la un must de struguri nefermentat, care are un titru alcoolic natural de cel
puțin 8,5 % vol. și care provine exclusiv din soiurile de struguri de
vinificație care pot fi clasificate conform articolului 63 alineatul (2):
(i)      fie de alcool
neutru de origine vinicolă, inclusiv alcool obținut prin distilarea strugurilor
stafidiți, având un titru alcoolic dobândit de cel puțin 96 % vol.;
(ii)      fie a unui produs
nerectificat provenit din distilarea vinului și având un titru alcoolic
dobândit de cel puțin 52% vol. și de cel mult 80% vol.
6.           „Suc de struguri” înseamnă
produsul lichid nefermentat, dar fermentabil, care:
(a)     se obține prin
tratare corespunzătoare, datorită căreia devine potrivit pentru consum ca
atare;
(b)     se obține din
struguri proaspeți sau din must de struguri ori prin reconstituire. Atunci când
se obține prin reconstituire, se reconstituie din must de struguri concentrat
sau din suc de struguri concentrat.
Este permis un titru alcoolic dobândit pentru
sucul de struguri de cel mult 1 % vol.
7.           „Suc de struguri concentrat”
înseamnă sucul de struguri necaramelizat obținut prin deshidratarea parțială a
sucului de struguri realizată prin orice altă metodă autorizată în afară de
încălzirea pe foc direct, astfel încât indicele refractometric, determinat la
temperatura de 20°C de refractometrul utilizat conform unei metode care urmează
a fi stabilită, să nu fie mai mic de 50,9 %.
Este permis un titru alcoolic dobândit pentru
sucul de struguri concentrat de cel mult 1 % vol.
8.           „Drojdii de vin” înseamnă
reziduul:
(a)     care se depune în
recipientele care conțin vin, după fermentare, în timpul stocării sau după
tratarea autorizată;
(b)     obținut din
filtrarea sau centrifugarea produsului menționat la litera (a);
(c)     care se depune în
recipientele care conțin must de struguri în timpul stocării sau după tratarea
autorizată; sau
(d)     obținut din
filtrarea sau centrifugarea produsului menționat la litera (c).
9.           „Tescovină” înseamnă reziduul
din tescuirea strugurilor proaspeți, fermentat sau nu.
10.         „Pichetul (piquette)” înseamnă
un produs obținut:
(a)     prin fermentarea tescovinei
netratate, macerată în apă; sau
(b)     prin extragerea cu
apă a tescovinei fermentate.
11.         „Vin alcoolizat” înseamnă un
produs care:
(a)     are un titru
alcoolic volumic dobândit de minimum 18 % vol. și de maximum 24 % vol.;
(b)     este obținut
exclusiv prin adăugarea, la un vin care nu conține zahăr rezidual, a unui
produs nerectificat provenind din distilarea vinului și care are un titru
alcoolic dobândit de maximum 86 % vol.; sau
(c)     are o aciditate
volatilă maximă de 1,5 g/l, exprimată ca acid acetic.
12.         „Producție de vin de bază”
înseamnă:
(a)     mustul de struguri;
(b)     vinul sau
(c)     amestecul de musturi
de struguri și/sau de vinuri cu diferite caracteristici,
destinate obținerii unui anumit tip de vin
spumant.
Titrul alcoolic
13.         „Titru alcoolic volumic
dobândit” înseamnă numărul de volume de alcool pur la o temperatură de 20°C
cuprinse în 100 de volume din produsul respectiv la această temperatură.
14.         „Titru alcoolic volumic potențial”
înseamnă numărul volumelor de alcool pur, la o temperatură de 20°C, care poate
fi obținut prin fermentarea totală a zahărului conținut în 100 de volume de
produs la această temperatură.
15.         „Titru alcoolic volumic total”
înseamnă suma titrelor alcoolice dobândite și potențiale.
16.         „Titru alcoolic volumic
natural” înseamnă titrul alcoolic volumic total al produsului înainte de orice
îmbogățire.
17.         „Titru alcoolic masic
dobândit” înseamnă numărul kilogramelor de alcool pur conținute în
100 kg de produs.
18.         „Titru alcoolic masic
potențial” înseamnă numărul kilogramelor de alcool pur care pot fi produse prin
fermentația totală a zahărului conținut în 100 kg de produs.
19.         „Titru alcoolic masic total”
înseamnă suma titrelor alcoolice dobândite și potențiale.
Partea IV: Definiții
privind sectorul cărnii de vită și mânzat
1.           „Animale bovine” înseamnă
animalele domestice vii din specia bovină care intră sub incidența codurilor
NC 0102 10, 0102 90 05 - 0102 90 79.
2.           „Bovine adulte” înseamnă
bovinele cu vârsta de cel puțin opt luni.
Partea V: Definiții
privind sectorul laptelui și produselor lactate
În scopul aplicării contingentului tarifar
pentru unt de origine neozeelandeză, expresia „fabricat direct din lapte sau
din smântână” nu exclude untul fabricat din lapte sau smântână, fără a se face
apel la alte materiale stocate, după un procedeu unic, autonom și neîntrerupt,
care poate presupune trecerea smântânii printr-un stadiu de concentrare a
materiei grase butirice și/sau de fracționare a acestei materii grase.
Partea VI: Definiții
privind sectorul ouălor
1.           „Ouă cu coajă” înseamnă ouă
de păsări de curte, în coajă, proaspete, conservate sau fierte, altele decât
ouăle pentru incubație specificate la punctul 2.
2.           „Ouă pentru incubație”
înseamnă ouăle de păsări de curte destinate incubației.
3.           „Produse integrale” înseamnă
ouă de păsări, fără coajă, cu sau fără adaos de zahăr sau de alți îndulcitori,
adecvate consumului uman.
4.           „Produse separate” înseamnă
gălbenușuri de ouă de păsări, cu sau fără adaos de zahăr sau de alți
îndulcitori, adecvate consumului uman.
Partea VII: Definiții
privind sectorul cărnii de pasăre
1.           „Păsări de curte vii”
înseamnă găini, rațe, gâște, curcani și bibilici, vii, fiecare cântărind peste
185 de grame.
2.           „Pui” înseamnă găini, rațe,
gâște, curcani și bibilici, vii, fiecare cântărind cel mult 185 de grame.
3.           „Păsări sacrificate” înseamnă
cocoși, găini, rațe, gâște, curcani și bibilici din specii domestice, moarte,
întregi, cu sau fără măruntaie.
4.           „Produse derivate” înseamnă
următoarele:
(a)     produsele menționate
în anexa I partea XX litera (a);
(b)     produsele menționate
în anexa I partea XX litera (b), cu excepția păsărilor de curte sacrificate și
a organelor comestibile, cunoscute ca „bucăți de carne de pasăre”;
(c)     organe comestibile
menționate în anexa I partea XX litera (b);
(d)     produsele menționate
în anexa I partea XX litera (c);
(e)     produsele menționate
în anexa I partea XX literele (d) și (e);
(f)      produsele
menționate în anexa I partea XX litera (f), altele decât produsele care intră
sub incidența codurilor NC 1602 20 11 și 1602 20 19.
Partea VIII: Definiții
privind sectorul apicol
1.           „Miere” înseamnă substanța
dulce naturală produsă de albinele din specia Apis mellifera din nectarul
de plante sau din secrețiile care provin din părțile vii ale plantelor sau din
excreții produse pe acestea de insectele care se hrănesc cu seva plantelor, pe
care le colectează, le transformă prin combinarea cu substanțe proprii
speciale, le depun, le deshidratează, le depozitează și le lasă la maturat în
fagurii stupului.
Principalele tipuri de miere sunt următoarele:
(a)     în funcție de
origine:
(i)      miere din flori sau
miere din nectar: mierea obținută din nectarul plantelor;
(ii)      miere extraflorală:
mierea obținută în principal din excrețiile lăsate pe părțile vii ale plantelor
de insectele care se hrănesc cu seva plantelor (Hemiptera) sau din
secrețiile care provin din părțile vii ale plantelor;
(b)     în funcție de modul
de producere și/sau de prezentare:
(iii)     miere cu fagure: mierea
depozitată de albine în celulele fagurilor fără larve, nou construiți, sau pe
pereții subțiri ai structurii fagurelui construiți numai din ceară de albine și
vândută în faguri întregi sigilați sau în secțiuni de astfel de faguri;
(iv)     miere cu bucăți de
fagure sau fagure cu miere: mierea care conține una sau mai multe bucăți de
fagure;
(v)     miere drenată: mierea
obținută prin drenarea fagurilor fără larve deschiși;
(vi)     miere centrifugată:
mierea obținută prin centrifugarea fagurilor fără larve deschiși;
(vii)    miere presată: mierea
obținută din presarea fagurilor fără larve, cu sau fără încălzire moderată de
maximum 45ºC;
(viii)   miere filtrată: mierea
obținută prin eliminarea materiilor străine organice sau anorganice, într-un
mod care duce la eliminarea unei cantități semnificative de polen.
„Mierea destinată industriei” înseamnă o miere:
(a)     care poate fi
utilizată în scopuri industriale sau ca ingredient în alte produse alimentare
destinate a fi prelucrate și
(b)     care poate:
–
să prezinte un gust sau un miros străin sau
–
să fi început să fermenteze sau să fi fermentat sau
–
să fi fost supraîncălzită.
2.           „Produse apicole” înseamnă
mierea, ceara de albine, lăptișorul de matcă, propolisul sau polenul.
ANEXA
III
CALITATEA STANDARD PENTRU
OREZ ȘI ZAHĂR MENȚIONATĂ LA ARTICOLUL 7
A.           Calitatea
standard pentru orezul nedecorticat
Orezul nedecorticat de calitate standard trebuie:
(a)     să fie de calitate
bună și vandabilă și să nu aibă miros;
(b)     să aibă o umiditate
de cel mult 13 %;
(c)     să aibă un randament
al orezului albit de 63 % boabe întregi în greutate (cu o toleranță de 3 %
boabe fără vârf) cu următoarele procentaje, în greutate, de boabe de orez albit
care nu sunt de calitate ireproșabilă:
 boabe albicioase de orez nedecorticat care intră sub incidența codurilor NC 1006 10 27 și NC 1006 10 98 || 1,5 %
 boabe albicioase de orez nedecorticat care intră sub incidența altor coduri decât NC 1006 10 27 și NC 1006 10 98: || 2,0 %
 boabe striate cu roșu || 1,0 %
 boabe cu pete mici || 0,50 %
 boabe pătate || 0,25 %
 boabe galbene || 0,02 %
 boabe de culoarea ambrei || 0,05 %
B.           Calitatea
standard pentru zahăr
I.       Calitatea standard
pentru sfecla de zahăr
Sfecla de calitate standard:
(a)     este de calitate
bună și vandabilă;
(b)     are un conținut de
zahăr de 16 % la punctul de recepție.
II.      Calitatea standard
pentru zahărul alb
1.       Zahărul alb de calitate standard are
următoarele caracteristici:
(a)     este de calitate
bună, autentică și vandabilă; este uscat, sub formă de cristale granulate
omogene care curg liber;
(b)     gradul minim de
polarizare: 99,7 ;
(c)     conținutul maxim de
umiditate: 0,06 %;
(d)     conținut maxim de
zahăr invertit: 0,04 %;
(e)     numărul de puncte
stabilit la punctul 2 nu depășește 22 și nici nu depășește:
          15 pentru conținutul de cenușă,
          9 pentru tipul de culoare, stabilit
prin metoda Institutului pentru tehnologie agricolă din Brunswick (denumită în
continuare, „metoda Brunswick”),
          6 pentru culoarea soluției, stabilită
prin metoda Comisiei internaționale pentru uniformizarea metodelor de analiză a
zahărului (International Commission for Uniform Methods of Sugar Analysis)
(denumită în continuare „metoda ICUMSA”).
2.       Un punct corespunde cu:
(a)     0,0018 % conținut de
cenușă, stabilit prin metoda ICUMSA la 28o Brix,
(b)     0,5 unități de tip
de culoare, stabilite prin metoda Brunswick,
(c)     7,5 unități ale
culorii soluției, stabilite prin metoda ICUMSA.
3.       Metodele pentru stabilirea factorilor
menționați la punctul 1 sunt cele utilizate pentru stabilirea factorilor din
cadrul măsurilor de intervenție.
III.     Calitatea standard
pentru zahărul brut
1.       Zahărul brut de calitate standard este
zahărul cu un randament în zahăr alb de 92 %.
2.       Randamentul zahărului brut din sfeclă de
zahăr se calculează prin scăderea din gradul de polarizare a zahărului
respectiv:
(a)     a procentajului
conținutului de cenușă, înmulțit cu patru;
(b)     a procentajului
conținutului de zahăr invertit, înmulțit cu doi;
(c)     a numărului 1.
3.       Randamentul zahărului brut din trestie
de zahăr se calculează scăzând 100 din gradul de polarizare a zahărului respectiv
înmulțit cu doi.
ANEXA IV
BUGETUL PENTRU PROGRAMELE
DE SPRIJIN MENȚIONAT LA ARTICOLUL 41 ALINEATUL (1)
în mii de euro pe exercițiu bugetar
 BG || 26 762
 CZ || 5 155
 DE || 38 895
 EL || 23 963
 ES || 353 081
 FR || 280 545
 IT || 336 997
 CY || 4 646
 LT || 45
 LU || 588
 HU || 29 103
 MT || 402
 AT || 13 688
 PT || 65 208
 RO || 42 100
 SI || 5 045
 SK || 5 085
 UK || 120
ANEXA V
ORGANIZAȚII
INTERNAȚIONALE MENȚIONATE LA ARTICOLUL 56 ALINEATUL (3)
- Codex Alimentarius
- Comisia Economică pentru Europa a Națiunilor
Unite
ANEXA VI
DEFINIȚIILE, DENUMIRILE
ȘI DENUMIRILE COMERCIALE ALE PRODUSELOR MENȚIONATE LA ARTICOLUL 60
În scopul
aplicării prezentei anexe, denumirea comercială reprezintă denumirea sub care
este vândut un produs alimentar, în sensul articolului 5 alineatul (1) din
Directiva 2000/13/CE.
Partea I. Carne provenind de la bovine mai tinere de 12 luni
I.            Definiție
În sensul prezentei părți din prezenta anexă,
„carne” înseamnă întreaga cantitate de carcase, de carne cu os sau dezosată și
de organe, tăiate sau nu, destinate consumului uman, provenind de la bovine mai
tinere de 12 luni, prezentate în stare proaspătă, congelată sau supracongelată,
fie că sunt sau nu învelite sau ambalate.
În momentul sacrificării, toate bovinele mai
tinere de 12 luni sunt clasificate de operatori, sub supravegherea autorității
competente, într-una dintre următoarele două categorii:
(A)         Categoria V: bovine
cu vârsta sub opt luni
Litera de identificare a categoriei: V;
(B)         Categoria Z: bovine
cu vârsta cuprinsă între opt luni și mai puțin de 12 luni
Litera de identificare a categoriei: Z.
II.          Denumiri
comerciale
1.           Carnea provenind de la bovine
cu vârsta sub 12 luni se comercializează în statele membre numai sub următoarea
(următoarele) denumire (denumiri) comercială (comerciale) prevăzută (prevăzute)
pentru fiecare stat membru:
(A)    Pentru carnea
provenind de la bovine cu vârsta sub opt luni (litera de identificare a
categoriei: V):
 Țara de comercializare || Denumirile comerciale care trebuie utilizate
 Belgia || veau, viande de veau/kalfsvlees/Kalbfleisch
 Bulgaria || месо от малки телета
 Republica Cehă || Telecí
 Danemarca || Lyst kalvekød
 Germania || Kalbfleisch
 Estonia || Vasikaliha
 Grecia || μοσχάρι γάλακτος
 Spania || Ternera blanca, carne de ternera blanca
 Franța || veau, viande de veau
 Irlanda || Veal
 Italia || vitello, carne di vitello
 Cipru || μοσχάρι γάλακτος
 Letonia || Teļa gaļa
 Lituania || Veršiena
 Luxemburg || veau, viande de veau/Kalbfleisch
 Ungaria || Borjúhús
 Malta || Vitella
 Țările de Jos || Kalfsvlees
 Austria || Kalbfleisch
 Polonia || Cielęcina
 Portugalia || Vitela
 România || carne de vițel
 Slovenia || Teletina
 Slovacia || Teľacie mäso
 Finlanda || vaalea vasikanliha/ljust kalvkött
 Suedia || ljust kalvkött
 Regatul Unit || Veal
(B)    Pentru carnea
provenind de la bovine cu vârsta cuprinsă între opt luni și sub 12 luni (litera
de identificare a categoriei: Z):
 Țara de comercializare   || Denumirile comerciale care trebuie utilizate
 Belgia || jeune bovin, viande de jeune bovin/jongrundvlees/Jungrindfleisch
 Bulgaria || Телешко месо
 Republica Cehă || hovězí maso z mladého skotu
 Danemarca || Kalvekød
 Germania || Jungrindfleisch
 Estonia || noorloomaliha
 Grecia || νεαρό μοσχάρι
 Spania || Ternera, carne de ternera
 Franța || jeune bovin, viande de jeune bovin
 Irlanda || rosé veal
 Italia || vitellone, carne di vitellone
 Cipru || νεαρό μοσχάρι
 Letonia || jaunlopa gaļa
 Lituania || Jautiena
 Luxemburg || jeune bovin, viande de jeune bovin/Jungrindfleisch
 Ungaria || Növendék marha húsa
 Malta || Vitellun
 Țările de Jos || rosé kalfsvlees
 Austria || Jungrindfleisch
 Polonia || młoda wołowina
 Portugalia || Vitelão
 România || carne de tineret bovin
 Slovenia || meso težjih telet
 Slovacia || mäso z mladého dobytka
 Finlanda || vasikanliha/kalvkött
 Suedia || Kalvkött
 Regatul Unit || Beef
2.           Denumirile comerciale
menționate la punctul 1 pot fi completate printr-o indicație a numelui sau a
denumirii bucăților de carne sau de organe în cauză.
3.           Denumirile comerciale
enumerate pentru categoria V la subpunctul A din tabelul prevăzut la punctul 1
și orice denumire nouă derivată din aceste denumiri comerciale se utilizează
numai dacă sunt îndeplinite cerințele prevăzute în prezenta anexă.
În special, termenii „veau”, „telecí”, „Kalb”,
„μοσχάρι”, „ternera”, „kalv”, „veal”, „vitello”, „vitella”, „kalf”, „vitela” și
„teletina” nu se utilizează într-o denumire comercială și nu sunt indicați pe
eticheta cărnii provenind de la bovine cu vârsta mai mare de 12 luni.
4.           Condițiile menționate la
punctul 1 nu se aplică pentru carnea de bovine pentru care a fost înregistrată
o denumire de origine sau o indicație geografică protejată în conformitate cu
Regulamentul (CE) nr. 510/2006 înainte de 29 iunie 2007.
Partea II. Produse vinicole
(1)     Vinul
         Vinul este produsul obținut exclusiv
prin fermentarea alcoolică totală sau parțială a strugurilor proaspeți, presați
sau nu, sau a mustului de struguri.
Vinul:
(a)     are, după
tratamentele eventuale menționate în anexa VII partea I secțiunea B, un
