				|

		52011PC0751

			Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI de instituire a Fondului pentru azil și migrație /* COM/2011/0751 final - 2011/0366 (COD) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
1.           CONTEXTUL PROPUNERII
Politicile referitoare la spațiul de
libertate, securitate și justiție au înregistrat o creștere
constantă în ultimii ani. Importanța acestora a fost confirmată
de Programul de la Stockholm[1]
și de planul său de acțiune[2], a căror punere în aplicare este o
prioritate strategică pentru următorii cinci ani și vizează
domenii cum ar fi migrația (migrația legală și integrarea;
azilul; migrația ilegală și returnarea), securitatea (prevenirea
și combaterea terorismului și a criminalității organizate;
cooperarea polițienească) și gestionarea frontierelor externe
(inclusiv politica în domeniul vizelor), precum și dimensiunea
externă a acestor politici. De asemenea, Tratatul de la Lisabona permite
Uniunii să răspundă cu mai multă ambiție
preocupărilor cotidiene ale cetățenilor cu privire la
spațiul de libertate, securitate și justiție.
Programul de la Stockholm recunoaște
deopotrivă oportunitățile și provocările reprezentate
de o mobilitate sporită a persoanelor și subliniază că o
migrație bine gestionată poate fi benefică pentru toate
părțile interesate. Consiliul European a recunoscut în egală
măsură că, în contextul provocărilor demografice importante
cu care Uniunea se va confrunta în viitor, înregistrându-se o creștere a
cererii de forță de muncă, politicile flexibile în domeniul
migrației vor avea o contribuție importantă la dezvoltarea
și performanța economică a Uniunii pe termen mai lung.
La 29 iunie 2011, Comisia a adoptat o
propunere privind următorul cadru financiar multianual pentru perioada 2014-2020[3]: un buget
pentru realizarea Strategiei Europa 2020. În domeniul politicilor în materie de
afaceri interne, care vizează securitatea, migrația și
gestionarea frontierelor externe, Comisia a propus simplificarea structurii
instrumentelor de cheltuieli, prin reducerea numărului de programe și
instituirea unei structuri bazate pe doi piloni: un fond pentru azil și
migrație și un fond pentru securitate internă.
Prezentul regulament instituie Fondul pentru
azil și migrație, care se bazează pe procesul de consolidare a
capacităților dezvoltat cu asistența Fondului european pentru
refugiați[4],
a Fondului european de integrare a resortisanților țărilor
terțe[5]
și a Fondului european de returnare[6]. Regulamentul extinde acest proces pentru a
acoperi într-un mod mai cuprinzător diferite aspecte ale politicii comune
a Uniunii în domeniul azilului și al imigrației, inclusiv
acțiuni în țări terțe sau în legătură cu acestea,
care abordează în primul rând interesele și obiectivele UE în domeniile
de politică respective. De asemenea, regulamentul ia în considerare noile
evoluții.
În cadrul dezvoltării unei politici
comune privind azilul, în vederea oferirii unui statut corespunzător
oricărui resortisant al unei țări terțe care are nevoie de
protecție internațională și în vederea asigurării
respectării principiului nereturnării, astfel cum se prevede
în Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, este necesar, pe baza
solidarității între statele membre, să se înființeze
mecanisme menite să promoveze echilibrarea eforturilor depuse de statele
membre în ceea ce privește primirea persoanelor care au nevoie de
protecție internațională și a persoanelor strămutate,
precum și în ceea ce privește suportarea consecințelor primirii
respective. Această politică comună privind azilul include, de
asemenea, o componentă puternică de relocare și transfer.
O politică bine organizată în
domeniul imigrației legale și strategii de integrare mai eficace,
conforme Programului de la Stockholm și sprijinite de instrumentele
juridice ale Uniunii, au un rol central în asigurarea
competitivității pe termen lung a Uniunii și, în cele din
urmă, a viitorului modelului său social. În acest sens, o mai
bună integrare, din punct de vedere economic și social, a
resortisanților țărilor terțe aflați în situație
de ședere legală rămâne esențială pentru maximizarea
beneficiilor imigrației.
O politică de returnare eficace și
durabilă este un element esențial al unui sistem de migrație
bine gestionat în cadrul Uniunii. De asemenea, aceasta este o completare
necesară a unei politici credibile în domeniul imigrației legale
și al azilului, precum și o componentă importantă în
combaterea imigrației ilegale.
Evenimentele care au avut loc recent la
frontiera greco-turcă și în zona sud-mediteraneeană au
demonstrat, de asemenea, cât de important este ca Uniunea să aibă o
abordare cuprinzătoare în materie de migrație, care să vizeze
aspecte variate, cum ar fi consolidarea gestionării frontierelor și a
guvernanței Schengen, o mai bună direcționare a migrației
legale, îmbunătățirea diseminării celor mai bune practici
referitoare la integrare, întărirea sistemului european comun de azil
și o abordare mai strategică a relațiilor cu țările
terțe în ceea ce privește migrația.
2.           REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU
PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII IMPACTULUI
Întrucât se acordă o mai mare
atenție evaluării ca instrument pentru informarea responsabililor
politici, prezenta propunere ia în considerare rezultatele evaluării,
consultarea părților interesate și evaluarea impactului.