titru alcoolic volumic dobândit de cel puțin 8,5 % vol., cu condiția ca vinul
să provină exclusiv din struguri recoltați în zonele viticole A și B menționate
în apendicele la prezenta anexă, și de cel puțin 9 % vol. în alte zone
viticole;
(b)     are, prin derogare
de la titrul alcoolic minim dobândit aplicabil în alte cazuri, atunci când are
o denumire de origine protejată sau o indicație geografică protejată, după
tratamentele eventuale menționate în anexa VII partea I secțiunea B, un titru
alcoolic dobândit de cel puțin 4,5 % vol.;
(c)     are un titru
alcoolic total de cel mult 15 % vol. Cu toate acestea, prin derogare:
–
limita maximă a titrului alcoolic total poate
ajunge până la 20 % vol. în cazul vinurilor care au fost obținute fără
nicio îmbogățire, produse în anumite zone viticole din Uniune, care urmează a
fi stabilite de Comisie prin intermediul unor acte delegate în temeiul
articolului 59 alineatul (1),
–
limita maximă a titrului alcoolic total poate
depăși 15 % vol. în cazul vinurilor cu denumire de origine protejată care
au fost obținute fără îmbogățire;
(d)     are, sub rezerva
unor derogări care pot fi adoptate de Comisie prin intermediul unor acte
delegate în temeiul articolului 59 alineatul (1), un conținut total de
aciditate, exprimat în acid tartric, de cel puțin 3,5 grame la litru sau 46,6
miliechivalenți pe litru.
         „Retsina” este vinul produs doar pe
teritoriul geografic al Greciei din mustul de struguri tratat cu rășină de pin
de Alep. Utilizarea rășinii de pin de Alep este permisă numai pentru obținerea
vinului „Retsina” în condițiile stabilite prin dispozițiile de drept intern în
vigoare în Grecia.
         Prin derogare de la dispozițiile literei
(b), „Tokaji eszencia” și „Tokajská esencia” sunt considerate vinuri.
         Cu toate acestea, fără a aduce atingere
dispozițiilor articolului 60 alineatul (2), statele membre pot permite
utilizarea termenului „vin” dacă:
(a)     acesta este însoțit
de denumirea unui fruct sub formă de denumire compusă, pentru a comercializa
produsele obținute prin fermentarea altor fructe decât strugurii; sau
(b)     face parte dintr-o
denumire compusă.
         Trebuie evitată orice confuzie cu
produsele care corespund categoriilor de vin din prezenta anexă.
(2)     Vinul nou aflat încă în fermentație
         Vinul nou aflat încă în fermentație este
produsul a cărui fermentație alcoolică nu s-a încheiat și care nu este încă
separat de drojdie.
(3)     Vinul licoros
Vinul licoros este un produs:
(a)     care are un titru
alcoolic dobândit de cel puțin 15 % vol. și de cel mult 22 % vol.;
(b)     care are un titru
alcoolic total de cel puțin 17,5 % vol., cu excepția anumitor vinuri licoroase
cu denumiri de origine sau indicații geografice care figurează pe o listă care
urmează a fi întocmită de Comisie prin intermediul unor acte delegate în
temeiul articolului 59 alineatul (1);
(c)     care se obține din:
–
must de struguri parțial fermentat,
–
vin;
–
amestecul produselor menționate anterior sau
–
must de struguri sau un amestec al acestuia cu vin,
în cazul anumitor vinuri licoroase cu denumire de origine protejată sau
indicație geografică protejată care urmează a fi stabilite de Comisie prin
intermediul unor acte delegate în temeiul articolului 59 alineatul (1);
(d)     care are un titru
alcoolic natural inițial de cel puțin 12 % vol., cu excepția anumitor
vinuri licoroase cu denumire de origine protejată sau indicație geografică
protejată care figurează pe o listă care urmează a fi întocmită de Comisie prin
intermediul unor acte delegate în temeiul articolului 59 alineatul (1);
(e)     la care s-au adăugat
următoarele:
(i)      individual sau în
amestec:
–
alcool neutru de origine viticolă, inclusiv
alcoolul obținut prin distilarea strugurilor stafidiți, având un titru alcoolic
dobândit de cel puțin 96 % vol.;
–
distilat de vin sau de struguri stafidiți, având un
titru alcoolic dobândit de cel puțin 52 % vol. și cel mult 86 % vol.;
(ii)      împreună cu unul
sau mai multe dintre produsele următoare, dacă este cazul:
–
must de struguri concentrat;
–
un amestec al unuia dintre produsele menționate la
litera (e) punctul (i) cu un must de struguri menționat la litera (c)
prima și a patra liniuță;
(f)      la care, prin
derogare de la litera (e), s-au adăugat, în cazul anumitor vinuri licoroase cu
denumire de origine protejată sau indicație geografică protejată care figurează
pe o listă care urmează a fi întocmită de Comisie prin intermediul unor acte
delegate în temeiul articolului 59 alineatul (1):
(i)      oricare dintre
produsele enumerate la litera (e) punctul (i), individual sau în amestec; sau
(ii)      unul sau mai multe
dintre produsele următoare:
–
alcool de vin sau de struguri stafidiți, cu un
titru alcoolic dobândit de cel puțin 95 % vol. și de cel mult 96 %
vol.;
–
rachiu de vin sau de tescovină, cu un titru
alcoolic dobândit de cel puțin 52 % vol. și de cel mult 86 % vol.;
–
rachiu de struguri stafidiți, cu un titru alcoolic
dobândit de cel puțin 52 % vol. și de cel mult 94,5 % vol.; și
(iii)     unul sau mai multe
dintre produsele următoare, dacă este cazul:
–
must de struguri parțial fermentat obținut din
struguri stafidiți,
–
must de struguri concentrat obținut prin acțiunea
focului direct, care corespunde, cu excepția acestei operațiuni, definiției de
must de struguri concentrat,
–
must de struguri concentrat,
–
un amestec al unuia dintre produsele enumerate la
litera (f) punctul (ii) cu un must de struguri menționat la litera (c) prima și
a patra liniuță.
(4)     Vinul spumant
Vinul spumant este un produs:
(a)     obținut prin
fermentație alcoolică primară sau secundară:
–
din struguri proaspeți,
–
din must de struguri sau
–
din vin;
(b)     care, la deschiderea
recipientului, degajă dioxid de carbon provenit exclusiv din fermentație;
(c)     care, conservat la o
temperatură de 20 °C în recipiente închise, prezintă o suprapresiune de minimum
3 bari din cauza dioxidului de carbon în soluție; și
(d)     pentru care titrul
alcoolic total al producției de vin de bază nu trebuie să fie mai mic de 8,5
% vol.
(5)     Vinul spumant de calitate
Vinul spumant de calitate este un produs:
(a)     obținut prin
fermentație alcoolică primară sau secundară:
–
din struguri proaspeți,
–
din must de struguri; sau
–
din vin;
(b)     care, la deschiderea
recipientului, degajă dioxid de carbon provenit exclusiv din fermentație;
(c)     care, conservat la o
temperatură de 20 °C în recipiente închise, prezintă o suprapresiune de minimum
3,5 bari din cauza dioxidului de carbon în soluție; și
(d)     pentru care titrul
alcoolic total al producțiilor de vin de bază destinate preparării sale nu
trebuie să fie mai mic de 9 % vol.
(6)     Vinul spumant de calitate de tip aromat
Vinurile spumante de calitate de tip aromat sunt
vinurile spumante de calitate:
(a)     care sunt obținute
prin utilizarea exclusivă, la alcătuirea producției de vin de bază, a mustului
de struguri sau a mustului de struguri parțial fermentat, care provine din
anumite soiuri de struguri de vinificație incluse pe o listă ce urmează a fi
întocmită de Comisie prin intermediul unor acte delegate în temeiul articolului
59 alineatul (1).
          Vinurile spumante de calitate de tip
aromat produse în mod tradițional prin utilizarea vinurilor la alcătuirea
producției de vin de bază sunt stabilite de Comisie prin intermediul unor acte
delegate în temeiul articolului 59 alineatul (1);
(b)     care, conservate la
o temperatură de 20°C în recipiente închise, prezintă o suprapresiune de
minimum 3 bari din cauza dioxidului de carbon în soluție;
(c)     al căror titru
alcoolic dobândit nu poate fi mai mic de 6 % vol.; și
(d)     al căror titru
alcoolic total nu poate fi mai mic de 10 % vol.
(7)     Vinul spumos
Vinul spumos este un produs:
(a)     care se obține din
vin fără denumire de origine protejată sau indicație geografică protejată;
(b)     care degajă, la
deschiderea recipientului, dioxid de carbon provenind total sau parțial
dintr-un adaos al acestui gaz; și
(c)     care prezintă,
atunci când este conservat la 20°C în recipiente închise, o suprapresiune de
minimum 3 bari din cauza dioxidului de carbon în soluție.
(8)     Vinul petiant
Vinul petiant este un produs:
(a)     care se obține din
vin, cu condiția ca acesta să aibă un titru alcoolic total de cel puțin
9 % vol.;
(b)     care are un titru
alcoolic dobândit de cel puțin 7 % vol.;
(c)     care prezintă, dacă
este conservat la 20°C în recipiente închise, o suprapresiune datorată
dioxidului de carbon endogen în soluție de minimum 1 bar și maximum 2,5 bari și
(d)     este prezentat în
recipiente de 60 litri sau mai mici.
(9)     Vinul perlant
Vinul perlant este un produs:
(a)     care se obține din
vin;
(b)     care are un titru
alcoolic dobândit de cel puțin 7 % vol. și un titru alcoolic total de cel
puțin 9 % vol.;
(c)     care prezintă, dacă
este conservat la 20 °C în recipiente închise, o suprapresiune, datorată
dioxidului de carbon în soluție total sau parțial adăugat, de minimum 1 bar și
maximum 2,5 bari; și
(d)     care este prezentat
în recipiente de 60 de litri sau mai mici.
(10)   Mustul de struguri
         Mustul de struguri este produsul lichid
obținut în mod natural sau prin procedee fizice din struguri proaspeți. Este
permis un titru alcoolic dobândit al mustului de struguri de cel mult 1 %
vol.
(11)   Mustul de struguri parțial fermentat
         Mustul de struguri parțial fermentat
este produsul obținut din fermentarea unui must de struguri, care are un titru
alcoolic dobândit mai mare de 1 % vol. și mai mic decât trei cincimi din
titrul său alcoolic volumic total.
(12)   Mustul de struguri parțial fermentat
extras din struguri stafidiți
         Mustul de struguri parțial fermentat
extras din struguri stafidiți este produsul obținut prin fermentarea parțială a
mustului de struguri obținut din struguri stafidiți, al cărui conținut total de
zahăr înainte de fermentare este de cel puțin 272 de grame la litru și al
cărui titru alcoolic dobândit și natural nu trebuie să fie mai mic de 8 %
vol. Cu toate acestea, anumite vinuri care urmează a fi stabilite de Comisie
prin intermediul unor acte delegate în temeiul articolului 59 alineatul (1) și
care îndeplinesc aceste cerințe nu trebuie considerate drept must de struguri
parțial fermentat extras din struguri stafidiți.
(13)   Mustul de struguri concentrat
         Mustul de struguri concentrat este must
de struguri necaramelizat care se obține prin deshidratarea parțială a mustului
de struguri efectuată prin orice altă metodă autorizată în afară de încălzire
pe foc direct, astfel încât valoarea indicată la temperatura de 20°C de
refractometrul utilizat conform unei metode care urmează a fi stabilită în conformitate
cu articolul 62 alineatul (3) al treilea paragraf și cu articolul 68 litera (d)
să nu fie mai mică de 50,9 %.
         Este permis un titru alcoolic dobândit
al mustului de struguri concentrat de cel mult 1 % vol.
(14)   Mustul de struguri concentrat rectificat
         Mustul de struguri concentrat rectificat
este produsul lichid necaramelizat:
(a)     care se obține prin
deshidratarea parțială a mustului de struguri efectuată prin orice altă metodă
autorizată în afară de încălzirea pe foc direct, astfel încât valoarea indicată
la temperatura de 20ºC de refractometrul utilizat conform unei metode ce urmeză
a se stabili în conformitate cu articolul 62 alineatul (3) al treilea
paragraf și cu articolul 68 litera (d) să nu fie mai mică de 61,7 %;
(b)     care a fost supus unor
tratamente autorizate de dezacidificare și de eliminare a altor componente în
afară de zahăr;
(c)     care are următoarele
caracteristici:
–
un pH de maximum 5, determinat la 25 Brix;
–
o densitate optică, la 425 nm, de maximum 0,100 la
o grosime a stratului de lichid de 1 cm, determinată la 25 Brix;
–
un conținut de zaharoză nedetectabil printr-o
metodă de analiză care urmează a fi stabilită;
–
un indice Folin-Ciocalteu de maximum 6,00,
determinat la 25 Brix;
–
aciditate de titrare de cel mult 15 miliechivalenți
pe kilogram de zaharuri totale;
–
un conținut în dioxid de sulf de maximum 25 mg pe
kilogram de zaharuri totale;
–
un conținut total de cationi de cel mult 8
miliechivalenți pe kilogram de zaharuri totale;
–
o conductivitate care nu depășește 120
micro-Siemens pe centimetru, determinată la 25 Brix și la 20°C;
–
un conținut de hidroximetilfurfural de maximum 25
mg pe kilogramul de zaharuri totale;
–
prezența mezoinozitolului.
          Este permis un titru alcoolic dobândit
al mustului de struguri concentrat rectificat de cel mult 1 % vol.
(15)   Vinul din struguri stafidiți
Vinul din struguri stafidiți este un produs:
(a)     care este obținut
fără îmbogățire din strugurii lăsați la soare sau la umbră pentru a se
deshidrata parțial;
(b)     care are un titru
alcoolic total de cel puțin 16 % vol. și un titru alcoolic dobândit de cel
puțin 9 % vol.; și
(c)     care are un titru
alcoolic natural de cel puțin 16 % vol. (sau 272 de grame de zahăr/litru).
(16)   Vinul din struguri supracopți
Vinul din struguri supracopți este produsul care:
(a)     este obținut fără
îmbogățire;
(b)     are un titru
alcoolic natural de cel puțin 15 % vol.; și
(c)     are un titru
alcoolic total de cel puțin 15 % vol. și un titru alcoolic dobândit de cel
puțin 12 % vol.
Statele membre pot prevedea o perioadă de
învechire pentru acest produs.
(17)   Oțetul de vin
Oțetul de vin este oțetul care:
(a)     se obține exclusiv
prin fermentarea acetică a vinului; și
(b)     are o aciditate
totală de cel puțin 60 de grame pe litru, exprimată în acid acetic.
Partea III. Lapte și produse lactate
1.      Denumirea de „lapte” este rezervată
exclusiv produsului de secreție mamară normală, obținut prin una sau mai multe
mulgeri, fără niciun fel de adăugare sau extracție.
Cu toate acestea, denumirea de „lapte” poate fi
utilizată:
(a)     pentru laptele
tratat fără modificarea compoziției sale sau pentru laptele al cărui conținut
de grăsime a fost standardizat, în conformitate cu partea IV din prezenta
anexă;
(b)     în asociere cu unul
sau mai mulți termeni pentru a desemna tipul, clasa de calitate, originea
și/sau utilizarea prevăzută a laptelui sau pentru a descrie tratarea fizică sau
modificările pe care le-a suferit în compoziție, cu condiția ca aceste
modificări să fie limitate la adăugarea și/sau la retragerea de constituenți
naturali ai laptelui.
2.      În sensul prezentei părți, „produse
lactate” reprezintă produsele derivate exclusiv din lapte, putând fi adăugate
unele substanțe necesare fabricației lor, cu condiția ca aceste substanțe să nu
fie utilizate în vederea înlocuirii, totale sau parțiale, a vreunui constituent
al laptelui.
Elementele prezentate în continuare sunt
rezervate exclusiv produselor lactate.
(a)     următoarele
denumiri, utilizate în toate etapele comercializării:
(i)      zer;
(ii)      smântână;
(iii)     unt;
(iv)     lapte acru;
(v)     ulei de unt;
(vi)     cazeine;
(vii)    materie grasă
lactată anhidră;
(viii)   brânză;
(ix)     iaurt;
(x)     chefir;
(xi)     kumiss;
(xii)    viili/fil;
(xiii)   smetana,
(xiv)   fil;
(b)     denumirile în sensul
articolului 5 din Directiva 2000/13/CE utilizate efectiv pentru produse
lactate.
3.      Denumirea de „lapte” și denumirile
utilizate pentru a desemna produsele lactate pot fi de asemenea folosite în
asociere cu unul sau mai mulți termeni pentru a desemna produsele compuse în
care niciun element nu înlocuiește sau nu este destinat să înlocuiască vreun
altul din lapte și în care laptele sau produsul lactat este o parte esențială
fie prin cantitatea sa, fie prin caracteristicile produsului.
4.      Originea laptelui și a produselor
lactate, care urmează a fi definită de Comisie, trebuie să fie precizată dacă
nu provine de la specia bovină.
5.      Denumirile menționate la punctele 1, 2 și
3 din prezenta parte nu pot fi utilizate pentru niciun alt produs decât cele
menţionate la punctele respective.
         Totuși, această dispoziție nu se aplică
denumirii produselor a căror natură exactă reiese clar din utilizarea lor
tradițională și/sau dacă denumirile sunt clar utilizate pentru a descrie o
calitate caracteristică a produsului.
6.      În privința altor produse decât cele
menționate la punctele 1, 2 și 3 din prezenta parte, nu pot fi utilizate nicio
etichetă, niciun document comercial, niciun material publicitar, nicio formă de
publicitate astfel cum este definită la articolul 2 din Directiva
2006/114/CE a Consiliului[48],
și nicio formă de prezentare care indică, implică sau sugerează că produsele în
cauză sunt produse lactate.
         Cu toate acestea, pentru produsele care
conțin lapte sau produse lactate, denumirea de „lapte” sau denumirile
menționate la punctul 2 al doilea paragraf din prezenta parte pot fi utilizate
doar pentru a descrie materiile prime de bază și pentru a enumera ingredientele
în conformitate cu Directiva 2000/13/CE.
Part IV. Laptele destinat consumului uman care intră sub incidența
codului NC 0401
I.       Definiții
În sensul prezentei părți:
(a)     „lapte” înseamnă
produsul obținut din mulsul uneia sau al mai multor vaci;
(b)     „lapte de consum”
înseamnă produsele menționate la punctul III destinate a fi livrate
consumatorilor în aceeași stare;
(c)     „conținut de
grăsime” înseamnă raportul de masă exprimat în părți de grăsime din lapte la o
sută de părți de lapte din laptele respectiv;
(d)     „conținut proteic”
înseamnă raportul de masă al părților proteice la o sută de părți de lapte din
laptele respectiv (obținut prin înmulțirea cu 6,38 a conținutului total de azot
din lapte exprimat în procentaj de masă).
II.      Livrarea sau
vânzarea către consumatorul final
(1)     Numai laptele care îndeplinește
condițiile stabilite pentru laptele de consum poate fi livrat sau vândut fără a
fi prelucrat consumatorului final, direct sau prin intermediul restaurantelor,
spitalelor, cantinelor sau al altor unități de acest tip.
(2)     Denumirile comerciale folosite pentru
produsele respective sunt cele prezentate la punctul III din prezenta parte. Acestea
se folosesc numai pentru produsele menționate la punctul respectiv, fără a
aduce atingere folosirii lor în denumirile compuse.
(3)     Statele membre adoptă măsuri pentru a
informa consumatorii despre natura și compoziția produselor respective, în
toate situațiile în care omisiunea acestor informații ar putea induce în eroare
consumatorul.
III.     Lapte de consum
1.       Următoarele produse sunt considerate ca
fiind lapte de consum:
(a)     lapte crud: lapte
care nu a fost tratat termic la peste 40ºC și nici nu a fost supus unui
tratament cu un efect echivalent;
(b)     lapte integral: lapte
tratat termic care, în privința conținutului de grăsime, îndeplinește una
dintre următoarele condiții:
(i)      lapte integral
standardizat: lapte cu un conținut de grăsime de cel puțin 3,50% (m/m). Totuși,
statele membre pot prevedea o categorie suplimentară de lapte integral cu un
conținut de grăsime de 4,00 % (m/m) sau mai mult;
(ii)      lapte integral
nestandardizat: lapte cu un conținut de grăsime care nu a fost modificat de la
stadiul de mulgere prin adăugarea sau eliminarea de grăsimi din lapte sau prin
amestecarea cu lapte al cărui conținut de grăsime naturală a fost modificat. Cu
toate acestea, conținutul de grăsime nu poate fi mai mic de 3,50 % (m/m);
(c)     lapte semidegresat: lapte
tratat termic al cărui conținut de grăsime a fost redus la cel puțin 1,50%
(m/m) și la cel mult 1,80% (m/m);
(d)     lapte-degresat: lapte
tratat termic al cărui conținut de grăsime a fost redus la cel mult 0,50%
(m/m).
          Laptele tratat termic care nu respectă
cerințele privind conținutul de grăsime stabilite la primul paragraf
literele (b), (c) și (d) este considerat lapte de consum cu condiția
indicării pe ambalaj a conținutului de grăsime în mod clar, cu o zecimală, sub
forma „…% grăsime”. Acest tip de lapte nu este descris ca lapte integral, lapte
semidegresat sau lapte degresat.
2.       Fără a aduce atingere alineatului (1)
litera (b) punctul (ii), sunt permise numai următoarele modificări:
(a)     modificarea
conținutului de grăsime naturală prin îndepărtarea sau adăugarea de smântână
sau prin adăugarea de lapte integral, semidegresat sau degresat, în scopul de a
asigura conținutul de grăsime stabilit pentru laptele de consum;
(b)     îmbogățirea laptelui
cu proteine lactate, săruri minerale sau vitamine, în conformitate cu
Regulamentul (CE) nr. 1925/2006 al Parlamentului European şi al
Consiliului din 20 decembrie 2006 privind adaosul de vitamine și minerale,
precum și de anumite substanțe de alt tip în produsele alimentare[49];
(c)     reducerea
conținutului de lactoză prin schimbarea în glucoză și galactoză.
          Modificările de compoziție a laptelui
menționate la literele (b) și (c) sunt permise numai dacă sunt indicate pe
ambalajul produsului, astfel încât acestea să poată fi văzute și citite cu
ușurință și fără să poată fi șterse. Aceste indicații nu înlocuiesc însă
obligația cu privire la indicarea pe etichetă a valorii nutritive stabilite de
Directiva 90/496/CEE a Consiliului[50].
Dacă se adăugă proteine, conținutul proteic al laptelui îmbogățit trebuie să
fie de 3,8% (m/m) sau peste această valoare.
          Cu toate acestea, statele membre pot
limita sau interzice modificările de compoziție a laptelui menționate la
literele (b) și (c).
3.       Laptele de consum trebuie:
(a)     să aibă un punct de
îngheț apropiat de punctul mediu de îngheț al laptelui crud înregistrat în zona
de origine de unde a fost colectat laptele de consum;
(b)     să aibă o masă mai
mare sau egală cu 1 028 de grame/litru pentru laptele care conține 3,5%
(m/m) grăsime la o temperatură de 20°C sau o greutate echivalentă pe litru
pentru laptele având un conținut diferit de grăsime;
(c)     să conțină un minim
de 2,9% (m/m) materie proteică pentru laptele conținând 3,5% (m/m) grăsime sau
o concentrație echivalentă în cazul laptelui având un conținut diferit de
grăsime.
Partea V. Produse
din sectorul cărnii de pasăre
I        Prezenta parte din prezenta anexă se aplică în cazul comercializării în
cadrul Uniunii, printr-o activitate profesională sau comercială, a anumitor
tipuri și prezentări de carne de pasăre, precum și a preparatelor și a
produselor pe bază de carne de pasăre sau de organe comestibile de pasăre din
speciile următoare:
–
Gallus domesticus;
–
rațe;
–
gâște;
–
curcani;
–
bibilici.
         Prezentele dispoziții se aplică și
cărnii de pasăre în saramură care intră sub incidența
codului NC 0210 99 39.
II       Definiții
(1)     „carne de pasăre” înseamnă carne de
pasăre adecvată consumului uman, care nu a fost tratată decât la rece;
(2)     „carne proaspătă de pasăre” înseamnă
carne de pasăre neîntărită în niciun moment prin procesul de răcire înainte de
a fi păstrată la o temperatură de cel puțin - 2 °C și de cel mult + 4
°C. Cu toate acestea, statele membre pot stabili cerințe ușor diferite în ceea
ce privește temperatura referitoare la intervalul minim necesar pentru
tranșarea și manipularea cărnii proaspete de pasăre în magazinele cu amănuntul
sau în incinte adiacente punctelor de vânzare, unde tranșarea și manipularea
sunt efectuate exclusiv în vederea vânzării directe, la fața locului, către
consumator;
(3)     „carne de pasăre congelată” înseamnă
carne de pasăre care trebuie să fie congelată cât mai curând posibil în
limitele procedurilor normale de sacrificare și care trebuie păstrată permanent
la o temperatură de cel mult – 12°C;
(4)     „carne de pasăre congelată rapid”
înseamnă carne de pasăre care trebuie păstrată permanent la o temperatură de
cel mult - 18°C în limitele toleranțelor prevăzute de Directiva 89/108/CEE
a Consiliului[51].
(5)     „preparate din carne de pasăre” înseamnă
carne de pasăre, inclusiv carne de pasăre care a fost secționată în fragmente,
căreia i s-au adăugat produse alimentare, condimente sau aditivi sau care a
fost supusă unei prelucrări insuficiente pentru a modifica în esență structura
fibroasă a mușchilor;
(6)     „preparat din carne proaspătă de pasăre”
înseamnă preparat de carne de pasăre pentru care s-a utilizat carne proaspătă
de pasăre.
          Cu toate acestea, statele membre pot
stabili cerințe ușor diferite de temperatură care trebuie aplicate pentru
intervalul minim necesar și numai în măsura în care este necesar pentru
facilitarea manipulării și tranșării efectuate în fabrică în timpul producerii
preparatelor din carne proaspătă de pasăre.
(7)     „produs din carne de pasăre” înseamnă un
produs din carne, astfel cum este definit la punctul 7.1 din anexa I la
Regulamentul (CE) nr. 853/2004, pentru care s-a utilizat carne de
pasăre.
Partea VI. Materii
grase tartinabile
Produsele menționate la articolul 60 nu pot fi
livrate sau cedate consumatorului final fără a fi prelucrate, direct sau prin
intermediul restaurantelor, spitalelor, cantinelor sau prin intermediul altor
unități similare, decât dacă ele corespund cerințelor menționate în anexă.
Denumirile comerciale ale acestor produse trebuie
să fie cele menționate în prezenta parte.
Denumirile comerciale de mai jos trebuie rezervate
produselor definite în prezenta parte, care intră sub incidența următoarelor
coduri NC și având un conținut de grăsime de cel puțin 10 %, dar mai mic
de 90 % din greutate:
(a)     grăsimi din lapte
care intră sub incidența codurilor NC 0405 și ex2106;
(b)     grăsimi care intră
sub incidența codului NC ex1517;
(c)     grăsimi compuse din
produse vegetale și/sau animale care intră sub incidența codurilor NC
ex 1517 și ex 2106.
Conținutul de grăsime cu excluderea sării trebuie
să fie cel puțin egal cu două treimi din materia uscată.
Totuși, aceste denumiri comerciale se aplică
exclusiv produselor care rămân solide la o temperatură de 20ºC și care se
utilizează pentru tartinare.
Aceste definiții nu se aplică:
(a)     denumirii produselor
a căror natură exactă reiese clar din utilizarea tradițională și/sau dacă
denumirile sunt în mod clar utilizate pentru a descrie o calitate
caracteristică a produsului;
(b)     produselor
concentrate (unt, margarină, amestecuri) cu un conținut de grăsime mai mare sau
egal cu 90 %.
 Grupul de grăsimi || Denumirea comercială || Categoriile de produse
 Definiții || Descriere suplimentară a categoriei cu o indicare a conținutului de grăsime ( %) din greutate
 A. Grăsimi lactate Produsele sub formă de emulsie solidă și maleabilă, în principal de tipul apă-în-ulei, provenind exclusiv din lapte și/sau anumite produse lactate, pentru care grăsimea este elementul principal de valoare. Cu toate acestea, pot fi adăugate și alte substanțe necesare obținerii produselor, dacă aceste substanțe nu sunt utilizate în scopul înlocuirii în întregime sau în parte a oricăruia din constituenții laptelui. || 1. Unt 2. Unt 3/4 grăsime (*) 3. Unt 1/2 grăsime (**) 4. Produse lactate tartinabile X % || Produsul cu un conținut de grăsime din lapte cuprins între minimum 80 % și mai puţin de 90 %, cu un conținut maxim de apă de 16 % și un conținut maxim de material lactat uscat fără grăsime de 2 %. Produsul cu un conținut de grăsime din lapte cuprins între minimum 60 % și maximum 62%. Produsul cu un conținut de grăsime din lapte cuprins între minimum 39 % și maximum 41 %. Produsul cu următoarele conținuturi de grăsime lactată: -        mai puțin de 39 %; -        peste 41 %, dar sub 60 %; -        peste 62 %, dar sub 80 %.
 B. Grăsimi Produsele sub formă de emulsie solidă și maleabilă, în principal de tipul apă-în-ulei, provenită din grăsimi solide și/sau lichide vegetale sau din grăsimi animale destinate consumului uman, cu un conținut de grăsime din lapte care nu depășește 3 % din conținutul de grăsime. || 1. Margarină 2. Margarină 3/4 grăsime (***) 3. Margarină 1/2 grăsime (****) 4. Materie grasă tartinabilă X % || Produsul obținut din grăsimi vegetale și/sau animale cu un conținut de grăsime cuprins între minimum 80 % şi mai puţin de 90 %. Produsul obținut din grăsimi vegetale și/sau animale cu un conținut de grăsime cuprins între minimum 60 % și maximum 62 %. Produsul obținut din grăsimi vegetale și/sau animale cu un conținut de grăsime cuprins între minimum 39 % și maximum 41 %. Produsul obținut din grăsimi vegetale și/sau animale cu următoarele conținuturi de grăsime: -       mai puțin de 39 %; -       peste 41 %, dar sub 60 %; -       peste 62 %, dar sub 80 %.
 Grupul de grăsimi || Denumirea comercială || Categoriile de produse
 Definiții || Descriere suplimentară a categoriei cu o indicare a conținutului de grăsime ( %) din greutate
 C. Grăsimi formate din produse vegetale și/sau animale Produsele sub formă de emulsie solidă și maleabilă, în principal de tipul apă-în-ulei, provenite din grăsimi solide și/sau lichide vegetale și/sau din grăsimi animale destinate consumului uman, cu un conținut de grăsime din lapte între 10 % și 80 % din conținutul de grăsime. || 1. Amestec 2. Amestec 3/4 grăsime (*****) 3. Amestec 1/2 grăsime (******) 4. Amestec tartinabil X % || Produsul obținut dintr-un amestec de grăsimi vegetale și/sau animale cu un conținut de grăsime cuprins între minimum 80% și mai puţin de 90 %. Produsul obținut dintr-un amestec de grăsimi vegetale și/sau animale cu un conținut de grăsime cuprins între minimum 60 % și maximum 62 %. Produsul obținut dintr-un amestec de grăsimi vegetale și/sau animale cu un conținut de grăsime cuprins între minimum 39 % și maximum 41 %. Produsul obținut dintr-un amestec de grăsimi vegetale și/sau animale cu următoarele conținuturi de grăsime: -       mai puțin de 39 %; -       peste 41 %, dar sub 60 %; -       peste 62 %, dar sub 80 %.
 (*)             Echivalent pentru „smør 60” în daneză. (**)           Echivalent pentru „smør 40” în daneză. (***)         Echivalent pentru „margarine 60” în daneză. (****)       Echivalent pentru „margarine 40” în daneză. (*****)     Echivalent pentru „blandingsprodukt 60” în daneză. (******)   Echivalent pentru „blandingsprodukt 40” în daneză.
Notă:  Componenta de grăsime din lapte din produsele menționate în prezenta
parte poate fi modificată numai prin procedee fizice.
Partea VIII. Descrierile
și definițiile uleiului de măsline și ale uleiului din turte de măsline
Utilizarea descrierilor și a definițiilor uleiului
de măsline și ale uleiului din turte de măsline care figurează în prezenta
parte este obligatorie în scopul comercializării produselor în cauză în cadrul
Uniunii și, în măsura în care acest lucru este compatibil cu normele
internaționale obligatorii, în schimburile cu țări terțe.
Numai uleiurile menționate la punctul 1 literele
(a) și (b), la punctul 3 și la punctul 6 din prezenta parte pot face obiectul
unei comercializări cu amănuntul.
(1)     ULEIURI VIRGINE DE MĂSLINE
         Uleiurile obținute din fructul de măslin
doar prin procedee mecanice sau alte procedee fizice, în condiții care nu
conduc la alterarea uleiului, fructul nesuferind niciun alt tratament decât
spălarea, decantarea, centrifugarea și filtrarea, cu excepția uleiurilor
obținute cu ajutorul unor solvenți sau adjuvanți cu acțiune chimică sau
biochimică, sau prin procedee de reesterificare, și a oricărui amestec cu
uleiuri de altă natură.
         Uleiurile virgine de măsline sunt
clasificate și descrise exclusiv după cum urmează:
(a)     Uleiul de măsline
extravirgin
          Ulei de măsline virgin a cărui
aciditate liberă maximă, exprimată în conținut de acid oleic, este de 0,8 g la
100 g și ale cărui caracteristici sunt conforme cu cele stabilite pentru
această categorie.
(b)     Uleiul de măsline
virgin
          Ulei de măsline virgin a cărui aciditate
liberă maximă, exprimată în conținut de acid oleic, este de 2 g la 100 g și ale
cărui caracteristici sunt conforme cu cele stabilite pentru această categorie.
(c)     Uleiul de măsline
lampant
          Uleiul de măsline virgin a cărui
aciditate liberă, exprimată în conținut de acid oleic, este mai mare de
2 g la 100 g și/sau ale cărui caracteristici sunt conforme cu cele
stabilite pentru această categorie.
(2)     ULEI DE MĂSLINE RAFINAT
         Uleiul de măsline obținut prin rafinarea
uleiului de măsline virgin a cărui aciditate liberă, exprimată în conținut de
acid oleic, nu este mai mare de 0,3 g la 100 g și ale cărui
caracteristici sunt conforme cu cele stabilite pentru această categorie.
(3)     ULEI DE MĂSLINE – COMPUS DIN ULEI DE
MĂSLINE RAFINAT ȘI DIN ULEI DE MĂSLINE VIRGIN
         Uleiul de măsline obținut prin amestecul
de ulei de măsline rafinat și ulei de măsline virgin, altul decât cel lampant,
a cărui aciditate liberă, exprimată în conținut de acid oleic, nu este mai mare
de 1 g la 100 g și ale cărui caracteristici sunt conforme cu cele
stabilite pentru această categorie.
(4)     ULEI BRUT DIN TURTE DE MĂSLINE
         Uleiul obținut din turte de măsline prin
tratarea cu solvenți sau prin procedee fizice sau uleiul corespunzător uleiului
de măsline lampant, cu excepția unor caracteristici bine determinate,
excluzându-se uleiurile obținute prin procedee de reesterificare și orice
amestec cu uleiuri de altă natură, și ale cărui caracteristici sunt conforme cu
cele stabilite pentru această categorie.
(5)     ULEI RAFINAT DIN TURTE DE MĂSLINE
         Uleiul obținut prin rafinarea uleiului
brut din turte de măsline, a cărui aciditate liberă, exprimată în conținut de
acid oleic, nu este mai mare de 0,3 g la 100 g și ale cărui
caracteristici sunt conforme cu cele stabilite pentru această categorie.
(6)     ULEI DIN TURTE DE MĂSLINE
         Uleiul obținut prin amestecul de ulei
rafinat din turte de măsline și ulei de măsline virgin, altul decât cel
lampant, a cărui aciditate liberă, exprimată în conținut de acid oleic, nu este
mai mare de 1 g la 100 g și ale cărui caracteristici sunt conforme cu
cele stabilite pentru această categorie.
Apendice la anexa
VI (menționat în partea II)
Zone viticole