Rezultatele
rapoartelor privind evaluarea ex-post a Fondului european pentru
refugiați în perioada 2005-2007 și privind evaluarea la
jumătatea perioadei a punerii în aplicare a Fondului european pentru
integrarea resortisanților țărilor terțe în anii 2007-2009
și a Fondului european de returnare în perioada 2008-2009 au fost deosebit
de importante în această privință.
Activitatea de
pregătire a viitoarelor instrumente financiare în domeniul afacerilor
interne a început în 2010 și a continuat în 2011. În cadrul acestei
activități de pregătire, o evaluare/un studiu de evaluare a
impactului a fost lansat(ă) în decembrie 2010, cu ajutorul unui
contractant extern. Acest studiu a fost finalizat în iulie 2011, a reunit
rezultatele disponibile ale evaluării instrumentelor financiare existente
și a furnizat informații cu privire la problemele, obiectivele
și opțiunile de politică, inclusiv impactul lor probabil,
examinate în evaluarea impactului. Pornind de la acest studiu, Comisia a
elaborat un raport de evaluare a impactului, care a făcut obiectul unui
aviz emis de Comitetul de evaluare a impactului la data de 9 septembrie 2011.
Evaluarea impactului ia în considerare
rezultatele unei consultări publice specifice privind viitorul
finanțării afacerilor interne, care s-a desfășurat online.
Consultarea a avut loc în perioada 5 ianuarie - 20 martie 2011 și toate
părțile interesate au putut participa la aceasta. În total au fost
primite 115 răspunsuri, din partea unor persoane fizice și în numele unor
organizații, printre care 8 documente de poziție. La consultare au
contribuit respondenți din toate statele membre, precum și din unele
țări terțe.
În aprilie 2011,
conferința „Viitorul finanțării acordate de UE pentru afaceri
interne: o nouă perspectivă” a reunit principalele părți
interesate (state membre, organizații internaționale,
organizații ale societății civile etc.) și a oferit
acestora posibilitatea de a face schimb de opinii pe tema respectivă.
Conferința a fost, de asemenea, o ocazie pentru a valida rezultatele
evaluării și ale consultării publice.
Viitorul
finanțării acordate de Uniune pentru afaceri interne a fost abordat
și discutat cu părțile interesate din sectorul
instituțional în numeroase ocazii, inclusiv la un prânz de lucru informal
în timpul Consiliului JAI, la 21 ianuarie 2011, la un mic dejun informal cu
participarea coordonatorilor politici ai Parlamentului European, la 26 ianuarie
2011, în cadrul audierii comisarului Malmström în fața Comisiei SURE a
Parlamentului, la 10 martie 2011, și în cursul unui schimb de opinii între
directorul general al DG Afaceri Interne și membrii Comisiei LIBE a
Parlamentului, la 17 martie 2011.
Asistența de
specialitate specifică privind viitoarele instrumente financiare în
domeniul azilului și al migrației a fost furnizată prin
intermediul discuțiilor care au avut loc în cadrul reuniunii Comitetului
pentru imigrație și azil, la 22 februarie 2011, a rețelei
punctelor de contact naționale privind integrarea, la 15 martie 2011, a
Comitetului de contact pentru Directiva privind returnarea, la 18 martie 2011,
și a Grupului de lucru la nivel înalt privind migrația și
azilul, la 27 aprilie 2011. În plus, aspecte tehnice legate de punerea în
aplicare a viitorului instrument financiar în domeniul azilului și al
migrației au fost, de asemenea, discutate pe baza unei consultări în
scris cu experții satelor membre, care a avut loc în aprilie 2011, în
cadrul Comitetului comun pentru Programul general privind solidaritatea și
gestionarea fluxurilor de migrație („Comitetul SOLID”).
Consultările,
conferințele și discuțiile între experți menționate
anterior au confirmat că există un acord general în rândul
principalelor părți interesate referitor la necesitatea de a extinde
sfera de acțiune a finanțării acordate de Uniune în domeniul
azilului și al migrației, inclusiv în ceea ce privește
dimensiunea sa externă, precum și de a acționa în direcția
simplificării în mai mare măsură a mecanismelor de execuție
și a creșterii flexibilității, în special pentru a
răspunde situațiilor de urgență. În domeniul azilului
și al migrației, părțile interesate au considerat că
prioritățile tematice generale au fost deja stabilite de Programul de
la Stockholm și de planul său de acțiune. A existat un sprijin
larg pentru reducerea numărului de instrumente financiare și
instituirea unei structuri bazate pe doi piloni, cu condiția ca aceasta
să ducă efectiv la simplificare. Părțile interesate au
convenit, de asemenea, asupra necesității unui mecanism flexibil de
reacție în caz de urgență pentru a permite Uniunii să
răspundă în mod rapid și eficace crizelor legate de
migrație și securitate. Gestiunea partajată, însoțită
de trecerea la programarea multianuală și de definirea unor obiective
comune la nivelul Uniunii, a fost considerată, în general, metoda de
gestionare adecvată pentru toate cheltuielile în materie de afaceri
interne, cu toate că organizațiile neguvernamentale au fost de
părere că ar trebui să se utilizeze în continuare și
gestiunea directă. Părțile interesate au susținut, de asemenea,
consolidarea rolului agențiilor pentru afaceri interne, în scopul de a
încuraja cooperarea și de a spori sinergiile.
3.           ELEMENTE JURIDICE ALE PROPUNERII
Dreptul de a acționa rezultă din
articolul 3 alineatul (2) din Tratatul privind Uniunea Europeană, care
prevede că „Uniunea oferă cetățenilor săi un
spațiu de libertate, securitate și justiție, fără
frontiere interne, în interiorul căruia este asigurată libera
circulație a persoanelor, în corelare cu măsuri adecvate privind
controlul la frontierele externe, dreptul de azil, imigrarea, precum și
prevenirea criminalității și combaterea acestui fenomen”.
Acțiunea Uniunii este justificată în
temeiul obiectivelor prevăzute la articolul 67 din Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare „tratatul”), care
stabilesc mijloacele pentru constituirea unui spațiu de libertate,
securitate și justiție.
Regulamentul se bazează pe temeiurile
juridice prevăzute în titlul V din tratat cu privire la spațiul de
libertate, securitate și justiție, și anume pe articolul 78
alineatul (2) și articolul 79 alineatele (2) și (4), care constituie
temeiul juridic pentru acțiunea Uniunii în domeniul azilului, al
imigrației, al gestionării fluxurilor de migrație, al
tratamentului echitabil al resortisanților țărilor terțe
aflați în situație de ședere legală în statele membre, al
combaterii imigrației ilegale și a traficului de persoane, inclusiv
prin cooperarea cu țările terțe.
Aceste articole constituie temeiuri juridice
compatibile în ceea ce privește poziția Regatului Unit, a Irlandei
și a Danemarcei referitor la domeniile pe care le reglementează,
furnizând, în consecință, reguli de vot compatibile în Consiliu. În
continuare, în cazul fiecăreia dintre acestea se aplică procedura
legislativă ordinară.
De asemenea, se atrage atenția asupra
articolului 80 din tratat, care subliniază că aceste politici ale
Uniunii și punerea lor în aplicare au la bază principiul
solidarității și al distribuirii echitabile a răspunderii
între statele membre, inclusiv pe plan financiar.
În general, acesta este un domeniu în care
există o evidentă valoare adăugată a intervențiilor
Uniunii, comparativ cu acțiunea individuală a statelor membre.
Uniunea Europeană se află într-o poziție mai bună decât
statele membre pentru a furniza un cadru în vederea exprimării
solidarității sale în gestionarea fluxurilor de migrație. Prin
urmare, sprijinul financiar furnizat în temeiul prezentului regulament
contribuie, în special, la consolidarea capacităților naționale
și europene în domeniul respectiv. În acest scop, prezentul regulament
vizează, inter alia, consolidarea și dezvoltarea sistemului
european comun de azil, pentru a spori solidaritatea și repartizarea
responsabilității între statele membre, în special față de
cele mai afectate de fluxurile de migrație și azil, pentru a încuraja
dezvoltarea unor strategii proactive în materie de imigrație, care să
fie relevante pentru procesul de integrare a resortisanților
țărilor terțe și să susțină acest proces,
precum și să promoveze integrarea resortisanților
țărilor terțe, acordând o atenție specială nivelurilor
locale și regionale ale statelor membre, pentru a consolida
capacitățile statelor membre de a susține strategii de returnare
echitabile și eficace, precum și pentru a sprijini dezvoltarea parteneriatelor
și a cooperării cu țările terțe.
Cu toate acestea, este pe deplin recunoscut
faptul că intervențiile ar trebui să aibă loc la un nivel
corespunzător, iar rolul Uniunii nu ar trebui să
depășească ceea ce este necesar. Astfel cum s-a subliniat în
revizuirea bugetului UE, „bugetul UE ar trebui utilizat pentru a finanța
bunuri publice ale UE, acțiuni pe care nu le pot finanța statele
membre și regiunile sau atunci când acesta poate asigura obținerea de
rezultate mai bune”[7].
4.           IMPLICAȚII BUGETARE
Propunerea
Comisiei privind un cadru financiar multianual prevede alocarea sumei de 3 869 de
milioane EUR (în prețuri curente) în favoarea Fondului pentru azil și
migrație în perioada 2014-2020. Cu titlu indicativ, peste 80 % din
această sumă (3 232 de milioane EUR) ar trebui să fie utilizate
pentru programele naționale ale statelor membre, în timp ce 637 de milioane
EUR ar trebui să fie gestionate la nivel central de Comisie pentru a
finanța acțiunile Uniunii, asistența de urgență,
Rețeaua europeană de migrație, asistența tehnică
și punerea în aplicare a sarcinilor operaționale specifice de
către agențiile Uniunii.
milioane
EUR (prețuri curente)
 Fondul pentru azil și migrație || 3 869
 Programe naționale || 3 232
 Gestiune centralizată || 637
5.           PRINCIPALELE ELEMENTE ALE PROPUNERII
5.1.        Resurse pentru statele membre
Cea mai mare parte a resurselor disponibile în
cadrul fondului va fi direcționată prin programele naționale ale
statelor membre care acoperă întreaga perioadă 2014-2020. În acest
scop, resursele care urmează să fie alocate statelor membre în cadrul
fondului vor fi formate dintr-o sumă de bază și o sumă
variabilă. În urma unei evaluări la jumătatea perioadei, o
sumă suplimentară poate fi alocată din bugetul pe anul 2018.