Zonele viticole sunt următoarele:
(1)          Zona viticolă A cuprinde:
(a)     în Germania: suprafețele
cultivate cu viță-de-vie, altele decât cele cuprinse la punctul (2) litera (a);
(b)     în Luxemburg: regiunea
viticolă din Luxemburg;
(c)     în Belgia,
Danemarca, Irlanda, Țările de Jos, Polonia, Suedia și Regatul Unit: zonele
viticole din aceste țări;
(d)     în Republica Cehă: regiunea
viticolă Čechy.
(2)          Zona viticolă B cuprinde:
(a)     în Germania,
suprafețele cultivate cu viță-de-vie din regiunea determinată Baden;
(b)     în Franța,
suprafețele cultivate cu viță-de-vie din departamentele care nu sunt menționate
în prezenta anexă, precum și din următoarele departamente:
–
în Alsacia : Bas-Rhin,
Haut-Rhin;
–
în Lorena : Meurthe-et-Moselle,
Meuse, Moselle, Vosges,
–
în Champagne : Aisne, Aube,
Marne, Haute-Marne, Seine-et-Marne,
–
în Jura : Ain, Doubs, Jura,
Haute-Saône,
–
în Savoia : Savoie,
Haute-Savoie, Isère (comuna Chapareillan);
–
în Val de Loire : Cher,
Deux-Sèvres, Indre, Indre-et-Loire, Loir-et-Cher, Loire-Atlantique, Loiret,
Maine-et-Loire, Sarthe, Vendée, Vienne, precum și suprafețele cultivate cu
viță-de-vie din arondismentul Cosne-sur-Loire din departamentul Nièvre;
(c)     în Austria, zona
viticolă austriacă;
(d)     în Republica Cehă,
regiunea viticolă Morava și suprafețele cultivate cu viță-de-vie care nu sunt
menționate la punctul (1) litera (d);
(e)     în Slovacia,
suprafețele cultivate cu viță-de-vie din următoarele regiuni: Malokarpatská
vinohradnícka oblast, Južnoslovenská vinohradnícka oblast, Nitrianska
vinohradnícka oblast, Stredoslovenská vinohradnícka oblast, Východoslovenská
vinohradnícka oblast și zonele viticole care nu sunt menționate la punctul (3)
litera (f);
(f)      în Slovenia,
suprafețele cultivate cu viță-de-vie din următoarele regiuni:
–
în regiunea Podravje: Štajerska
Slovenija, Prekmurje,
–
în regiunea Posavje: Bizeljsko
Sremič, Dolenjska and Bela krajina și suprafețele cultivate cu viță-de-vie din
regiunile care nu sunt incluse la punctul (4) litera (d);
(g)     în România, zona
Podișul Transilvaniei.
(3)          Zona viticolă C I cuprinde:
(a)     în Franța,
suprafețele cultivate cu viță-de-vie:
–
din următoarele departamente: Allier,
Alpes-de-Haute-Provence, Hautes-Alpes, Alpes-Maritimes, Ariège, Aveyron,
Cantal, Charente, Charente-Maritime, Corrèze, Côte-d’Or, Dordogne,
Haute-Garonne, Gers, Gironde, Isère (cu excepția comunei Chapareillan), Landes,
Loire, Haute-Loire, Lot, Lot-et-Garonne, Lozère, Nièvre (cu excepția
arondismentului Cosne-sur-Loire), Puy-de-Dôme, Pyrénées-Atlantiques,
Hautes-Pyrénées, Rhône, Saône-et-Loire, Tarn, Tarn-et-Garonne, Haute-Vienne,
Yonne;
–
din arondismentele Valence și Die din departamentul
Drôme (cu excepția cantoanelor Dieulefit, Loriol, Marsanne și Montélimar);
–
din arondismentul Tournon, cantoanele Antraigues,
Burzet, Coucouron, Montpezat-sous-Bauzon, Privas, Saint-Étienne-de-Lugdarès,
Saint-Pierreville, Valgorge și Voulte-sur-Rhône din departamentul Ardèche;
(b)     în Italia, suprafețele
cultivate cu viță-de-vie din regiunea Valle d'Aosta, precum și din provinciile
Sondrio, Bolzano, Trento și Belluno;
(c)     în Spania,
suprafețele cultivate cu viță-de-vie din provinciile A Coruña, Asturias,
Cantabria, Guipúzcoa și Vizcaya;
(d)     în Portugalia,
suprafețele plantate cu viță-de-vie din acea parte a regiunii Norte care
corespunde zonei viticole determinate „Vinho Verde”, precum și din „Concelhos
de Bombarral, Lourinhã, Mafra e Torres Vedras” (cu excepția „Freguesis da
Carvoeira e Dois Portos”), care fac parte din „Região viticola de Extremadura”;
(e)     în Ungaria, toate
suprafețele cultivate cu viță-de-vie;
(f)      în Slovacia,
suprafețele cultivate cu viță-de-vie din Tokajská vinohradnícka oblast;
(g)     în România,
suprafețele cultivate cu viță-de-vie care nu sunt incluse la punctul 2 litera
(g) sau la punctul 4 litera (f).
(4)          Zona viticolă C II cuprinde:
(a)     în Franța,
suprafețele cultivate cu viță-de-vie:
–
din următoarele departamente: Aude,
Bouches-du-Rhône, Gard, Hérault, Pyrénées-Orientales (cu excepția cantoanelor
Olette și Arles-sur-Tech), Vaucluse;
–
din partea departamentului Var care este delimitată
la sud prin limita nordică a comunelor Evenos, Le Beausset, Solliès-Toucas,
Cuers, Puget‑Ville, Collobrières, la Garde-Freinet, Plan-de-la-Tour și Sainte-Maxime;
–
din arondismentul Nyons și din cantonul
Loriol-sur-Drôme din departamentul Drôme;
–
din unitățile administrative din departamentul
Ardèche care nu au fost incluse la punctul 3 litera (a);
(b)     în Italia,
suprafețele cultivate cu viță-de-vie din următoarele regiuni: Abruzzo,
Campania, Emilia-Romagna, Friuli-Venezia Giulia, Lazio, Liguria, Lombardia (cu
excepția provinciei Sondrio), Marche, Molise, Piemonte, Toscana, Umbria, Veneto
(cu excepția provinciei Belluno), inclusiv insulele care aparțin acestor
regiuni, de exemplu Elba și celelalte insule din arhipelagul toscan, insulele
Ponziane, Capri și Ischia;
(c)     în Spania,
suprafețele cultivate cu viță-de-vie din următoarele provincii:
–
Lugo, Orense, Pontevedra;
–
Ávila (cu excepția comunelor care țin de „comarca”
viticolă desemnată Cebreros), Burgos, León, Palencia, Salamanca, Segovia,
Soria, Valladolid, Zamora;
–
La Rioja;
–
Álava;
–
Navarra;
–
Huesca;
–
Barcelona, Girona, Lleida,
–
din partea provinciei Zaragoza, situată la nord de
râul Ebro;
–
din comunele din provincia Tarragona incluse în
denumirea de origine Penedés;
–
din partea provinciei Tarragona care corespunde cu
„comarca” viticolă desemnată Conca de Barberá;
(d)     în Slovenia,
suprafețele cultivate cu viță-de-vie din următoarele regiuni: Brda sau Goriška
Brda, Vipavska dolina sau Vipava, Kras și Slovenska Istra;
(e)     în Bulgaria,
suprafețele cultivate cu viță-de-vie din următoarele regiuni: Dunavska Ravnina
(Дунавска равнина), Cernomorski Raion (Черноморски район), Rozova Dolina
(Розова долина);
(f)      în România, suprafețele
cultivate cu viță-de-vie din următoarele regiuni:
         Dealurile Buzăului, Dealu Mare,
Severinului și Plaiurile Drâncei, Colinele Dobrogei, Terasele Dunării, regiunea
viticolă sudică, inclusiv zonele nisipoase și alte regiuni favorabile.
(5)          Zona viticolă C III (a)
cuprinde:
(a)     în Grecia,
suprafețele cultivate cu viță-de-vie din următoarele nomoi: Florina, Imathia,
Kilkis, Grevena, Larisa, Ioannina, Levkas, Akhaia, Messinia, Arkadia,
Korinthia, Iraklio, Khania, Rethimni, Samos, Lasithi, precum și insula Thira
(Santorini);
(b)     în Cipru,
suprafețele cultivate cu viță-de-vie situate la altitudini de peste 600 de
metri;
(c)     în Bulgaria,
suprafețele cultivate cu viță-de-vie care nu sunt incluse la punctul (4) litera
(e).
(6)          Zona viticolă C III (b)
cuprinde:
(a)     în Franța,
suprafețele cultivate cu viță-de-vie:
–
din departamentele din Corsica;
–
din acea parte a departamentului Var situată între
mare și o linie delimitată prin comunele (de asemenea incluse): Évenos, Le Beausset, Solliès-Toucas, Cuers, Puget-Ville, Collobrières,
La Garde-Freinet, Plan-de-la-Tour și Sainte-Maxime;
–
din cantoanele Olette și Arles-sur-Tech din
departamentul Pyrénées-Orientales;
(b)     în Italia,
suprafețele cultivate cu viță-de-vie din următoarele regiuni: Calabria,
Basilicata, Puglia, Sardinia și Sicilia, inclusiv insulele aparținând acestor
regiuni, de exemplu Pantelleria și Eolie, insulele Egadi și Pelagie;
(c)     în Grecia,
suprafețele cultivate cu viță-de-vie care nu sunt incluse la punctul 5 litera
(a);
(d)     în Spania: suprafețele
cultivate cu viță-de-vie care nu sunt incluse la punctul 3 litera (c) sau la
punctul 4 litera (c);
(e)     în Portugalia,
suprafețele cultivate cu viță-de-vie din regiunile care nu sunt incluse la
punctul 3 litera (d);
(f)      în Cipru,
suprafețele cultivate cu viță-de-vie situate la altitudini care nu depășesc 600
de metri;
(g)     în Malta,
suprafețele cultivate cu viță-de-vie.
(7)          Delimitarea teritoriilor
acoperite de unitățile administrative menționate în prezenta anexă este aceea
care rezultă din dispozițiile naționale în vigoare la 15 decembrie 1981, precum
și, în cazul Spaniei, din dispozițiile naționale în vigoare la 1 martie 1986
și, în cazul Portugaliei, din dispozițiile naționale în vigoare la 1 martie
1998.
ANEXA VII
PRACTICILE OENOLOGICE
MENȚIONATE LA ARTICOLUL 62
Partea I
Îmbogățirea, acidifierea și dezacidifierea în anumite zone viticole
A.           Limite de
îmbogățire
1.      Dacă este necesar, din cauza condițiilor
climatice, în anumite zone viticole din Uniune, statele membre respective pot
autoriza mărirea titrului alcoolic volumic natural al strugurilor proaspeți, al
mustului de struguri, al mustului de struguri parțial fermentat, al vinului nou
aflat încă în fermentație și al vinului obținut din soiurile de struguri de
vinificație care pot fi clasificate conform articolului 63.
2.      Creșterea titrului alcoolic volumic
natural se realizează prin practicile oenologice menționate în secțiunea B și
nu poate depăși următoarele limite:
(a)     3 % vol. în zona
viticolă A;
(b)     2 % vol. în zona
viticolă B;
(c)     1,5 % vol. în zonele
viticole C.
3.      În anii cu condiții climatice deosebit de
nefavorabile, statele membre pot solicita creșterea limitei (limitelor)
stabilite la punctul 2 cu 0,5 %. Ca răspuns la o astfel de solicitare,
Comisia, în temeiul competențelor menționate la articolul 68, adoptă în cel mai
scurt timp posibil actul de punere în aplicare. Comisia depune toate eforturile
necesare pentru a lua o decizie în termen de patru săptămâni de la depunerea
cererii.
B.           Procedee de
îmbogățire
1.      Creșterea titrului alcoolic volumic
natural menționat în secțiunea A se realizează:
(a)     în cazul strugurilor
proaspeți, al mustului de struguri parțial fermentat sau al vinului nou aflat
încă în fermentație, numai prin adaos de zaharoză, de must de struguri
concentrat sau de must de struguri concentrat rectificat;
(b)     în cazul mustului de
struguri, numai prin adaos de zaharoză, de must de struguri concentrat sau de
must de struguri concentrat rectificat ori prin concentrare parțială, inclusiv
prin osmoză inversă;
(c)     în cazul vinului,
numai prin concentrare parțială la rece.
2.      Procesele menționate la punctul 1 se
exclud reciproc în cazurile în care vinul sau mustul de struguri este îmbogățit
cu must de struguri concentrat sau must de struguri concentrat rectificat și
s-a plătit un ajutor în temeiul articolului 103y din Regulamentul (CE)
nr. 1234/2007.
3.      Adaosul de zaharoză menționat la punctul
1 literele (a) și (b) se poate realiza numai prin îndulcire fără apă și numai
în următoarele zone:
(a)     zona viticolă A,
(b)     zona viticolă B,
(c)     zona viticolă C,
         cu excepția plantațiilor viticole din
Italia, Grecia, Spania, Portugalia și Cipru și a plantațiilor viticole din
departamentele franceze care se găsesc sub jurisdicția curților de apel din:
–
Aix-en-Provence,
–
Nîmes,
–
Montpellier,
–
Toulouse,
–
Agen,
–
Pau,
–
Bordeaux,
–
Bastia.
         Cu toate acestea, îmbogățirea prin
îndulcire fără apă poate fi autorizată de autoritățile naționale, ca excepție,
în departamentele franceze menționate mai sus. Franța notifică imediat Comisiei
și celorlalte state membre orice autorizare de acest fel.
4.      Adaosul de must de struguri concentrat
sau de must de struguri concentrat rectificat nu poate mări volumul inițial de
struguri proaspeți presați, de must de struguri, de must de struguri parțial
fermentat sau de vin nou aflat încă în fermentație cu mai mult de 11 % în
zona viticolă A, 8 % în zona viticolă B și 6,5 % în zona viticolă C.
5.      Concentrarea mustului de struguri sau a
vinului supus procedeelor menționate la punctul 1:
(a)     nu poate avea ca
efect reducerea volumului inițial al acestor produse cu mai mult de 20 %;
(b)     fără a aduce
atingere punctului 2 litera (c) din secțiunea A, nu poate crește titrul
alcoolic natural al acestor produse cu mai mult de 2 % vol.
6.      Titrul alcoolic volumic total al
strugurilor proaspeți, al mustului de struguri, al mustului de struguri parțial
fermentat, al vinului nou aflat încă în fermentație sau al vinului nu poate fi
mărită prin procedeele menționate la punctele 1 și 5:
(a)     cu mai mult de 11,5
% vol. în zona viticolă A;
(b)     cu mai mult de 12 % vol.
în zona viticolă B;
(c)     cu mai mult de 12,5
% vol. în zona viticolă C I;
(d)     cu mai mult de 13 %
vol. în zona viticolă C II; și
(e)     cu mai mult de 13,5
% vol. în zona viticolă C III.
7.      Prin derogare de la punctul 6, statele
membre pot:
(a)     să mărească, în
cazul vinului roșu, limita superioară a titrului alcoolic volumic total al
produselor menționate la punctul 6 până la 12 % vol. în zona viticolă A și
până la 12,5 % vol. în zona viticolă B;
(b)     să mărească titrul
alcoolic volumic total al produselor menționate la punctul 6 pentru
producția de vinuri cu denumire de origine până la un nivel care urmează să fie
stabilit de statele membre.
C.           Acidificare
și dezacidificare
1.      Strugurii proaspeți, mustul de struguri,
mustul de struguri parțial fermentat, vinul nou aflat încă în fermentație și
vinul pot face obiectul:
(a)     unei dezacidificări
în zonele viticole A, B și C I;
(b)     unei acidificări și
al unei dezacidificări în zonele viticole C I, C II și C III (a), fără a aduce
atingere dispozițiilor de la punctul 7 din prezenta secțiune; sau
(c)     unei acidificări în
zona viticolă C III (b).
2.      Acidificarea produselor, altele decât
vinul, menționate la punctul 1, se poate face doar până la limita maximă de
1,50 g/l, exprimată în acid tartric, sau 20 miliechivalenți pe litru.
3.      Acidificarea vinurilor se poate face doar
până la limita maximă de 2,50 g/l, exprimată în acid tartric, sau 33,3
miliechivalenți pe litru.
4.      Dezacidificarea vinurilor se poate face
doar până la limita maximă de 1 g/l, exprimată în acid tartric, sau 13,3
miliechivalenți pe litru.
5.      Mustul de struguri destinat concentrării
poate face obiectul unei dezacidificări parțiale.
6.      Fără a aduce atingere dispozițiilor
punctului 1, în anii cu condiții climatice excepționale, statele membre pot
autoriza acidificarea produselor menționate la punctul 1 din zonele viticole A
și B în condițiile menționate la punctele 2 și 3 din prezenta secțiune.
7.      Acidificarea și îmbogățirea, în afara
cazurilor de derogare care urmează să fie adoptate de Comisie prin intermediul
unor acte delegate în temeiul articolului 59 alineatul (1), precum și
acidificarea și dezacidificarea aceluiași produs se exclud reciproc.
D.          Procedee
1.      Niciunul
dintre procedeele menționate în secțiunile B și C, cu excepția acidificării și
dezacidificării vinurilor, nu este autorizat decât dacă se efectuează în
condiții care se stabilesc de către Comisie prin intermediul unor acte delegate
în temeiul articolului 59 alineatul (1), în timpul transformării strugurilor
proaspeți, a mustului de struguri, a mustului de struguri parțial fermentat sau
a vinului nou aflat încă în fermentare în vin sau în orice altă băutură din
sectorul vinicol destinată consumului uman direct, cu excepția vinului spumant
sau a vinului spumos din zona viticolă în care au fost recoltați strugurii
proaspeți utilizați.
2.      Concentrarea vinurilor trebuie să aibă
loc în zona viticolă în care au fost recoltați strugurii proaspeți utilizați.
3.      Acidificarea și dezacidificarea vinurilor
nu pot avea loc decât în întreprinderea de vinificare și în zona viticolă în
care au fost recoltați strugurii utilizați pentru fabricarea vinului respectiv.
4.      Fiecare procedeu menționat la punctele 1,
2 și 3 trebuie declarat autorităților competente. Aceeași dispoziție se aplică
pentru cantitățile de must de struguri concentrat, must de struguri concentrat
rectificat sau zaharoză deținute, pentru practicarea profesiei, de persoanele
fizice sau juridice ori de grupuri de persoane, în special de producători,
îmbuteliatori, prelucrători, precum și de comercianți, care se stabilesc de
către Comisie prin intermediul unor acte delegate în temeiul articolului 59
alineatul (1), în același timp și în același loc ca strugurii proaspeți, mustul
de struguri, mustul de struguri parțial fermentat sau vinul în vrac. Cu toate
acestea, declararea acestor cantități poate fi înlocuită prin înscrierea lor
într‑un registru de intrări și de utilizare.
5.      Fiecare dintre procedeele menționate în
secțiunile B și C trebuie înscris în documentul de însoțire menționat la
articolul 103, în baza căruia circulă produsele astfel tratate.
6.      Aceste procedee nu pot fi efectuate, sub
rezerva derogărilor motivate de condiții climatice excepționale:
(a)     în zona viticolă C
după 1 ianuarie;
(b)     în zonele viticole A
și B după 16 martie și
acestea se efectuează numai pentru produsele
provenite din recolta de struguri imediat precedentă acestor date.
7.      Fără a aduce atingere punctului 6,