5.1.1.     Suma de bază
Suma de bază se stabilește luând în
considerare cele mai recente date statistice disponibile referitoare la
fluxurile de migrație, cum ar fi numărul primelor cereri de azil,
deciziile pozitive de acordare a statutului de refugiat sau a protecției
subsidiare, numărul refugiaților relocați, numărul
resortisanților țărilor terțe aflați în situație
de ședere legală și fluxurile acestora, numărul deciziilor
de returnare emise de autoritățile naționale și
numărul returnărilor efectuate[8]. Aceste date sunt aceleași cu cele utilizate
până în prezent pentru calcularea alocărilor în cadrul Fondului
european pentru refugiați, al Fondului european de integrare a
resortisanților țărilor terțe și al Fondului european
de returnare. În vederea asigurării unei mase critice în scopul punerii în
aplicare a programelor naționale, se adaugă 5 milioane EUR ca
sumă minimă pentru fiecare stat membru.
Sumele de bază alocate în mod individual
statelor membre vor servi ca punct de plecare pentru inițierea dialogului
de politică, urmat de programarea multianuală, pentru a sprijini, pe
de o parte, un număr limitat de obiective obligatorii (de exemplu,
consolidarea instituirii sistemului european comun de azil prin asigurarea
aplicării eficiente și uniforme a acquis-ului Uniunii în materie de
azil sau prin elaborarea unui program de returnare voluntară asistată
care să includă o componentă privind reintegrarea) și, pe
de altă parte, pentru a răspunde nevoilor specifice ale fiecărui
stat membru.
5.1.2.     Suma variabilă
În urma dialogului de politică menționat
anterior, suma variabilă va fi alocată statelor membre dispuse
să acționeze în domeniile operaționale respective, care depind
de angajamentul lor politic și de voința lor de a acționa sau de
capacitatea de a coopera cu alte state membre. Acesta va fi cazul în ceea ce
privește punerea în aplicare a unor acțiuni specifice, cum ar fi, de
exemplu, prelucrarea comună a cererilor de azil, operațiunile comune
de returnare, înființarea unor centre comune de migrație, precum și
în ceea ce privește efectuarea operațiunilor de relocare și
transfer.
În ceea ce privește relocarea, statele
membre vor beneficia de stimulente financiare (sume forfetare) acordate la
fiecare doi ani, pe baza sumelor pe care acestea le vor angaja după
stabilirea priorităților comune ale Uniunii în materie de relocare.
Prioritățile respective vor fi rezultatul unui proces politic la care
vor participa, în special, Parlamentul European și Consiliul și care
va reflecta evoluțiile de politică la nivel național și la
nivelul Uniunii. Prin intermediul acestor stimulente financiare, trebuie
îndeplinite două obiective: unul cantitativ, și anume creșterea
semnificativă a cifrelor actuale privind relocarea, care sunt prea mici,
și altul calitativ, și anume consolidarea dimensiunii europene prin
punerea în aplicare a unor priorități comune ale Uniunii în materie
de relocare, bine definite și dinamice.
În plus, pe baza unui exercițiu similar
de angajare a fondurilor și la intervale regulate, statele membre vor
beneficia de stimulente financiare (sume forfetare) pentru transferul
beneficiarilor de protecție internațională.
5.1.3.     Alocarea la jumătatea
perioadei
O parte a resurselor disponibile va fi
păstrată pentru evaluarea la jumătatea perioadei.
Acest lucru va permite, pe de o parte,
alocarea unor sume suplimentare pentru statele membre care trec prin
schimbări semnificative în ceea ce privește fluxurile de
migrație și ale căror sisteme de azil și de primire au
necesități specifice și, pe de altă parte, alocarea unor
sume suplimentare pentru statele membre care doresc să pună în
aplicare acțiuni specifice. Acestea din urmă pot fi revizuite în
conformitate cu cele mai recente evoluții de politică.
5.2.        Agențiile Uniunii
Pentru a utiliza cu mai multă eficacitate
competența și expertiza agențiilor relevante ale Uniunii în
domeniul afacerilor interne, Comisia are în vedere, de asemenea, să
utilizeze posibilitatea oferită de Regulamentul financiar[9] de a
încredința acestor agenții executarea sarcinilor specifice, în cadrul
misiunilor lor și în complementaritate cu programele lor de lucru, în
limita resurselor disponibile în temeiul prezentului regulament. În cazul
sarcinilor care fac obiectul prezentului regulament, sunt vizate, în special,
Biroul European de Sprijin pentru Azil (EASO) și Agenția Europeană
pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale
Statelor Membre ale Uniunii Europene (Agenția Frontex) în ceea ce
privește activitățile întreprinse pe teritoriul UE și în
afara acestuia, care necesită expertiză operațională
referitoare la aspecte legate de azil și, respectiv, de imigrație
ilegală.
5.3.        Acțiuni întreprinse în
țările terțe sau care au legătură cu acestea
Acest fond sprijină acțiuni care
servesc, în primul rând, interesele Uniunii, având un impact direct în Uniune
și în statele sale membre și asigurând o continuitate necesară
cu activitățile puse în aplicare pe teritoriul Uniunii.
Acțiunile care vizează în mod direct dezvoltarea nu sunt sprijinite
prin intermediul acestui fond. În punerea în aplicare a unor astfel de
acțiuni se va asigura coerența deplină cu principiile și
obiectivele generale ale acțiunii externe a Uniunii referitoare la
țara sau regiunea în cauză.
2011/0366 (COD)
Propunere de
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN
ŞI AL CONSILIULUI
de instituire a Fondului pentru azil și
migrație
PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 78 alineatul (2)
și articolul 79 alineatele (2) și (4),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectului actului
legislativ către parlamentele naționale,
având în vedere avizul Comitetului Economic
și Social European[10],
având în vedere avizul Comitetului Regiunilor[11],
hotărând în conformitate cu procedura
legislativă ordinară,
întrucât:
(1)
Obiectivul Uniunii de a constitui un spațiu de
libertate, securitate și justiție ar trebui să fie realizat, inter
alia, prin măsuri comune de configurare a unei politici privind azilul
și imigrația, bazată pe solidaritate între statele membre, care
să fie echitabilă față de resortisanții
țărilor terțe. Consiliul
European din 2 decembrie 2009 a recunoscut că resursele financiare din
cadrul Uniunii ar trebui să devină mai flexibile și mai
coerente, atât în ceea ce privește domeniul de aplicare, cât și
aplicabilitatea, pentru a sprijini dezvoltarea politicilor în domeniul azilului
și al migrației.
(2)
Pentru a contribui la dezvoltarea politicii comune
a Uniunii privind azilul și imigrația și la consolidarea
spațiului de libertate, securitate și justiție, conform
aplicării principiilor de solidaritate și de repartizare a
responsabilității între statele membre și de cooperare cu
țările terțe, prezentul regulament ar trebui să instituie
Fondul pentru azil și migrație (denumit în continuare „fondul”).
(3)
Fondul ar trebui să exprime solidaritatea prin
intermediul asistenței financiare acordate statelor membre. Acesta ar
trebui să îmbunătățească gestionarea eficace a
fluxurilor de migrație către Uniune, în domeniile în care Uniunea
aduce o valoare adăugată maximă, în special prin repartizarea
responsabilității între statele membre, precum și prin
repartizarea responsabilității cu țările terțe și
prin consolidarea cooperării cu acestea.
(4)
Pentru a asigura o politică în domeniul
azilului uniformă și de înaltă calitate și pentru a aplica
standarde mai înalte în materie de protecție internațională,
fondul ar trebui să contribuie la funcționarea eficace a sistemului
european comun de azil, care cuprinde măsuri referitoare la politică,
legislație, consolidarea capacităților, cooperarea cu alte state
membre, agențiile Uniunii și țările terțe.
(5)
Este oportun să se susțină și
să se îmbunătățească eforturile depuse de statele
membre pentru a pune în aplicare pe deplin și în mod corespunzător
acquis-ul Uniunii în materie de azil, în special în scopul furnizării unor
condiții adecvate de primire pentru solicitanții de azil, persoanele
strămutate și beneficiarii de protecție
internațională, pentru a asigura determinarea corectă a
statutului, în conformitate cu Directiva 2004/83/CE a Consiliului din 29
aprilie 2004 privind standardele minime referitoare la condițiile pe care
trebuie să le îndeplinească resortisanții țărilor
terțe sau apatrizii pentru a putea beneficia de statutul de refugiat sau
persoanele care, din alte motive, au nevoie de protecție
internațională și referitoare la conținutul protecției
acordate[12],
pentru a se aplica proceduri de azil echitabile și eficace și pentru
a promova bunele practici în domeniul azilului, astfel încât să se
protejeze drepturile persoanelor care necesită protecție
internațională și să se permită funcționarea
eficientă a sistemelor de azil ale statelor membre.
(6)
Fondul ar trebui să ofere sprijin adecvat
eforturilor comune depuse de statele membre pentru identificarea, schimbul
și promovarea celor mai bune practici și pentru instituirea unor
structuri de cooperare eficace, în vederea îmbunătățirii
calității procesului decizional în cadrul sistemului european comun
de azil.
(7)
Acest fond ar trebui să completeze și
să consolideze activitățile întreprinse de Biroul European de
Sprijin pentru Azil (EASO), instituit prin Regulamentul (UE) nr. 439/2010
al Parlamentului European și al Consiliului din 19 mai 2010[13], în
scopul de a coordona cooperarea practică în materie de azil între statele
membre, de a susține statele membre care se confruntă cu o presiune
deosebită asupra sistemelor lor de azil și de a contribui la punerea
în aplicare a sistemului european comun de azil.
(8)
Fondul ar trebui să sprijine eforturile depuse
de Uniune și de statele membre pentru consolidarea capacității
statelor membre de a dezvolta, a monitoriza și a evalua politicile lor în
domeniul azilului din perspectiva obligațiilor care le revin în temeiul
legislației existente a Uniunii.
(9)
Fondul ar trebui să sprijine eforturile depuse
de statele membre în scopul de a furniza, pe teritoriile lor, protecție
internațională și o soluție durabilă pentru
refugiații și persoanele strămutate identificate de către
Înaltul Comisar al Organizației Națiunilor Unite pentru
Refugiați (ICNUR) ca eligibile în vederea relocării, cum ar fi
evaluarea necesităților persoanelor în cauză în materie de
relocare și transfer pe teritoriile lor, pentru a le acorda un statut
juridic sigur și a promova integrarea lor efectivă.
(10)
Fondul ar trebui să acorde sprijin pentru
operațiunile în care sarcinile se repartizează, care constau în
transferul solicitanților și al beneficiarilor de protecție
internațională dintr-un stat membru în altul.