concentrarea prin răcire, acidificarea și dezacidificarea vinurilor se pot face
pe tot parcursul anului.
Partea II
Restricții
A.           Generalități
1.      Toate practicile oenologice autorizate
exclud adaosul de apă, exceptând cazurile în care acest lucru este cerut de o
necesitate tehnică specifică.
2.      Toate practicile oenologice autorizate
exclud adaosul de alcool, cu excepția practicilor care vizează obținerea
mustului din struguri proaspăt oprit din fermentare prin adaosul de alcool, a
vinului licoros, a vinului spumant, a vinului alcoolizat și a vinului petiant.
3.      Vinul alcoolizat nu poate fi utilizat
decât pentru distilare.
B.           Strugurii
proaspeți, mustul de struguri și sucul de struguri
1.      Mustul de struguri proaspeți oprit din
fermentație prin adaosul de alcool poate fi folosit numai în etapa de preparare
a produselor care nu intră sub incidența codurilor NC 2204 10, 2204 21 și 2204
29. Acest procedeu nu aduce atingere niciunei dispoziții mai stricte pe care o
pot aplica statele membre în cazul preparării pe teritoriul lor a produselor
care nu intră sub incidența codurilor NC 2204 10, 2204 21 și 2204 29.
2.      Sucul de struguri și sucul de struguri
concentrat nu pot fi folosite în scopul vinificării și nici nu se pot adăuga în
vin. Se interzice fermentarea alcoolică a acestor produse pe teritoriul
Uniunii.
3.      Dispozițiile de la punctele 1 și 2 nu se
aplică produselor destinate fabricării în Regatul Unit, Irlanda și Polonia a
produselor care intră sub incidența codului NC 2206 00, pentru care utilizarea
unei denumiri compuse care include denumirea comercială „vin” poate fi admisă
de statele membre.
4.      Mustul de struguri parțial fermentat,
obținut din struguri stafidiți, nu poate fi introdus pe piață decât pentru
fabricarea vinurilor licoroase, exclusiv în zonele viticole în care această
întrebuințare era tradițională la data de 1 ianuarie 1985, și pentru fabricarea
vinurilor obținute din struguri supracopți.
5.      Strugurii proaspeți, mustul de struguri,
mustul de struguri parțial fermentat, mustul de struguri concentrat, mustul de
struguri concentrat rectificat, mustul de struguri oprit din fermentație prin
adaosul de alcool, sucul de struguri, sucul de struguri concentrat și vinul,
precum și amestecurile acestor produse, provenite din țări terțe, nu pot fi
transformate în produsele menționate în prezenta anexă și nici adăugate acestor
produse pe teritoriul Uniunii.
C.           Amestecul de
vinuri
Sunt interzise cupajul unui vin originar dintr-o
țară terță cu un vin din cadrul Uniunii și cupajul între vinuri originare din
țări terțe pe teritoriul Uniunii.
D.          Produse
secundare
1.      Se interzice suprapresarea strugurilor. În
funcție de condițiile locale și tehnice, statele membre stabilesc cantitatea
minimă de alcool pe care trebuie să o conțină tescovina și drojdiile după
presarea strugurilor.
         Cantitatea de alcool conținută de aceste
produse secundare este stabilită de statele membre la un nivel minim de
5 % în raport cu volumul de alcool conținut de vinul produs.
2.      Cu excepția alcoolului, a rachiului și a
pichetului nu se poate fabrica vin sau altă băutură destinată consumului uman
direct din drojdie de vin sau din tescovină. Turnarea vinului peste drojdie,
tescovină sau pulpă de struguri aszú presată este permisă în condiții care
urmează a fi stabilite de Comisie prin intermediul unor acte delegate în
temeiul articolului 59 alineatul (1) atunci când această practică este
utilizată în mod tradițional pentru producerea vinurilor „Tokaji fordítás” și
„Tokaji máslás” în Ungaria și „Tokajský forditáš” și „Tokajský mášláš” în
Slovacia.
3.      Sunt interzise presarea drojdiei de vin
și refermentarea tescovinei în alte scopuri decât pentru distilare sau producerea
pichetului. Filtrarea și centrifugarea drojdiei de vin nu se consideră presare
atunci când calitatea produselor obținute este bună, autentică și vandabilă.
4.      În cazul în care fabricarea sa este
autorizată de statul membru respectiv, pichetul nu poate fi utilizat decât
pentru distilare sau consum în gospodăriile producătorilor de vin.
5.      Fără a aduce atingere posibilității
statelor membre de a solicita eliminarea produselor secundare prin distilare,
orice persoană fizică ori juridică sau grupuri de persoane care dețin produse
secundare trebuie să le elimine sub rezerva unor condiții care urmează a fi
stabilite de Comisie prin intermediul unor acte delegate în temeiul articolului
59 alineatul (1).
ANEXA
VIII
TABELELE DE CORESPONDENȚĂ
MENȚIONATE LA ARTICO LUL 163
 Regulamentul (UE) nr. [COM (2010)799] || Prezentul regulament
 Articolul 1 || Articolul 1
 Articolul 2 alineatul (1) || Articolul 3 alineatul (1)
 Articolul 2 alineatul (2) literele (a) și (b) || -
 Articolul 2 alineatul (2) litera (c) || Articolul 14 alineatul (1)
 Articolul 3 || Articolul 6
 Articolul 4 || Articolul 3 alineatul (3)
 Articolul 5 || Articolul 5
 Articolul 6 alineatul (1) || -
 Articolul 6 alineatul(2) || Articolul 9 și articolul 10 literele (d) şi (e)
 Articolul 7 || Articolul 9
 Articolul 8 || Articolul 7
 Articolul 9 || -
 Articolul 10 || Articolul 10
 Articolul 11 || Articolul 11
 Articolul 12 || Articolul 12
 Articolul 13 || Articolul 13
 Articolul 14 || Articolul 14 alineatele (2) şi (3)
 Articolul 15 || Articolul 15
 Articolul 16 || -
 Articolul 17 || -
 Articolul 18 || -
 Articolul 19 || -
 Articolul 20 || [Articolul 16 alineatul (1) literele (c) și (d)]
 Articolul 21 || -
 Articolul 22 || Articolul 16
 Articolul 23 || -
 Articolul 24 || [Articolul 17]
 Articolul 25 || [Articolul 17]
 Articolul 26 || [Articolul 17]
 Articolul 27 || [Articolul 17]
 Articolul 28 || [Articolul 18 alineatul (5)]
 Articolul 29 || [Articolul 18 alineatul (7) litera (a) și articolul 19 litera (k) punctul (ii)]
 Articolul 30 || [Articolul 18 alineatul (5)]
 Articolul 31 || Articolul 18
 Articolul 32 || Articolul 19
 Articolul 33 || Articolul 20
 Articolul 34 || [Articolul 18 alineatele (8) şi (9)]
 Articolul 35 || [Articolul 18 alineatele (8) şi (9)]
 Articolul 36 || Articolul 19
 Articolul 37 || Articolul 155 alineatul (1) litera (a) şi alineatele (2), (3) şi (4)
 Articolul 38 || Articolul 155 alineatul (1) litera (b) şi alineatele (2) şi (3)
 Articolul 39 || Articolul 155 alineatul (5)
 Articolul 40 || Articolul 154
 Articolul 41 || Articolul 154
 Articolul 42 || -
 Articolul 43 alineatele (1) şi (3)-(7) || -
 Articolul 43 alineatul (2) || Articolul 101 alineatul (1)
 Articolul 44 || -
 Articolul 45 || -
 Articolul 46 literele (a) şi (c) || -
 Articolul 46 litera(b) || Articolul 101 alineatul (2)
 Articolul 47 || Articolul 112
 Articolul 48 || Articolul 115
 Articolul 49 || -
 Articolul 50 || -
 Articolul 51 || -
 Articolul 52 || -
 Articolul 53 || -
 Articolul 54 || -
 Articolul 55 || -
 Articolul 56 || -
 Articolul 57 || -
 Articolul 58 || -
 Articolul 59 || -
 Articolul 60 || -
 Articolul 61 || -
 Articolul 62 || -
 Articolul 63 || -
 Articolul 64 || -
 Articolul 65 || -
 Articolul 66 || -
 Articolul 67 || -
 Articolul 68 || -
 Articolul 69 || -
 Articolul 70 || -
 Articolul 71 || -
 Articolul 72 || -
 Articolul 73 || -
 Articolul 74 || -
 Articolul 75 || -
 Articolul 76 || -
 Articolul 77 || -
 Articolul 78 || -
 Articolul 79 || -
 Articolul 80 || -
 Articolul 81 || -
 Articolul 82 || -
 Articolul 83 || -
 Articolul 84 || -
 Articolul 85 || -
 Articolul 86 || -
 Articolul 87 || -
 Articolul 88 || -
 Articolul 89 || -
 Articolul 90 || -
 Articolul 91 || -
 Articolul 92 || -
 Articolul 93 || -
 Articolul 94 || -
 Articolul 95 || -
 Articolul 96 || -
 Articolul 97 || -
 Articolul 98 alineatul (1) || Articolul 113
 Articolul 98 alineatele (2) şi (3) || Articolul 157
 Articolul 99 || -
 Articolul 100 || -
 Articolul 101 || -
 Articolul 102 || -
 Articolul 103 || -
 Articolul 104 || -
 Articolul 105 || -
 Articolul 106 || -
 Articolul 107 || -
 Articolul 108 || Articolul 24 și 152
 Articolul 109 || Articolul 25
 Articolul 110 || Articolul 26
 Articolul 111 || -
 Articolul 112 || -
 Articolul 113 || -
 Articolul 114 || Articolul 27
 Articolul 115 || Articolul 28
 Articolul 116 || Articolul 29
 Articolul 117 || -
 Articolul 118 || -
 Articolul 119 || -
 Articolul 120 || Articolul 30
 Articolul 121 || Articolul 31
 Articolul 122 || Articolul 32
 Articolul 123 || Articolul 33
 Articolul 124 || Articolul 34, [articolul 31 litera (b)]
 Articolul 125 || Articolul 35 litera (a), [articolul 136 alineatul (2)]
 Articolul 126 || Articolul 35
 Articolul 127 || Articolul 36
 Articolul 128 || Articolul 21 și 152
 Articolul 129 || Articolul 22
 Articolul 130 || Articolul 23
 Articolul 131 || Articolul 37
 Articolul 132 || Articolul 38
 Articolul 133 || Articolul 39, [articolul 50 litera (a)], [articolul 51 litera (a)]
 Articolul 134 || [Articolul 50 litera (a)]
 Articolul 135 || Articolul 40
 Articolul 136 alineatele (1)-(3) || Articolul 41
 Articolul 136 alineatul (4) || Articolul 147
 Articolul 137 || Articolul 42
 Articolul 138 || Articolul 43
 Articolul 139 || Articolul 44
 Articolul 140 || Articolul 45
 Articolul 141 || Articolul 46
 Articolul 142 || Articolul 47
 Articolul 143 || Articolul 48
 Articolul 144 || Articolul 49
 Articolul 145 || -
 Articolul 146 || Articolul 50
 Articolul 147 || Articolul 51
 Articolul 148 alineatul (1) || Articolul 52 alineatul (1)
 Articolul 148 alineatul (2) || Articolul 150
 Articolul 149 || [Articolul 53 litera (a)]
 Articolul 150 || Articolul 52 alineatul (3)
 Articolul 151 alineatul (1) || Articolul 52 alineatul (2)
 Articolul 151 alineatul (2) || -
 Articolul 152 || [Articolul 53 litera (b)]
 Articolul 153 || Articolul 53 literele (a) și (c)
 Articolul 154 || Articolul 54
 Articolul 155 || -
 Articolul 156 || -
 Articolul 157 || -
 Articolul 158 || Articolul 55
 Articolul 159 || Articolul 56
 Articolul 160 || Articolul 57
 Articolul 161 || Articolul 58
 Articolul 162 || Articolul 59
 Articolul 163 || Articolul 60
 Articolul 164 || Articolul 61
 Articolul 165 || Articolul 62
 Articolul 166 || Articolul 63
 Articolul 167 || Articolul 64
 Articolul 168 || Articolul 65
 Articolul 169 || Articolul 66
 Articolul 170 || Articolul 67
 Articolul 171 || -
 Articolul 172 || Articolul 68
 Articolul 173 || Articolul 69
 Articolul 174 || Articolul 70
 Articolul 175 || Articolul 71, [articolul 86 alineatul (4)]
 Articolul 176 || Articolul 71 alineatul (3), [articolul 86 alineatul(4)]
 Articolul 177 || Articolul 72, [articolul 86 alineatul (4)]
 Articolul 178 || Articolul 73, [articolul 86 alineatul (4)]
 Articolul 179 || Articolul 74, [articolul 86 alineatul (4)]
 Articolul 180 || Articolul 75
 Articolul 181 || Articolul 76
 Articolul 182 || Articolul 77
 Articolul 183 || Articolul 78
 Articolul 184 || Articolul 79
 Articolul 185 || Articolul 80
 Articolul 186 || Articolul 81
 Articolul 187 || -
 Articolul 188 || -
 Articolul 189 || Articolul 82
 Articolul 190 || Articolul 83
 Articolul 191 || Articolul 84
 Articolul 192 || Articolul 85
 Articolul 193 || Articolul 86
 Articolul 194 || Articolul 87
 Articolul 195 || Articolul 88
 Articolul 196 || Articolul 89
 Articolul 197 || Articolul 90
 Articolul 198 || Articolul 91
 Articolul 199 || Articolul 92
 Articolul 200 || Articolul 93
 Articolul 201 || Articolul 94
 Articolul 202 || Articolul 95
 Articolul 203 || Articolul 96
 Articolul 204 || Articolul 97
 Articolul 205 || Articolul 98
 Articolul 206 || -
 Articolul 207 || Articolul 99
 Articolul 208 || Articolul 100
 Articolul 209 || Articolul 106
 Articolul 210 || Articolul 108
 Articolul 211 alineatul (1) || -
 Articolul 211 alineatul (2) || [Articolul 164]
 Articolul 212 || Articolul 109
 Articolul 213 || [Articolul 114]
 Articolul 214 || [Articolul 114]
 Articolul 215 || Articolul 107, [articolul 114]
 Articolul 216 || [Articolul 114]
 Articolul 217 || -
 Articolul 218 || Articolul 110, [articolul 116]
 Articolul 219 || [Articolul 157]
 Articolul 220 || [Articolul 116]
 Articolul 221 || Articolul 111
 Articolul 222 || Articolul 110
 Articolul 223 || [Articolele 114 şi116]
 Articolul 224 || Articolul 110
 Articolul 225 || [Articolele 114, 116 şi 157]
 Articolul 226 || Articolul 111
 Articolul 227 alineatele (1) şi (3) || [Articolele 114 şi 116]
 Articolul 227 alineatul (2) || [Articolul 164]
 Articolul 228 || Articolul 111, [articolul 116]
 Articolul 229 || Articolul 105
 Articolul 230 || Articolele 114 şi 115
 Articolul 231 || -
 Articolul 232 || -
 Articolul 233 || Articolul 117 alineatul (1), [articolul 118 alineatul (1) litera (a)]
 Articolul 234 || Articolul 117 alineatul (2)
 Articolul 235 || Articolul 117 alineatul (3)
 Articolul 236 || [Articolul 118 alineatul (2) litera (e)]
 Articolul 237 alineatul (1) || Articolul 122
 Articolul 237 alineatul(2) || Articolul 130
 Articolul 238 || Articolul 118
 Articolul 239 || Articolul 119
 Articolul 240 || -
 Articolul 241 || [Articolul 121]
 Articolul 242 || [Articolul 121]
 Articolul 243 || [Articolul 121]
 Articolul 244 || [Articolul 121]
 Articolul 245 || [Articolul 121]
 Articolul 246 || Articolul 122
 Articolul 247 || Articolul 123
 Articolul 248 || -
 Articolul 249 || Articolul 121
 Articolul 250 || Articolul 121
 Articolul 251 || Articolul 125
 Articolul 252 || [Articolul 126 alineatul (1)]
 Articolul 253 || Articolul 126 alineatul (1)
 Articolul 254 || Articolul 127
 Articolul 255 || Articolul 128
 Articolul 256 || [Articolul 121]
 Articolul 257 || [Articolul 121]
 Articolul 258 || [Articolul 121]
 Articolul 259 || [Articolul 121]
 Articolul 260 || -
 Articolul 261 || -
 Articolul 262 || -
 Articolul 263 || Articolul 129
 Articolul 264 || -
 Articolul 265 || Articolul 131
 Articolul 266 || Articolul 132
 Articolul 267 || Articolul 117
 Articolul 268 || Articolul 118
 Articolul 269 || Articolul 119
 Articolul 270 || Articolul 120
 Articolul 271 || Articolul 133
 Articolul 272 || Articolul 134
 Articolul 273 || Articolul 135
 Articolul 274 || Articolul 136
 Articolul 275 || Articolul 137
 Articolul 276 || Articolul 138
 Articolul 277 || Articolul 139
 Articolul 278 || Articolul 140
 Articolul 279 || Articolul 125
 Articolul 280 || [Articolul 126 alineatul (2)]
 Articolul 281 || -
 Articolul 282 || Articolul 142
 Articolul 283 || Articolul 143
 Articolul 284 || Articolul 144
 Articolul 285 || Articolul 145
 Articolul 286 || Articolul 145
 Articolul 287 || Articolul 145
 Articolul 288 || Articolul 110
 Articolul 289 || Articolele 114 şi 115
 Articolul 290 || Articolul 146
 Articolul 291 alineatul (1) || Articolul 146
 Articolul 291 alineatul (2) || -
 Articolul 292 || Articolul 148
 Articolul 293 alineatele (1) şi (2) || -
 Articolul 293 alineatul (3) || Articolul 149
 Articolul 293 alineatul (4) || [Articolul 157]
 Articolul 294 || -
 Articolul 295 || -
 Articolul 296 || -
 Articolul 297 || Articolul 151
 Articolul 298 || Articolul 154
 Articolul 299 || Articolul 154
 Articolul 300 || Articolul 154
 Articolul 301 || Articolul 154 alineatul (3) și articolul 157
 Articolul 302 || Articolul 158
 Articolul 303 || -
 Articolul 304 || Articolul 102
 Articolul 305 || [Articolul 157]
 Articolul 306 || Articolul 103
 Articolul 307 || -
 Articolul 308 || [Articolul 157]
 Articolul 309 || -
 Articolul 310 || [Articolul 157]
 Articolul 311 || Articolul 104
 Articolul 312 || [Articolul 157]
 Articolul 313 || Articolul 2
 Articolul 314 || -
 Articolul 315 || Articolul 156
 Articolul 316 || Articolul 157
 Articolul 317 || -
 Articolul 318 || -
 Articolul 319 || -
 Articolul 320 || Articolul 160
 Articolul 321 || Articolul 160
 Articolul 322 || Articolul 161
 Articolul 323 || Articolul 162
 Articolul 324 || -
 Articolul 325 || Articolul 163
 Articolul 326 || -
 Articolul 327 || Articolul 164
 Articolul 328 || Articolul 164
 Articolul 329 || Articolul 165
 Anexa I || Anexa I (I-XX, XXIV/1)
 Anexa II || Anexa I (XXI-XXIII)
 Anexa III || Anexa II
 Anexa IV || Anexa III
 Anexa V || [Articolul 18 alineatul (8)]
 Anexa VI || -
 Anexa VII || -
 Anexa VIII || -
 Anexa IX || -
 Anexa X || Anexa IV
 Anexa XI || Anexa V
 Anexa XII || Anexa VI
 Anexa XIII || Anexa VII
 Anexa XIV || [Articolul 114 alineatul (1) litera (f)]
 Anexa XV || [Articolul 121]
 Anexa XVI || [Articolul 121]
 Anexa XVII || -
 Anexa XVIII || -
 Anexa XIX || -
 Anexa XX || Anexa VIII
 Regulamentul (UE) nr. [COM (2010)799] || Regulamentul (UE) nr. […] privind finanţarea, gestionarea şi monitorizarea politicii agricole comune
 Articolul 96 alineatul (3) || Articolul 89 alineatul (4)
 Articolul 145 || Articolele 91-101
 Articolul 171 || Articolul 89 alineatul (3)
 Articolul 185 alineatul (4) || Articolul 90 alineatul (1)
 Articolul 187 || Articolul 90 alineatele (2) și (4)
 Articolul 188 || Articolul 90 alineatele (3) şi (4)
 Articolul 206 || Articolul 89 alineatul (1)
 Articolul 236 || Articolul 67
 Articolul 307 || Articolul 65 alineatul (2) litera (c) şi articolul 104 litera (b)
 Articolul 317 || Articolul 62
 Articolul 318 || Articolele 64 şi 66
 Articolul 319 || Articolul 63
FIȘĂ FINANCIARĂ
LEGISLATIVĂ