(11)
Parteneriatele și cooperarea cu
țările terțe pentru a asigura gestionarea adecvată a
afluxurilor de persoane care solicită azil sau alte forme de
protecție internațională sunt o componentă
esențială a politicii Uniunii în domeniul azilului. În scopul de a
asigura acces la protecție internațională și soluții
durabile într-un stadiu cât mai incipient posibil, inclusiv în cadrul
programelor regionale de protecție [14], fondul ar trebui să includă o
componentă puternică la nivelul Uniunii în materie de relocare.
(12)
Pentru a îmbunătăți și a
consolida procesul de integrare în societățile europene, fondul ar
trebui să faciliteze migrația legală către Uniune, în
conformitate cu necesitățile economice și sociale ale statelor
membre și să anticipeze pregătirea procesului de integrare
încă din țara de origine a resortisanților țărilor
terțe care vin în Uniune.
(13)
Pentru a fi eficient și pentru a aduce cea
mare valoare adăugată, fondul ar trebui să urmărească
o abordare mai bine direcționată, în sprijinul unor strategii
coerente, concepute special în vederea promovării integrării
resortisanților țărilor terțe la nivel local și/sau la
nivel regional. Aceste strategii ar trebui puse în aplicare mai ales de
autorități locale sau regionale și de actori non-statali,
fără a exclude autoritățile naționale, în cazul în
care organizarea administrativă specifică a statului membru ar necesita
acest lucru. Organizațiile de punere în aplicare ar trebui ca, dintr-o
serie de măsuri disponibile, să le aleagă pe cele mai adecvate
pentru situația lor specială.
(14)
Măsurile de integrare ar trebui să se
aplice, de asemenea, refugiaților, solicitanților de azil sau
persoanelor cărora li s-au acordat alte forme de protecție
internațională, în vederea asigurării unei abordări
cuprinzătoare a integrării, luând în considerare caracteristicile
specifice ale acestor grupuri-țintă.
(15)
Pentru a asigura coerența răspunsului
Uniunii Europene în ceea ce privește integrarea resortisanților
țărilor terțe, acțiunile finanțate în cadrul acestui
fond ar trebui să fie specifice și complementare acțiunilor
finanțate în temeiul Fondului social european. În acest context, autoritățile
statelor membre responsabile pentru punerea în aplicare a acestui fond ar
trebui să aibă obligația de a institui mecanisme de cooperare
și coordonare cu autoritățile desemnate de statele membre în
scopul gestionării intervențiilor Fondului social european.
(16)
Fondul ar trebui să sprijine statele membre în
stabilirea unor strategii care să organizeze migrația legală,
îmbunătățind capacitatea acestora de a elabora, a pune în
aplicare, a monitoriza și a evalua, în general, toate strategiile,
politicile și măsurile în materie de imigrație și integrare
a resortisanților țărilor terțe, inclusiv instrumentele
juridice ale Uniunii. Fondul ar trebui să sprijine, de asemenea, schimbul
de informații, schimbul de cele mai bune practici și cooperarea între
diferitele departamente ale administrației, precum și cu alte state
membre.
(17)
Uniunea ar trebui să folosească în
continuare și să extindă utilizarea parteneriatelor pentru
mobilitate, ca principal cadru strategic de cooperare, cuprinzător și
pe termen lung, în scopul gestionării migrației cu țările
terțe. Fondul ar trebui să susțină activități în
cadrul parteneriatelor pentru mobilitate care se desfășoară fie
în Uniune, fie în țările terțe și care vizează
urmărirea necesităților și a priorităților
Uniunii, în special acțiuni menite să asigure continuitatea
finanțării, incluzând atât Uniunea, cât și țările
terțe.
(18)
Este oportun să continue sprijinirea și
încurajarea eforturilor depuse de statele membre pentru
îmbunătățirea gestionării returnării sub toate
aspectele sale, în scopul punerii în aplicare continue, echitabile și
eficace a standardelor comune privind returnarea, în special astfel cum se
prevede în Directiva 2008/115/CE a Parlamentului European și a Consiliului
din 16 decembrie 2008 privind standardele și procedurile comune aplicabile
în statele membre pentru returnarea resortisanților țărilor
terțe aflați în situație de ședere ilegală[15]. Fondul
ar trebui să promoveze elaborarea unor strategii de returnare la nivel
național, precum și măsuri care să sprijine punerea lor
efectivă în aplicare în țările terțe.
(19)
În ceea ce privește returnarea voluntară
a persoanelor, inclusiv a celor care doresc să fie returnate chiar
dacă nu sunt obligate să părăsească teritoriul, ar
trebui să se prevadă stimulente pentru astfel de persoane returnate,
cum ar fi un tratament preferențial sub forma unei asistențe sporite
la returnare. Acest tip de returnare voluntară este atât în interesul
persoanelor returnate, cât și al autorităților, din punct de
vedere al raportului cost-eficacitate. Statele membre ar trebui încurajate
să acorde preferință returnării voluntare.
(20)
Cu toate acestea, din punct de vedere al politicii,
returnarea voluntară și returnarea forțată sunt strâns
legate între ele și se sprijină reciproc, iar statele membre ar
trebui încurajate să consolideze complementaritatea acestor două
forme, în cadrul gestionării lor în materie de returnare. Este necesar
să se efectueze returnări forțate pentru a proteja integritatea
politicilor Uniunii în domeniul imigrației și al azilului, precum
și a sistemelor de imigrație și de azil ale statelor membre.
Astfel, posibilitatea de a recurge la returnare forțată este o
condiție necesară pentru a se asigura că această
politică nu este subminată și pentru a respecta statul de drept,
care reprezintă, la rândul său, un element esențial în crearea
unui spațiu de libertate, securitate și justiție. Prin urmare,
fondul ar trebui să sprijine acțiunile statelor membre menite să
faciliteze returnarea forțată.
(21)
Este imperativ ca fondul să sprijine
măsuri specifice în beneficiul persoanelor returnate în țara de
returnare, în scopul de a asigura reîntoarcerea efectivă în orașul
sau în regiunea lor de origine în bune condiții și de a consolida
reintegrarea durabilă a acestora în comunitatea lor.
(22)
Acordurile de readmisie ale Uniunii fac parte
integrantă din politica de returnare a Uniunii și sunt un instrument
central pentru gestionarea eficientă a fluxurilor de migrație,
întrucât acestea facilitează returnarea rapidă a migranților
ilegali. Aceste acorduri sunt un element important în cadrul dialogului și
al cooperării cu țările terțe de origine și de tranzit
ale migranților ilegali și punerea lor în aplicare în
țările terțe ar trebui sprijinită pentru a asigura
strategii de returnare eficace la nivel național și la nivelul
Uniunii.
(23)
Fondul ar trebui să completeze și să
consolideze activitățile întreprinse de Agenția Europeană
pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale
Statelor Membre ale Uniunii Europene (Agenția Frontex), instituită
prin Regulamentul (CE) nr. 2007/2004 al Consiliului din 26 octombrie 2004[16], printre
atribuțiile căreia se numără furnizarea sprijinului necesar
pentru organizarea operațiunilor comune de returnare întreprinse de
statele membre și identificarea celor mai bune practici privind
obținerea documentelor de călătorie și expulzarea
resortisanților țărilor terțe care se află în
situație de ședere ilegală pe teritoriile statelor membre.
(24)
Fondul ar trebui pus în aplicare în deplină
conformitate cu drepturile și principiile consacrate în Carta drepturilor
fundamentale a Uniunii Europene. În special, acțiunile eligibile ar trebui
să ia în considerare situația specifică a persoanelor
vulnerabile, acordând o atenție deosebită minorilor neînsoțiți
și altor minori aflați în situație de risc și furnizând
răspunsuri adaptate.
(25)
Măsurile adoptate în țările
terțe și care au legătură cu acestea, susținute prin
intermediul fondului, ar trebui adoptate în sinergie și
concordanță cu alte acțiuni întreprinse în afara Uniunii, care
sunt sprijinite prin intermediul instrumentelor de asistență
externă ale Uniunii, atât geografice, cât și tematice. În special, în
punerea în aplicare a unor astfel de acțiuni ar trebui să se
urmărească coerența deplină cu principiile și
obiectivele generale ale acțiunii externe și ale politicii externe
ale Uniunii referitoare la țara sau regiunea în cauză. Acestea nu ar
trebui să aibă drept obiectiv sprijinirea acțiunilor care
vizează în mod direct dezvoltarea și ar trebui să completeze,
dacă este cazul, asistența financiară furnizată prin
intermediul instrumentelor de asistență externă. Se va asigura,
de asemenea, coerența cu politica umanitară a Uniunii, în special în
ceea ce privește punerea în aplicare a asistenței de urgență.
(26)
O mare parte a resurselor disponibile în cadrul
fondului ar trebui alocată în mod proporțional cu responsabilitatea
asumată de fiecare stat membru prin eforturile sale în materie de
gestionare a fluxurilor de migrație, pe baza unor criterii obiective. În
acest scop, ar trebui să se utilizeze cele mai recente date statistice
disponibile referitoare la fluxurile de migrație, cum ar fi numărul
primelor cereri de azil, numărul deciziilor pozitive de acordare a
statutului de refugiat sau a protecției subsidiare, numărul refugiaților
relocați, numărul resortisanților țărilor terțe
aflați în situație de ședere legală, numărul
resortisanților țărilor terțe care au obținut o
autorizație de ședere eliberată de un stat membru, numărul
deciziilor de returnare emise de autoritățile naționale și
numărul returnărilor efectuate[17].
(27)
Deși este oportun să se aloce o sumă
pentru fiecare stat membru pe baza celor mai recente date statistice
disponibile, o parte a resurselor disponibile în cadrul fondului ar trebui, de
asemenea, să fie distribuită în scopul punerii în aplicare a
acțiunilor specifice care necesită un efort de cooperare între
statele membre și generează o valoare adăugată
considerabilă pentru Uniune, precum și în scopul punerii în aplicare
a Programului de relocare al Uniunii și a transferurilor.
(28)
În acest scop, prezentul regulament ar trebui
să stabilească o listă de acțiuni specifice eligibile
pentru a beneficia de resursele fondului. Sume suplimentare ar trebui alocate
statelor membre care își asumă angajamentul de a le pune în aplicare.
(29)
Având în vedere instituirea treptată a unui
program de relocare al Uniunii, fondul ar trebui să ofere
asistență direcționată sub formă de stimulente
financiare (sume forfetare) pentru fiecare refugiat relocat.
(30)
În vederea sporirii impactului eforturilor de
relocare depuse de Uniune în ceea ce privește furnizarea de protecție
pentru refugiați și maximizarea impactului strategic al
relocării printr-o mai bună direcționare către persoanele
care au cea mai mare nevoie de relocare, priorități comune
referitoare la relocare ar trebui formulate la nivelul Uniunii, o dată la
doi ani, pe baza categoriilor generale precizate în prezentul regulament.