1.
CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI
1.1.
Titlul propunerii/inițiativei

-        Propunere
de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor
norme privind plăţile directe acordate fermierilor prin scheme de sprijin în
cadrul politicii agricole comune;
-        Propunere
de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unei
organizări comune a piețelor produselor agricole (Regulamentul privind OCP
unică);
-        Propunere
de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind sprijinul
pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare
rurală (FEADR);
-        Propunere
de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind finanțarea,
gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune;
-        Propunere
de Regulament al Parlamentului European şi al Consiliului de modificare a
Regulamentului (CE) nr. 73/2009 al Consiliului în ceea ce priveşte
aplicarea plăţilor directe pentru fermieri în anul 2013;
-        Propunere
de Regulament al Consiliului de stabilire a măsurilor pentru determinarea
anumitor ajutoare și restituiri legate de organizarea comună a piețelor
produselor agricole;
-        Propunere
de Regulament al Parlamentului European şi al Consiliului de modificare a
Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce priveşte
schema de plată unică şi sprijinul acordat viticultorilor.

1.2.
Domeniul (domeniile) de politică în cauză în
structura ABM/ABB[52]

Domeniul
de politică: titlul 05 de la rubrica 2

1.3.
Natura propunerii/inițiativei (cadrul legislativ
pentru PAC după 2013)

x Propunere/inițiativă
care se referă la o acțiune nouă
¨ Propunere/inițiativă
care se referă la o acțiune nouă ca urmare a unui proiect-pilot/a unei
acțiuni pregătitoare[53]
x Propunere/inițiativă
care se referă la prelungirea unei acțiuni existente
x Propunere/inițiativă
care se referă la o acțiune reorientată către o acțiune nouă

1.4.
Obiective
1.4.1.
Obiectiv(e) strategic(e) multianual(e) al(e)
Comisiei vizat(e) de propunere/inițiativă

Pentru
promovarea utilizării eficiente a resurselor în vederea unei creșteri inteligente,
durabile și favorabile incluziunii pentru agricultura și dezvoltarea rurală din
UE, în concordanță cu strategia Europa 2020, obiectivele PAC sunt următoarele:
-
producția alimentară viabilă;
-
gestionarea durabilă a resurselor naturale și acţiunile de combatere a
schimbărilor climatice;
-
dezvoltarea teritorială echilibrată.

1.4.2.
Obiectiv(e) specific(e) și activitatea
(activitățile) ABM/ABB în cauză

Obiective specifice pentru domeniul de politică 05:
Obiectivul specific nr. 1:
furnizarea
de bunuri publice de mediu
Obiectivul specific nr. 2:
compensarea
dificultăţilor legate de producţia în zone cu constrângeri naturale specifice
Obiectivul specific nr. 3:
continuarea
acţiunilor de combatere a schimbărilor climatice și de adaptare la acestea
Obiectivul specific nr. 4:
gestionarea
bugetului UE (PAC) în conformitate cu standarde ridicate de gestiune financiară
Obiectivul specific pentru ABB 05 02 – Intervenţii pe pieţele agricole:
Obiectivul specific nr. 5:
creșterea
competitvității sectorului agricol și accentuarea valorii acestuia în cadrul
lanţului alimentar
Obiectivul specific pentru ABB 05 03 – Ajutoare directe:
Obiectivul specific nr. 6:
contribuția
la veniturile fermelor și limitarea variabilității acestora
Obiective specifice pentru ABB 05 04 – Dezvoltare rurală:
Obiectivul specific nr. 7
promovarea
dezvoltării ecologice prin inovare
Obiectivul specific nr. 8:
susţinerea
ocupării forței de muncă în mediul rural și menţinerea structurii sociale a
zonelor rurale
Obiectivul specific nr. 9
ameliorarea
economiei rurale și promovarea diversificării
Obiectivul specific nr. 10
facilitarea
diversităţii structurale a sistemelor agricole

1.4.3.
Rezultatul (rezultatele) și impactul preconizate

Nu
este posibilă fixarea unor ţinte cantitative pentru indicatorii de impact în
acest stadiu. Deşi politica se poate îndrepta într-o
anumită direcţie, rezultatele economice, de mediu și sociale ample, măsurate
prin astfel de indicatori, ar depinde, în ultimă instanţă, şi de impactul creat
de o serie de factori externi care, conform experienţei recente, au devenit
semnificativi şi imprevizibili. Se află în curs o analiză suplimentară, care se
estimează că va fi încheiată pentru perioada de după 2013.
În
privinţa plăţilor directe, statele membre vor avea posibilitatea de a decide, într-o
măsură limitată, cu privire la aplicarea anumitor componente ale schemelor de
plăţi directe.
În
ceea ce priveşte dezvoltarea rurală, rezultatele și impactul preconizate vor
depinde de programele de dezvoltare rurală pe care le vor prezenta statele membre
Comisiei. Se va solicita statelor membre să stabilească
ţinte în programele lor.

1.4.4.
Indicatori de rezultat și de impact

Propunerile
prevăd instituirea unui cadru comun de monitorizare şi de evaluare în vederea
măsurării performanţei politicii agricole comune. Cadrul
respectiv trebuie să cuprindă toate instrumentele legate de monitorizarea și de
evaluarea măsurilor din cadrul PAC, în special monitorizarea și evaluarea în
cazul plăţilor directe, al măsurilor de piaţă, al măsurilor de dezvoltare
rurală și al aplicării ecocondiţionalităţii.
Impactul
acestor măsuri din cadrul PAC trebuie să fie măsurat în raport cu următoarele
obiective:
(a)      producţia viabilă de produse alimentare, acordând o atenţie
deosebită veniturilor agricole, productivităţii agricole și stabilităţii preţurilor;
(b)     gestionarea durabilă a resurselor naturale și acţiunile de
combatere a schimbărilor climatice, acordând o atenţie deosebită emisiilor de
gaze cu efect de seră, biodiversităţii, solului și apei;
(c)      dezvoltarea teritorială echilibrată, acordând o atenţie deosebită
ocupării forței de muncă în mediul rural, creșterii economice și sărăciei în
zonele rurale.
Comisia
definește setul de indicatori specifici pentru aceste obiective și domenii prin
intermediul unor acte de punere în aplicare.
În
plus, în privinţa dezvoltării rurale, se propune un sistem comun reconsolidat
de monitorizare și de evaluare. Sistemul respectiv
urmăreşte (a) să demonstreze progresele și realizările politicii de dezvoltare
rurală și să evalueze impactul, eficacitatea, eficiența și relevanța
intervențiilor politicii de dezvoltare rurală, (b) să contribuie la o mai bună
orientare a sprijinului pentru dezvoltare rurală și (c) să sprijine un proces
comun de învăţare legat de monitorizare și de evaluare. Comisia va întocmi,
prin intermediul unor acte de punere în aplicare, o listă de indicatori comuni
referitori la priorităţile politice.

1.5.
Motivele propunerii/inițiativei
1.5.1.
Cerință (cerințe) de îndeplinit pe termen scurt sau
pe termen lung

Pentru
îndeplinirea obiectivelor strategice multianuale ale PAC, care reprezintă o
transpunere directă a strategiei Europa 2020 pentru zonele rurale europene, și
pentru a îndeplini cerinţele relevante din tratat, propunerile urmăresc
instituirea cadrului legislativ pentru politica agricolă comună pentru perioada
de după 2013.

1.5.2.
Valoarea adăugată a implicării UE

Viitoarea
PAC nu se va mai axa doar pe o parte restrânsă, deși esențială, a economiei UE,
ci va deveni și o politică de importanță strategică pentru securitatea
alimentară, pentru mediu și pentru echilibrul teritorial. Astfel,
PAC, ca politică cu adevărat comună, foloseşte în modul cel mai eficient
resurse bugetare limitate pentru a menţine o agricultură durabilă în întreaga
UE, pentru a aborda probleme transfrontaliere importante cum sunt schimbările
climatice și pentru a consolida solidaritatea dintre statele membre.
După
cum se precizează în Comunicarea Comisiei intitulată „Un buget pentru Europa
2020”[54],
PAC este o politică cu adevărat europeană. În loc să
gestioneze 27 de politici și bugete separate pentru agricultură, statele membre
își pun în comun resursele pentru a gestiona o singură politică europeană, cu
un buget unic european. Rezultă, în mod firesc, că bugetul PAC reprezintă o
parte semnificativă din bugetul UE. Această abordare este însă mai eficientă și
mai rentabilă decât o abordare națională necoordonată.

1.5.3.
Învățăminte desprinse din experiențele similare
anterioare

Pe
baza evaluării cadrului politic actual, s-au realizat o consultare amplă cu
părţile interesate, o analiză a provocărilor și nevoilor viitoare și o evaluare
cuprinzătoare a impactului. Se pot găsi mai multe detalii
în evaluarea impactului şi în expunerea de motive care însoţesc propunerile
legislative.

1.5.4.
Coerența și posibila sinergie cu alte instrumente
relevante

Propunerile
legislative la care se referă prezenta fişă financiară trebuie privite în
contextul mai larg al propunerilor pentru un regulament-cadru unic, cu norme
comune pentru fondurile din cadrul strategic comun (FEADR, FEDER, FSE, Fondul
de coeziune şi EMFF). Regulamentul-cadru respectiv va avea
o contribuţie importantă la reducerea sarcinii administrative, la cheltuirea
fondurilor UE în mod eficace și la punerea în practică a simplificării. Acest
aspect va sta și la baza noilor concepte ale cadrului strategic comun pentru
toate aceste fonduri și a viitoarelor contracte de parteneriat care vor viza și
aceste fonduri.
Cadrul
strategic comun, care va fi instituit, va transforma obiectivele și
priorităţile Strategiei Europa 2020 în priorităţi ale FEADR și ale FEDER, ale
FSE, ale Fondului de coeziune și ale EMFF, ceea ce va asigura o folosire
integrată a fondurilor pentru atingerea obiectivelor comune.
Cadrul
strategic comun va stabili și mecanisme de coordonare cu alte politici și
instrumente relevante ale Uniunii.
De
asemenea, în privinţa PAC, se vor obţine sinergii și efecte de simplificare
semnificative prin armonizarea și alinierea normelor în materie de gestionare
şi de control pentru primul şi al doilea pilon (FEGA, respectiv FEADR) ale PAC. Legătura solidă dintre FEGA şi FEADR trebuie păstrată, iar structurile
deja existente în statele membre trebuie susţinute.

1.6.
Durata și impactul financiar

x Propunere/iniţiativă cu durată limitată
(pentru proiectele de regulamente privind schemele de plăţi directe, regulamentele
privind dezvoltarea rurală și cele tranzitorii)
–
x   Propunere/inițiativă în
vigoare de la 1.1.2014 până la 31.12.2020
–
x   Impact financiar pentru
perioada următorului cadru financiar multianual. Pentru dezvoltarea rurală,
impactul asupra plăţilor până în 2023.
x Propunere/iniţiativă cu durată
nelimitată (pentru proiectul de regulament privind OCP unică şi pentru
regulamentul orizontal)
–
Punere în aplicare din 2014.

1.7.
Tipul (tipurile) de gestiune preconizat(e)[55]

x Gestiune centralizată directă de către
Comisie
¨ Gestiune centralizată indirectă, prin delegarea sarcinilor de execuție:
–
¨  agențiilor executive
–
¨  organismelor instituite de Comunități[56]
–
¨  organismelor publice naționale/organismelor cu misiune de serviciu
public
–
¨  persoanelor cărora li se încredințează executarea unor acțiuni
specifice în temeiul titlului V din Tratatul privind Uniunea Europeană,
identificate în actul de bază relevant în sensul articolului 49 din
Regulamentul financiar
x Gestiune partajată cu statele membre
¨ Gestiune descentralizată împreună cu țări terțe
¨ Gestiune în comun cu
organizații internaționale (de precizat)
Observații
Nicio
schimbare semnificativă față de situația actuală, adică cea mai mare parte a
cheltuielilor implicate de propunerile legislative privind reforma PAC va fi
gestionată prin gestiune partajată cu statele membre. Totuși,
o parte foarte mică va continua să fie gestionată direct și centralizat de
Comisie.

2.
MĂSURI DE GESTIONARE
2.1.
Dispoziții în materie de monitorizare și de
raportare

În
ceea ce privește monitorizarea și evaluarea PAC, o dată la patru ani Comisia va
prezenta Parlamentului European și Consiliului un raport, primul raport urmând
să fie prezentat cel târziu la sfârșitul anului 2017.
Această
obligație este completată de dispoziții specifice în toate domeniile PAC, mai
multe cerințe cuprinzătoare referitoare la raportare și la notificare urmând a
fi specificate în normele de punere în aplicare.
În
ceea ce privește dezvoltarea rurală, sunt prevăzute de asemenea norme
referitoare la monitorizarea la nivelul programelor, care va fi aliniată cu
celelalte fonduri și îmbinată cu evaluări ex ante, in itinere și ex post.

2.2.
Sistemul de gestiune și de control
2.2.1.
Riscul (riscurile) identificat(e)

Există
peste șapte milioane de beneficiari ai PAC, care primesc sprijin printr-o amplă
varietate de scheme de ajutoare diferite, fiecare dintre acestea având criterii
de eligibilitate detaliate și uneori complexe.
Reducerea
ratei de eroare în domeniul politicii agricole comune poate fi considerată deja
o tendință. Astfel, o rată de eroare apropiată de 2 %
constatată recent confirmă evaluarea generală pozitivă din anii precedenți. Intenția
este de a continua eforturile pentru a ajunge la o rată de eroare de sub
2 %.

2.2.2.
Metoda (metodele) de control preconizată(e)

Pachetul
legislativ, în special propunerea de regulament privind finanțarea, gestionarea
și monitorizarea politicii agricole comune, vizează menținerea și consolidarea
sistemului actual instituit prin Regulamentul (CE) nr. 1290/2005. Pachetul prevede o structură administrativă obligatorie la nivelul
statelor membre, concentrată în jurul agențiilor de plăți acreditate, care sunt
responsabile cu desfășurarea controalelor la nivelul beneficiarului final, în
conformitate cu principiile prezentate la punctul 2.3. În fiecare an, persoana
aflată la conducerea fiecărei agenții de plăți trebuie să prezinte o declarație
de asigurare care să se refere la exhaustivitatea, la exactitatea și la
veridicitatea conturilor, la buna funcționare a sistemelor de control intern,
precum și la legalitatea și la regularitatea tranzacțiilor subiacente. Un
organism de audit independent trebuie să prezinte un aviz referitor la toate
aceste trei elemente.
Comisia
va continua să auditeze cheltuielile agricole, utilizând o abordare bazată pe riscuri
pentru a se asigura că auditurile sale vizează domeniile cu cele mai mari
riscuri. Dacă aceste audituri arată că au fost efectuate
cheltuieli cu încălcarea normelor Uniunii, Comisia va exclude sumele în cauză
de la finanțarea de către Uniune, în cadrul sistemului de verificare a
conformității.
În
ceea ce privește costul controalelor, anexa 8 la studiul de evaluare a
impactului care însoțește propunerile legislative prezintă o analiză detaliată.

2.3.
Măsurile de prevenire a fraudelor și a neregulilor

Pachetul
legislativ, mai ales propunerea de regulament privind finanțarea, gestionarea
și monitorizarea politicii agricole comune, vizează menținerea și consolidarea
actualelor sisteme detaliate referitoare la controale și la penalităţile care
trebuie aplicate de agențiile de plăți, cu caracteristicile de bază comune și
cu normele speciale adaptate la particularităţile fiecărei scheme de ajutoare. În general, sistemele prevăd controale administrative exhaustive
asupra a 100 % din cererile de ajutoare, controale încrucișate cu alte
baze de date, atunci când sunt considerate oportune, precum și controale la
fața locului înainte de efectuarea plăților în cazul unui număr minim de tranzacţii,
în funcție de riscul asociat schemei în cauză. Dacă prin aceste controale la
fața locului se constată un număr mare de nereguli, trebuie efectuate controale
suplimentare. În acest context, de departe cel mai important sistem este
Sistemul Integrat de Administrare și Control (IACS), care în exercițiul
financiar 2010 a cuprins aproximativ 80 % din totalul cheltuielilor din
cadrul FEGA și FEADR. Se va delega Comisiei competența de a permite reducerea
numărului controalelor la fața locului în cazul statelor membre cu sisteme de
control care funcționează corespunzător și cu rate de eroare scăzute.
În
plus, pachetul prevede că statele membre trebuie să prevină, să depisteze și să
corecteze neregulile și fraudele, să impună penalităţi eficace, disuasive și
proporționale în conformitate cu legislația Uniunii sau cu dreptul național și
să recupereze toate plățile neconforme, cu dobânzile aferente. Pachetul include un mecanism de închidere automată a cazurilor de
neregulă care prevede că, dacă recuperarea nu are loc în termen de patru ani de
la data cererii de recuperare sau în termen de opt ani în cazul unor proceduri
judiciare, sumele nerecuperate sunt imputate statului membru în cauză. Acest
mecanism va constitui un stimulent puternic pentru statele membre,
determinându-le să recupereze cât se poate de repede plățile neconforme.

3.
IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL PROPUNERII/INIȚIATIVEI

Cuantumurile indicate în prezenta fișă financiară
sunt exprimate în prețuri curente și în angajamente.
În plus față de modificările care rezultă din
propunerile legislative și care sunt enumerate în tabelele de mai jos,
propunerile legislative implică modificări suplimentare care nu au niciun
impact financiar.
Pentru oricare dintre anii din perioada 2014-2020,
nu poate fi exclusă deocamdată aplicarea disciplinei financiare. Totuși, acest lucru nu va depinde de propunerile de reformă ca atare,
ci de alți factori, precum executarea ajutoarelor directe sau evoluțiile
viitoare ale piețelor agricole.
În ceea ce privește ajutoarele directe, plafoanele
nete extinse pentru 2014 (anul calendaristic 2013) incluse în propunerea
referitoare la tranziție depășesc cuantumurile alocate pentru ajutoarele
directe indicate în tabelele de mai jos. Scopul acestei
extinderi este asigurarea continuității legislației existente într-un scenariu
în care toate celelalte elemente ar rămâne nemodificate, fără a se aduce
atingere eventualei nevoi de aplicare a mecanismului de disciplină financiară.
Propunerile de reformă conțin dispoziții care
acordă statelor membre un anumit grad de flexibilitate în ceea ce privește
alocarea de către acestea a ajutoarelor directe și, respectiv, a sprijinului
pentru dezvoltare rurală. În cazul în care statele membre
decid să utilizeze acea flexibilitate, decizia respectivă va avea consecințe
financiare în cadrul cuantumurilor acordate ca finanțare, consecințe care nu
pot fi cuantificate în prezent.
Prezenta fișă financiară nu ține cont de posibila
utilizare a rezervei pentru situaţii de criză. Trebuie subliniat
că sumele luate în considerare în ceea ce privește cheltuielile legate de piață
se bazează pe faptul că nu se vor efectua achiziții în cadrul intervenției
publice și nu se vor lua măsuri legate de o situație de criză în niciun sector.

3.1.
Rubrica (rubricile) din cadrul financiar multianual
și linia bugetară (liniile bugetare) de cheltuieli afectată (afectate)

Tabelul 1: Cuantumuri
pentru PAC, inclusiv cuantumurile complementare prevăzute de propunerile
privind CFM și propunerile de reformare a PAC
În milioane EUR (în prețuri curente)
 Exercițiul bugetar || 2013 || 2013 ajustat (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL 2014-2020
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 În CFM ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rubrica 2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ajutoare directe și cheltuieli legate de piață (2) (3) (4) || 44 939 || 45 304 || 44 830 || 45 054 || 45 299 || 45 519 || 45 508 || 45 497 || 45 485 || 317 193
 Venituri alocare estimate || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 4 704
 P1 Ajutoare directe și cheltuieli legate de piață (cu venituri alocate) || 45 611 || 45 976 || 45 502 || 45 726 || 45 971 || 46 191 || 46 180 || 46 169 || 46 157 || 321 897
 P2 Dezvoltare rurală (4) || 14 817 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 101 157
 Total || 60 428 || 60 428 || 59 953 || 60 177 || 60 423 || 60 642 || 60 631 || 60 620 || 60 608 || 423 054
  Rubrica 1 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Cadrul strategic comun pentru cercetare și inovare agricolă || - || - || 682 || 696 || 710 || 724 || 738 || 753 || 768 || 5 072
 Persoanele cele mai defavorizate || - || - || 379 || 387 || 394 || 402 || 410 || 418 || 427 || 2 818
 Total || - || - || 1 061 || 1 082 || 1 104 || 1 126 || 1 149 || 1 172 || 1 195 || 7 889
  Rubrica 3 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Siguranța alimentară || - || - || 350 || 350 || 350 || 350 || 350 || 350 || 350 || 2 450
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 În afara CFM ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Rezerva pentru situații de criză în agricultură || - || - || 531 || 541 || 552 || 563 || 574 || 586 || 598 || 3 945
  Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Din care maximum disponibil pentru agricultură: (5) || - || - || 379 || 387 || 394 || 402 || 410 || 418 || 427 || 2 818
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL Propunerile Comisiei (CFM + în afara CFM) + venituri alocate || 60 428 || 60 428 || 62 274 || 62 537 || 62 823 || 63 084 || 63 114 || 63 146 || 63 177 || 440 156
 TOTAL Propunerile CFM (mai exact, excluzând rezerva și FEG) + venituri alocate || 60 428 || 60 428 || 61 364 || 61 609 || 61 877 || 62 119 || 62 130 || 62 141 || 62 153 || 433 393
Observații:
(1)           Având în vedere modificările legislative
deja convenite, și anume modularea voluntară în cazul Regatului Unit și articolul 136,
până cel târziu la sfârșitul anului 2013 va înceta aplicarea „cuantumurilor
necheltuite”.
(2)           Cuantumurile se referă la plafonul anual
propus pentru primul pilon. Totuși, trebuie să se țină cont de faptul că se
propune mutarea cheltuielilor negative în urma închiderii conturilor (în
prezent la postul bugetar 05 07 01 06) la venituri alocate (la
postul 67 03). Pentru detalii, a se vedea tabelul cu veniturile estimate,
pe pagina de mai jos.
(3)           Cifrele pentru 2013 includ cuantumurile
pentru măsurile veterinare și fitosanitare, precum și măsurile de piață pentru
sectorul pescăresc.
(4)           Cuantumurile din tabelul de mai sus
corespund celor din Comunicarea Comisiei „Un buget pentru Europa 2020”
[COM(2011)500 final, 29 iunie 2011]. Totuși, urmează să se decidă
dacă CFM va reflecta transferul propus cu începere din 2014 din pachetul
financiar al unui stat membru alocat programului național de restructurare în
sectorul bumbacului către dezvoltarea rurală, ceea ce ar implica o ajustare
(4 milioane EUR pe an) a cuantumurilor pentru subplafonul FEGA și
respectiv pentru pilonul 2. În tabelele din secțiunile de mai jos,
cuantumurile au fost transferate, indiferent de reflectarea sau nereflectarea
lor în CFM.
(5)           În conformitate cu comunicarea Comisiei
„Un buget pentru Europa 2020” [COM(2011)500 final, un cuantum total de până la
2,5 miliarde EUR (corespunzător prețurilor din 2011) va fi disponibil
în cadrul Fondului european de ajustare la globalizare pentru acordarea de
sprijin suplimentar fermierilor care suferă din cauza efectelor globalizării. În
tabelul de mai sus, defalcarea pe an în preţuri curente este doar indicativă.
Proiectul de acord interinstituțional între Parlamentul European, Consiliu și
Comisie privind cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară
[COM(2011)403 final, 29 iunie 2011] stabilește, pentru FEG, un
cuantum anual general maxim de 429 de milioane EUR (corespunzător
prețurilor din 2011).

3.2.
Impactul estimat asupra cheltuielilor
3.2.1.
Sinteza impactului estimat asupra cheltuielilor

Tabelul 2: Veniturile
și cheltuielile estimate pentru domeniul de politică 05 în cadrul rubricii 2
În milioane EUR (în prețuri curente)
 Exercițiul bugetar || 2013 || 2013 ajustat || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL 2014-2020
 VENITURI ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 123 – Taxa pe producția de zahăr (resurse proprii) || 123 || 123 || 123 || 123 ||   ||   ||   ||   ||   || 246
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 67 03 - Venituri alocate || 672 || 672 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 5 187
  din care: ex 05 07 01 06 – închiderea conturilor || 0 || 0 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483
 Total || 795 || 795 || 864 || 864 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 5 433
 CHELTUIELI ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 05 02 – Piețe (1) || 3 311 || 3 311 || 2 622 || 2 641 || 2 670 || 2 699 || 2 722 || 2 710 || 2 699 || 18 764
 05 03 – Ajutoare directe (înaintea plafonării) (2) || 42 170 || 42 535 || 42 876 || 43 081 || 43 297 || 43 488 || 43 454 || 43 454 || 43 454 || 303 105
 05 03 – Ajutoare directe (după plafonare) || 42 170 || 42 535 || 42 876 || 42 917 || 43 125 || 43 303 || 43 269 || 43 269 || 43 269 || 302 027
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 05 04 – Dezvoltare rurală (înaintea plafonării) || 14 817 || 14 451 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 101 185
 05 04 – Dezvoltare rurală (după plafonare) || 14 817 || 14 451 || 14 455 || 14 619 || 14 627 || 14 640 || 14 641 || 14 641 || 14 641 || 102 263
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 05 07 01 06 – Închiderea conturilor || -69 || -69 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Total || 60 229 || 60 229 || 59 953 || 60 177 || 60 423 || 60 642 || 60 631 || 60 620 || 60 608 || 423 054
 BUGET NET după veniturile alocate ||   ||   || 59 212 || 59 436 || 59 682 || 59 901 || 59 890 || 59 879 || 59 867 || 417 867
Observații:
(1)           Pentru
2013, estimare preliminară bazată pe proiectul de buget pentru 2012, ținând
cont de ajustările juridice deja convenite pentru 2013 (de exemplu, plafonul
pentru sectorul vitivinicol, renunțarea la prima pentru feculele de cartofi,
nutrețul uscat), precum și de unele evoluții prevăzute. Pentru toți anii,
estimările presupun că nu va fi necesară o finanțare suplimentară pentru
măsurile de sprijin datorate perturbărilor pieței sau crizelor de pe piaţă.
(2)           Cuantumul
pentru 2013 cuprinde o estimare privind defrișarea viței-de-vie în 2012.
Tabelul 3: Calcularea
impactului financiar (pe capitol bugetar) al propunerilor de reformare a PAC în
ceea ce privește veniturile și cheltuielile PAC
În milioane EUR (în prețuri curente)
 Exercițiul bugetar || 2013 || 2013 ajustat ||   || TOTAL 2014-2020
   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 ||
 VENITURI ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 123 – Taxa pe producția de zahăr (resurse proprii) || 123 || 123 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 67 03 – Venituri alocate || 672 || 672 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483
  din care: ex 05 07 01 06 – închiderea conturilor || 0 || 0 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483
 Total || 795 || 795 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483
 CHELTUIELI ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 05 02 – Piețe (1) || 3 311 || 3 311 || -689 || -670 || -641 || -612 || -589 || -601 || -612 || -4 413
 05 03 - Ajutoare directe (înaintea plafonării) (2) || 42 170 || 42 535 || -460 || -492 || -534 || -577 || -617 || -617 || -617 || -3 913
 05 03 – Ajutoare directe – Produsul estimat al plafonării care urmează a fi transferat spre dezvoltarea rurală ||   ||   || 0 || -164 || -172 || -185 || -186 || -186 || -186 || -1 078
 05 04 - Dezvoltare rurală (înaintea plafonării) || 14 817 || 14 451 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 28
 05 04 - Dezvoltare rurală – Produsul estimat al plafonării care urmează a fi transferat de la ajutoarele directe ||   ||   || 0 || 164 || 172 || 185 || 186 || 186 || 186 || 1 078
 05 07 01 06 – Închiderea conturilor || -69 || -69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483
 Total || 60 229 || 60 229 || -1 076 || -1 089 || -1 102 || -1 115 || -1 133 || -1 144 || -1 156 || -7 815
 BUGET NET după veniturile alocate ||   ||   || -1 145 || -1 158 || -1 171 || -1 184 || -1 202 || -1 213 || -1 225 || -8 298
Observații:
(1)           Pentru
2013, estimare preliminară bazată pe proiectul de buget pentru 2012, ținând
cont de ajustările juridice deja convenite pentru 2013 (de exemplu, plafonul
pentru sectorul vitivinicol, renunțarea la prima pentru feculele de cartofi,
nutrețul uscat), precum și de unele evoluții prevăzute. Pentru toți anii,
estimările presupun că nu va fi necesară o finanțare suplimentară pentru măsurile
de sprijin datorate perturbărilor pieței sau crizelor de pe piaţă.
(2)           Cuantumul
pentru 2013 cuprinde o estimare privind defrișarea viței-de-vie în 2012.
Tabelul 4: Calcularea
impactului financiar al propunerilor de reformare a PAC în ceea ce privește
cheltuielile legate de piață din cadrul PAC
În milioane EUR (în prețuri curente)
 EXERCIȚIUL BUGETAR ||   || Temei juridic || Nevoi estimate || Modificări față de 2013 ||
   ||   ||   || 2013 (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL 2014-2020
 Măsuri excepționale: raționalizarea și extinderea domeniului de aplicare al temeiului juridic ||   || articolele 154, 155, 156 || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 Retragerea de la intervenție a grâului dur și a sorgului ||   || fostul articol 10 || pm || - || - || - || - || - || - || - || -
 Programe de distribuire de produse alimentare către persoanele cele mai defavorizate || (2) || fostul articol 27 din Regulamentul 1234/2007 || 500,0 || -500,0 || -500,0 || -500,0 || -500,0 || -500,0 || -500,0 || -500,0 || -3 500,0
 Depozitare privată (fibre de in) ||   || articolul 16 || - || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || Pm
 Ajutoare pentru sectorul bumbacului - restructurare || (3) || fostul articol 5 din Regulamentul 637/2008 || 10,0 || -4,0 || -4,0 || -4,0 || -4,0 || -4,0 || -4,0 || -4,0 || -28,0
 Ajutoare pentru instalare destinate grupurilor de producători din sectorul fructelor și legumelor ||   || fostul articol 117 || 30,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || -15,0 || -15,0 || -30,0 || -30,0 || -90,0
 Programul de încurajare a consumului de fructe în școli ||   || articolul 21 || 90,0 || 60,0 || 60,0 || 60,0 || 60,0 || 60,0 || 60,0 || 60,0 || 420,0
 Renunțarea la ajutoarele pentru organizațiile de producători din sectorul hameiului ||   || fostul articol 111 || 2,3 || -2,3 || -2,3 || -2,3 || -2,3 || -2,3 || -2,3 || -2,3 || -15,9
 Depozitare privată opțională în cazul laptelui praf degresat ||   || articolul 16 || - || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 Eliminarea ajutorului pentru utilizarea laptelui degresat/laptelui praf degresat ca furaj/pentru cazeină și pentru utilizarea cazeinei ||   || fostele articole 101, 102 || pm || - || - || - || - || - || - || - || -
 Depozitare privată opțională pentru unt || (4) || articolul 16 || 14,0 || [-1,0] || [-14,0] || [-14,0] || [-14,0] || [-14,0] || [-14,0] || [-14,0] || [-85,0]
 Eliminarea prelevării promoționale în sectorul laptelui ||   || fostul articol 309 || pm || - || - || - || - || - || - || - || -
 TOTAL 05 02 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Efectul net al propunerilor de reformare (5) ||   ||   ||   || -446,3 || -446,3 || -446,3 || -461,3 || -461,3 || -476,3 || -476,3 || -3 213,9
Observații:
(1)           Estimarea
nevoilor din 2013 se bazează pe proiectul de buget pentru 2012 al Comisiei, cu
excepția: (a) a sectorului fructelor și sectorului legumelor unde nevoile se
bazează pe fișa financiară a proiectelor de reformare respective și (b) a
oricăror modificări juridice deja aprobate.
(2)           Cuantumul
pentru 2013 corespunde propunerii Comisiei COM(2010)486. Începând cu 2014,
măsura va fi finanțată în cadrul rubricii 1.
(3)           Pachetul
financiar pentru programul de restructurare a sectorului bumbacului pentru
Grecia (4 milioane de euro pe an) va fi transferat dezvoltării rurale începând
cu 2014. Pachetul financiar pentru Spania (6,1 milioane de euro pe an) va fi
dedicat schemei de plată unică începând cu 2018 (decizia a fost deja luată).
(4)           Efectul
estimat în cazul neaplicării măsurii.
(5)           Pe
lângă cheltuielile din cadrul capitolelor 05 02 și 05 03, se
anticipează că cheltuielile directe din cadrul capitolelor 05 01,
05 07 și 05 08 vor fi finanțate din venituri care vor fi atribuite
FEGA.
Tabelul 5: Calcularea
impactului financiar al propunerilor de reformare a PAC în ceea ce privește ajutoarele
directe
În milioane EUR (în prețuri curente)
 EXERCIȚIUL BUGETAR ||   || Temei juridic || Nevoi estimate || Modificări față de 2013 ||
   ||   || 2013 (1) || 2013 ajustat (2) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL 2014-2020
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ajutoare directe ||   ||   || 42 169,9 || 42 535,4 || 341,0 || 381,1 || 589,6 || 768,0 || 733,2 || 733,2 || 733,2 || 4 279,3
  - Modificări deja hotărâte: ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Introducerea treptată a UE 12 ||   ||   ||   ||   || 875,0 || 1 133,9 || 1 392,8 || 1 651,6 || 1 651,6 || 1 651,6 || 1 651,6 || 10 008,1
 Restructurarea sectorului bumbacului ||   ||   ||   ||   || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 6,1 || 6,1 || 6,1 || 18,4
 Bilanțul de sănătate ||   ||   ||   ||   || -64,3 || -64,3 || -64,3 || -90,0 || -90,0 || -90,0 || -90,0 || -552,8
 Reforme anterioare ||   ||   ||   ||   || -9,9 || -32,4 || -32,4 || -32,4 || -32,4 || -32,4 || -32,4 || -204,2
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Modificări ca urmare a noilor propuneri de reformare a PAC ||   ||   || -459,8 || -656,1 || -706,5 || -761,3 || -802,2 || -802,2 || -802,2 || -4 990,3
 din care: plafonare ||   ||   ||   ||   || 0,0 || -164,1 || -172,1 || -184,7 || -185,6 || -185,6 || -185,6 || -1 077,7
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL 05 03 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Efectul net al propunerilor de reformare ||   ||   ||   ||   || -459,8 || -656,1 || -706,5 || -761,3 || -802,2 || -802,2 || -802,2 || -4 990,3
 TOTAL CHELTUIELI ||   ||   || 42 169,9 || 42 535,4 || 42 876,4 || 42 916,5 || 43 125,0 || 43 303,4 || 43 268,7 || 43 268,7 || 43 268,7 || 302 027,3
Observații:
(1)           Cuantumul
pentru 2013 cuprinde o estimare privind defrișarea viței-de-vie în 2012.
(2)           Având
în vedere modificările legislative deja convenite, și anume modularea voluntară
în cazul Regatului Unit și articolul 136, până la sfârșitul anului 2013 va
înceta aplicarea „cuantumurilor necheltuite”.
Tabelul 6: Componente
ale ajutoarelor directe
În milioane EUR (în prețuri curente)
 EXERCIȚIUL BUGETAR ||   ||   ||   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL 2014-2020
 Anexa II ||   ||   ||   ||   || 42 407,2 || 42 623,4 || 42 814,2 || 42 780,3 || 42 780,3 || 42 780,3 || 256 185,7
 Plăți pentru practici agricole care sunt benefice pentru climat și pentru mediul înconjurător (30 %) ||   ||   ||   ||   || 12 866,5 || 12 855,3 || 12 844,3 || 12 834,1 || 12 834,1 || 12 834,1 || 77 068,4
 Suma maximă care poate fi alocată plăților destinate fermierilor tineri (2 %)   ||   ||   ||   ||   || 857,8 || 857,0 || 856,3 || 855,6 || 855,6 || 855,6 || 5 137,9
 Schema de plată de bază, plăți pentru zonele cu constrângeri naturale, sprijinul voluntar cuplat ||   ||   ||   ||   || 28 682,9 || 28 911,1 || 29 113,6 || 29 090,6 || 29 090,6 || 29 090,6 || 173 979,4
 Suma maximă care poate fi luată de la liniile anterioare pentru finanțarea schemei pentru micii fermieri (10 %) ||   ||   ||   ||   || 4 288,8 || 4 285,1 || 4 281,4 || 4 278,0 || 4 278,0 || 4 278,0 || 25 689,3
 Transferuri din cadrul sectorului vitivinicol incluse în anexa II[57] ||   ||   ||   ||   || 159,9 || 159,9 || 159,9 || 159,9 || 159,9 || 159,9 || 959,1
 Plafonare ||   ||   ||   ||   || -164,1 || -172,1 || -184,7 || -185,6 || -185,6 || -185,6 || -1 077,7
 Sectorul bumbacului ||   ||   ||   ||   || 256,0 || 256,3 || 256,5 || 256,6 || 256,6 || 256,6 || 1 538,6
 POSEI/Insulele mici din Marea Egee ||   ||   ||   ||   || 417,4 || 417,4 || 417,4 || 417,4 || 417,4 || 417,4 || 2 504,4
Tabelul 7: Calcularea
impactului financiar al propunerilor de reformare a PAC în ceea ce privește
măsurile tranzitorii pentru acordarea ajutoarelor directe în 2014
În milioane EUR (în prețuri curente)
 EXERCIȚIUL BUGETAR ||   || Temei juridic || Nevoi estimate || Modificări față de 2013
   ||   ||   || 2013 (1) || 2013 ajustat || 2014 (2)
 Anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 73/200 al Consiliului ||   ||   || 40 165,0 || 40 530,5 || 541,9
 Introducerea treptată a UE 10 ||   ||   ||   ||   || 616,1
 Bilanțul de sănătate ||   ||   ||   ||   || -64,3
 Reforme anterioare ||   ||   ||   ||   || -9,9
 TOTAL 05 03 ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL CHELTUIELI ||   ||   || 40 165,0 || 40 530,5 || 41 072,4
Observații:
(1)           Cuantumul
pentru 2013 cuprinde o estimare privind defrișarea viței-de-vie în 2012.
(2)           Plafoanele
nete extinse includ o estimare a transferurilor din cadrul sectorului
vitivinicol către SPU pe baza deciziilor luate de statele membre pentru 2013.
Tabelul 8: Calcularea
impactului financiar al propunerilor de reformare a PAC în ceea ce privește
dezvoltarea rurală
În milioane EUR (în prețuri curente)
 EXERCIȚIUL BUGETAR ||   || Temei juridic || Alocare pentru dezvoltarea rurală || Modificări față de 2013 ||
   ||   ||   || 2013 || 2013 ajustat (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL 2014-2020
 Programe de dezvoltare rurală ||   ||   || 14 788,9 || 14 423,4 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ajutoare pentru sectorul bumbacului - restructurare || (2) ||   ||   ||   || 4,0 || 4,0 || 4,0 || 4,0 || 4,0 || 4,0 || 4,0 || 28,0
 Produsul plafonării ajutoarelor directe ||   ||   ||   ||   ||   || 164,1 || 172,1 || 184,7 || 185,6 || 185,6 || 185,6 || 1 077,7
 Pachetul financiar DR exclusiv asistența tehnică || (3) ||   ||   ||   || -8,5 || -8,5 || -8,5 || -8,5 || -8,5 || -8,5 || -8,5 || -59,4
 Asistența tehnică || (3) ||   || 27,6 || 27,6 || 8,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 29,4
 Premiul pentru proiecte de cooperare locală inovatoare || (4) ||   || - || - || 0,0 || 5,0 || 5,0 || 5,0 || 5,0 || 5,0 || 5,0 || 30,0
 TOTAL 05 04 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Efectul net al propunerilor de reformare ||   ||   ||   ||   || 4,0 || 168,1 || 176,1 || 188,7 || 189,6 || 189,6 || 189,6 || 1 105,7
 TOTAL CHELTUIELI (înainte de plafonare) ||   ||   || 14 816,6 || 14 451,1 || 14 455,1 || 14 455,1 || 14 455,1 || 14 455,1 || 14 455,1 || 14 455,1 || 14 455,1 || 101 185,5
 TOTAL CHELTUIELI (după plafonare) ||   ||   || 14 816,6 || 14 451,1 || 14 455,1 || 14 619,2 || 14 627,2 || 14 639,8 || 14 640,7 || 14 640,7 || 14 640,7 || 102 263,2
Observații:
(1)           Ajustări
în conformitate cu legislația existentă, în vigoare numai până la sfârșitul
exercițiului financiar 2013.
(2)           Cuantumurile
din tabelul 1 (secțiunea 3.1) corespund celor din comunicarea Comisiei „Un
buget pentru Europa 2020” [COM(2011)500 final]. Totuși, urmează să se decidă
dacă CFM va reflecta transferul propus cu începere din 2014 din pachetul
financiar al unui stat membru alocat programului național de restructurare în
sectorul bumbacului către dezvoltarea rurală, ceea ce implică o ajustare
(4 milioane EUR pe an) a cuantumurilor pentru subplafonul FEGA și
pentru pilonul 2. În tabelul 8 de mai sus, cuantumurile au fost
transferate, indiferent de reflectarea sau nereflectarea lor în CFM.
(3)           Suma
pentru 2013 pentru asistență tehnică a fost stabilită pe baza pachetului
inițial pentru dezvoltare rurală (nu sunt incluse transferurile din pilonul 1).

Asistența tehnică
pentru 2014-2020 este stabilită la 0,25 % din pachetul financiar total
pentru dezvoltare rurală.
(4)           Acoperit
de suma disponibilă pentru asistența tehnică.
 Rubrica din cadrul financiar multianual: || 5 || „ Cheltuieli administrative ”
milioane EUR (cu 3 zecimale)
Observație:   Se estimează
că propunerile legislative nu vor avea niciun impact asupra creditelor cu
caracter administrativ, concret, se intenționează să se poată pune în aplicare
cadrul legislativ cu nivelul actual de resurse umane și de cheltuieli
administrative.
   ||   ||   || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || TOTAL
 DG: AGRI ||
  Resurse umane || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 958,986
  Alte cheltuieli administrative || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 67,928
 TOTAL DG AGRI || Credite || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 1 026,914
 TOTAL credite în cadrul RUBRICII 5 din cadrul financiar multianual || (Total angajamente = Total plăți) || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 1 026,914
milioane EUR (cu 3 zecimale)
   ||   ||   || Anul N[58] || Anul N+1 || Anul N+2 || Anul N+3 || A se introduce numărul de ani necesar pentru a reflecta durata impactului (a se vedea punctul 1.6) || TOTAL
 TOTAL credite în cadrul RUBRICILOR 1-5 din cadrul financiar multianual || Angajamente ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Plăți ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.2.
Impactul estimat asupra creditelor
operaționale

–
¨  Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de credite operaționale
–
x   Propunerea/inițiativa
implică utilizarea de credite operaționale, conform explicațiilor de mai jos:
Credite de angajament în milioane EUR (cu 3 zecimale)
 Indicați obiectivele și realizările   ò ||   ||   || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || TOTAL
 REALIZĂRI
 Tipul realizării     || Costul mediu al realizării || Numãr de realizări || Costuri || Numãr de realizări || Costuri || Numãr de realizări || Costuri || Numãr de realizări || Costuri || Numãr de realizări || Costuri || Numãr de realizări || Costuri || Numãr de realizări || Costuri || Număr total de realizări || Costuri totale
 OBIECTIVUL SPECIFIC NR. 5: creşterea competitivităţii sectorului agricol și accentuarea valorii acestuia în cadrul lanţului alimentar ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Fructe și legume: Comercializarea prin intermediul organizațiilor de producători (OP)[59] || Propor-ția din valoarea producției comercializate prin intermediul OP din valoarea producției totale ||   ||   || 830,0 ||   || 830,0 ||   || 830,0 ||   || 830,0 ||   || 830,0 ||   || 830,0 ||   || 830,0 ||   || 5 810,0
 - Sectorul vitivinicol: Pachetul financiar național – restructurare59 || Număr de hectare ||   || 54 326 || 475,1 || 54 326 || 475,1 || 54 326 || 475,1 || 54 326 || 475,1 || 54 326 || 475,1 || 54 326 || 475,1 || 54 326 || 475,1 ||   || 3 326,0
 - Sectorul vitivinicol: Pachetul financiar național – investiții59 ||   ||   || 1 147 || 178,9 || 1 147 || 178,9 || 1 147 || 178,9 || 1 147 || 178,9 || 1 147 || 178,9 || 1 147 || 178,9 || 1 147 || 178,9 ||   || 1 252,6
 - Sectorul vitivinicol: Pachetul financiar național – distilarea produselor secundare59 || Hectolitri ||   || 700 000 || 98,1 || 700 000 || 98,1 || 700 000 || 98,1 || 700 000 || 98,1 || 700 000 || 98,1 || 700 000 || 98,1 || 700 000 || 98,1 ||   || 686,4
 - Sectorul vitivinicol: Pachetul financiar național – alcool alimentar59 || Număr de hectare ||   || 32 754 || 14,2 || 32 754 || 14,2 || 32 754 || 14,2 || 32 754 || 14,2 || 32 754 || 14,2 || 32 754 || 14,2 || 32 754 || 14,2 ||   || 14,2
 - Sectorul vitivinicol: Pachetul financiar național – Folosirea mustului concentrat59 || Hectolitri ||   || 9 || 37,4 || 9 || 37,4 || 9 || 37,4 || 9 || 37,4 || 9 || 37,4 || 9 || 37,4 || 9 || 37,4 ||   || 261,8
 - Sectorul vitivinicol: Pachetul financiar național – promovare59 ||   ||   ||   || 267,9 ||   || 267,9 ||   || 267,9 ||   || 267,9 ||   || 267,9 ||   || 267,9 ||   || 267,9 ||   || 1 875,3
 - Altele ||   ||   ||   || 720,2 ||   || 739,6 ||   || 768,7 ||   || 797,7 ||   || 820,3 ||   || 808,8 ||   || 797,1 ||   || 5 452,3
 Subtotal obiectivul specific nr. 5 ||   || 2 621,8 ||   || 2 641,2 ||   || 2 670,3 ||   || 2 699,3 ||   || 2 721,9 ||   || 2 710,4 ||   || 2 698,7 ||   || 18 763,5
 OBIECTIVUL SPECIFIC NR. 6: contribuţia la veniturile fermelor și la limitarea variabilităţii acestora ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  - Sprijinul direct pentru venit[60] || Număr de hectare care beneficiază de plată (în milioane) ||   || 161,014 || 42 876,4 || 161,014 || 43 080,6 || 161,014 || 43 297,1 || 161,014 || 43 488,1 || 161,014 || 43 454,3 || 161,014 || 43 454,3 || 161,014 || 43 454,3 || 161,014 || 303 105,0
 Subtotal obiectivul specific nr. 6 ||   || 42 876,4 ||   || 43 080,6 ||   || 43 297,1 ||   || 43 488,1 ||   || 43 454,3 ||   || 43 454,3 ||   || 43 454,3 ||   || 303 105,0
 COSTURI TOTALE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Observație: Pentru
obiectivele specifice 1-4 și 7-10, realizările trebuie încă stabilite (a se
vedea secțiunea 1.4.2 de mai sus)

3.2.3.
Impactul estimat asupra creditelor cu
caracter administrativ
3.2.3.1.
Rezumat

–
¨  Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de credite administrative

–
x   Propunerea/inițiativa
implică utilizarea de credite administrative, conform explicațiilor de mai jos:

milioane EUR (cu 3 zecimale)
   || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || TOTAL
 RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Resurse umane[61] || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 958,986
 Alte cheltuieli administrative || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 67,928
 Subtotal RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 În afara RUBRICII 5 din cadrul financiar multianual ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Resurse umane ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Alte cheltuieli cu caracter administrativ ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Subtotal în afara RUBRICII 5 din cadrul financiar multianual ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 1 026,914

3.2.3.2.
 Necesarul de
resurse umane estimat

–
¨  Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de resurse umane
–
x   Propunerea/inițiativa
implică utilizarea de resurse umane, conform explicațiilor de mai jos:
Observație: Se estimează
că propunerile legislative nu vor avea niciun impact asupra creditelor cu
caracter administrativ, concret, se intenționează să se poată pune în aplicare
cadrul legislativ cu nivelul actual de resurse umane și de cheltuieli
administrative. Cifrele pentru perioada 2014-2020 se bazează pe situația pentru
2011.
Estimarea trebuie exprimată în valoare
întreagă (sau cel mult cu o zecimală)
   || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020
  Posturi din schema de personal (posturi de funcționari și de agenți temporari) ||
 XX 01 01 01 (la sediu și în birourile de reprezentare ale Comisiei) || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034
 XX 01 01 02 (în delegații) || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3
 XX 01 05 01 (cercetare indirectă) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (cercetare directă) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Personal extern (în echivalent normă întreagă: ENI)[62] ||
 XX 01 02 01 (AC, INT, END din „pachetul global”) || 78 || 78 || 78 || 78 || 78 || 78 || 78
 XX 01 02 02 (AC, INT, JED, AL și END în delegații) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy || - la sediu ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - în delegații ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (AC, INT, END în cadrul cercetării indirecte) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (AC, INT, END în cadrul cercetării directe) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Alte linii bugetare (a se preciza) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL[63] || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115
XX este domeniul
de politică sau titlul bugetar în cauză.
Necesarul de resurse
umane va fi acoperit de efectivele de personal ale DG în cauză alocate deja
gestionării acțiunii și/sau redistribuite intern în cadrul DG, completate, dacă
este necesar, prin resurse suplimentare, care ar putea fi alocate DG care
gestionează acțiunea în cadrul procedurii de alocare anuală și ținând cont de
constrângerile bugetare.
Descrierea sarcinilor
care trebuie efectuate:
 Funcționari și agenți temporari ||
 Personal extern ||

3.2.4.
Compatibilitatea cu cadrul financiar
multianual actual

–
x   Propunerea/inițiativa este
compatibilă cu PROPUNERILE PENTRU CADRUL FINANCIAR MULTIANUAL PENTRU
2014-2020.
–
¨  Propunerea/inițiativa necesită o reprogramare a rubricii
corespunzătoare din cadrul financiar multianual.
–
¨  Propunerea/inițiativa necesită recurgerea la instrumentul de
flexibilitate sau revizuirea cadrului financiar multianual.

3.2.5.
Participarea terților la finanțare

–
Propunerea/inițiativa nu prevede cofinanțare din
partea terților
–
X  Propunerea privind
dezvoltarea rurală (FEADR) prevede cofinanțare, estimată în cele ce urmează:
Credite de angajament în milioane EUR (cu 3 zecimale)
   || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || Costuri
 A se preciza organismul care asigură cofinanțarea || SM || SM || SM || SM || SM || SM || SM || SM
 TOTAL credite cofinanțate[64] || urmează a se preciza || urmează a se preciza || urmează a se preciza || urmează a se preciza || urmează a se preciza || urmează a se preciza || urmează a se preciza || urmează a se preciza

3.3.
Impactul estimat asupra veniturilor

–
x   Propunerea/inițiativa nu
are impact financiar asupra veniturilor.
–
¨  Propunerea/inițiativa are următorul impact financiar:
–
x asupra resurselor proprii
–
x asupra diverselor venituri
milioane EUR (cu 3 zecimale)
 Linia bugetară pentru venituri: || Credite disponibile pentru exercițiul bugetar în curs || Impactul propunerii/inițiativei[65]
 Anul N || Anul N+1 || Anul N+2 || Anul N+3 || A se introduce numărul de coloane necesar pentru a reflecta durata impactului (a se vedea punctul 1.6)
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Pentru diversele venituri
alocate, a se preciza linia bugetară (liniile bugetare) de cheltuieli afectată
(afectate).
A
se vedea tabelele 2 și 3 din secțiunea 3.2.1.
[1]               Comunicarea Comisiei către Parlamentul European,
Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor Un
buget pentru Europa 2020, COM(2010)500 final, 29.6.2011.
[2]               Comunicarea Comisiei către Parlamentul European,
Consiliu, comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, PAC
în perspectiva anului 2020: Cum răspundem provocărilor viitorului legate de alimentație, resurse
naturale și teritorii, COM(2010) 672 final,
18.11.2010.
[3]               A se vedea, în special, rezoluția Parlamentului European
din 23 iunie 2011, 2011/2015(INI), și concluziile președinției din 18.3.2011.
[4]               Actualul cadru legislativ cuprinde Regulamentul (CE) nr.
73/2009 al Consiliului (plăți directe), Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al
Consiliului (instrumente de piață), Regulamentul (CE) nr. 1698/2005 al
Consiliului (dezvoltare rurală) și Regulamentul (CE) nr. 1290/2005 al
Consiliului (finanțare).
[5]               Propunere de Regulament al Parlamentului European și al
Consiliului de stabilire a unor dispoziţii comune privind Fondul european de
dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul
european agricol pentru dezvoltare rurală şi Fondul european pentru pescuit și
afaceri maritime, care fac obiectul cadrului strategic comun, precum şi de
stabilire a unor dispoziţii generale privind Fondul european de dezvoltare
regională, Fondul social european şi Fondul de coeziune şi de abrogare a
Regulamentului (CE) nr. 1083/2006, COM(2011)615, 6.10.2011.
[6]               Pentru o imagine de ansamblu a celor 517 contribuții
primite, a se vedea anexa 9 la evaluarea impactului.
[7]               JO C […], […], p. […].
[8]               Avizul […] JO C […], […], p. […]..
[9]               Avizul […] JO C […], […], p. […]..
[10]             JO C […], […], p. […].
[11]             COM (2010) 672 final, 18.11.2010.
[12]             JO L 299, 16.11.2007, p. 1.
[13]             …
[14]             JO L 34, 9.2.1979, p. 2.
[15]             COM/2009/0234 final.
[16]             JO L 31, 1.2.2002, p. 1.
[17]             JO L 93, 31.3.2006, p. 12.
[18]             JO L […], […], p. […].
[19]             JO L 55, 28.2.2011, p. 13.
[20]             JO L 206, 16.8.1996, p. 46.
[21]             JO L 87, 24.3.2007, p. 1.
[22]             JO L 145, 31.5.2001, p. 12.
[23]             JO L […], […], p. […].
[24]             JO L 189, 20.7.2007, p. 1.
[25]             JO L 124, 20.5.2003, p. 36.
[26]             JO L 265, 25.9.2006, p. 1.
[27]             JO C 244, 1.10.2004, p. 2.
[28]             JO L 197, 3.8.2000, p. 19.
[29]             JO L 10, 12.1.2002, p. 58.
[30]             JO L 10, 12.1.2002, p. 67.
[31]             JO L 15, 17.1.2002, p. 19.
[32]             JO L 10, 12.1.2002, p. 47.
[33]             JO L 10, 12.1.2002, p. 53.
[34]             JO L 39, 13.2.2008, p. 16.
[35]             JO L 299, 8.11.2008, p. 25.
[36]             JO L 78, 24.3.2009, p. 1.
[37]             JO L 179, 14.7.1999, p. 1.
[38]             JO L 118, 4.5.2002, p. 1.
[39]             JO L 186, 30.6.1989, p. 21.
[40]             JO L 109, 6.5.2000, p. 29.
[41]             JO L 247, 21.9.2007, p. 17.
[42]             JO L 302, 19.10.1992, p. 10.
[43]             JO L 253, 11.10.1993, p. 1.
[44]             JO L 84, 31.3.2009, p. 1.
[45]             JO L 185, 17.7.2009, p. 1.
[46]             JO L 328, 15.12.2009, p. 10.
[47]             JO L […], […], p. […].
[48]             JO L
376, 27.12.2006, p. 21.
[49]             JO L 404, 30.12.2006, p. 26.
[50]             JO L 276, 6.10.1990, p. 40.
[51]             JO L 40, 11. 2. 1999, p. 34.
[52]             ABM: gestionarea pe activități (Activity-Based Management)
– ABB: întocmirea bugetului pe activități (Activity-Based Budgeting).
[53]             Astfel cum sunt menționate la articolul 49 alineatul (6)
litera (a) sau (b) din Regulamentul financiar.
[54]             COM(2011) 500 final, 29.6.2011.
[55]             Explicațiile privind tipurile de gestiune, precum și
trimiterile la Regulamentul financiar sunt disponibile pe site-ul BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[56]             Astfel cum sunt menționate la articolul 185 din
Regulamentul financiar.
[57]             Ajutoarele directe pentru perioada 2014-2020 include o
estimare a transferurilor din cadrul sectorului vitivinicol către SPU pe baza
deciziilor luate de statele membre pentru 2013.
[58]             Anul N este anul în care începe aplicarea
propunerii/inițiativei.
[59]             Pe baza execuției trecute și a estimărilor din proiectul
de buget pe 2012. Pentru organizațiile de producători din sectorul fructelor și
legumelor, sumele sunt conforme cu reforma din sectorul respectiv și, după cum
s-a indicat deja în declarațiile de activitate din proiectul de buget pe 2012,
realizările vor fi cunoscute doar către sfârșitul anului 2011.
[60]             Bazat pe zonele potențial eligibile pentru 2009.
[61]             Pe baza unor costuri medii de 127 000 EUR pentru posturile
de funcționari și de agenți temporari din schema de personal.
[62]             AC = agent contractual; INT = personal interimar („Intérimaire");
JED = „Jeune Expert en Délégation” (expert tânăr în delegații); AL = agent
local; END = expert național detașat.
[63]             Nu include subplafonul aferent liniei bugetare 05.010404.
[64]             Acesta va fi stabilit în programele de dezvoltare rurală
care urmează să fie prezentate de statele membre.
[65]             În ceea ce privește resursele proprii tradiționale (taxe
vamale, cotizațiile pentru zahăr), sumele indicate trebuie să fie sume nete, și
anume sume brute după deducerea a 25 % pentru costuri de colectare.