(31)
Având în vedere vulnerabilitatea lor
deosebită, anumite categorii de refugiați ar trebui să fie
întotdeauna incluse printre prioritățile comune ale Uniunii în
materie de relocare.
(32)
Luând în considerare necesitățile de
relocare stabilite în cadrul priorităților comune ale Uniunii în
materie de relocare, este necesar, de asemenea, să se furnizeze stimulente
financiare suplimentare pentru relocarea persoanelor din anumite regiuni
geografice și de anumite naționalități, precum și a
categoriilor specifice de refugiați care urmează să fie
relocați, atunci când relocarea este considerată a fi cel mai potrivit
răspuns la nevoile speciale ale acestora.
(33)
În scopul sporirii solidarității și
al unei mai bune repartizări a responsabilității între statele
membre, în special față de cele mai afectate de fluxurile de azil, ar
trebui, de asemenea, să se instituie un mecanism similar bazat pe
stimulente financiare pentru transferul beneficiarilor de protecție
internațională.
(34)
În vederea luării în considerare a
schimbărilor semnificative în ceea ce privește fluxurile de
migrație și a abordării necesităților sistemelor de
azil și de primire ale statelor membre, ar trebui să se efectueze o
evaluare la jumătatea perioadei. În acest scop, o rezervă
financiară ar trebui păstrată pentru distribuirea efectuată
în cadrul evaluării la jumătatea perioadei.
(35)
Sprijinul furnizat de fond va fi mai eficient
și va aduce o valoare adăugată mai mare dacă în prezentul
regulament se identifică un număr limitat de obiective obligatorii,
care trebuie urmărite în programele elaborate de fiecare stat membru,
luând în considerare situația sa și necesitățile sale
specifice.
(36)
În vederea sporirii solidarității, este
important ca fondul să prevadă un sprijin suplimentar pentru
abordarea situațiilor de urgență în care migrația
exercită o presiune puternică în statele membre sau în
țările terțe sau în cazul unui aflux masiv de persoane
strămutate, în temeiul Directivei 2001/55/CE a Consiliului din 20 iulie 2001
privind standardele minime pentru acordarea protecției temporare, în cazul
unui aflux masiv de persoane strămutate, și măsurile de
promovare a unui echilibru între eforturile statelor membre pentru primirea
acestor persoane și suportarea consecințelor acestei primiri[18], prin
acordarea de asistență de urgență.
(37)
Prezentul regulament ar trebui să asigure
continuitatea Rețelei europene de migrație, înființată prin
Decizia 2008/381/CE a Consiliului din 14 mai 2008 de instituire a unei
rețele europene de migrație[19]
și să furnizeze asistența financiară necesară pentru
activitățile sale, în conformitate cu obiectivele și sarcinile
sale prevăzute în prezentul regulament.
(38)
Prin urmare, Decizia 2008/381/CE ar trebui
abrogată.
(39)
Având în vedere domeniul de aplicare a
stimulentelor financiare alocate statelor membre pentru relocare și/sau
transfer sub formă de sume forfetare și deoarece acestea
reprezintă o mică parte a costurilor efective, prezentul regulament
ar trebui să prevadă anumite derogări de la normele privind
eligibilitatea cheltuielilor.
(40)
Pentru a completa sau a modifica dispozițiile
prezentului regulament privind sumele forfetare aferente relocării și
transferului, precum și privind definirea acțiunilor specifice
și a priorităților comune ale Uniunii în materie de relocare, ar
trebui să se delege Comisiei competența de a adopta acte în
conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii
Europene. Este deosebit de important ca, pe
parcursul activității sale de pregătire, Comisia să
organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci
când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar
trebui să asigure transmiterea simultană, în timp util și
adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și
Consiliu.
(41)
În vederea asigurării unei aplicări
uniforme, eficiente și în timp util a dispozițiilor prezentului
regulament, ar trebui să se confere Comisiei competențe de executare.
Aceste competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul
(UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16
februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind
mecanismele de control de către statele membre al exercitării
competențelor de executare de către Comisie[20].
(42)
Finanțarea de la bugetul Uniunii ar trebui
să se concentreze asupra activităților în care intervenția
Uniunii poate aduce o valoare adăugată suplimentară, comparativ
cu acțiunea individuală a statelor membre. Întrucât Uniunea
Europeană se află într-o poziție mai bună decât statele
membre pentru a furniza un cadru în vederea exprimării
solidarității Uniunii în gestionarea fluxurilor de migrație,
sprijinul financiar furnizat în temeiul prezentului regulament ar trebui
să contribuie, în special, la consolidarea capacităților
naționale și ale Uniunii în acest domeniu.
(43)
În scopul gestionării sale și al punerii
sale în aplicare, fondul ar trebui să facă parte dintr-un cadru
coerent format din prezentul regulament și Regulamentul (UE) nr. […/…] al
Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a dispozițiilor
generale privind Fondul pentru azil și migrație și instrumentul
de sprijin financiar pentru cooperarea polițienească, prevenirea
și combaterea criminalității și gestionarea crizelor[21].
(44)
Întrucât obiectivul prezentului regulament, și
anume contribuirea la o gestionare eficace a fluxurilor de migrație în
Uniune în spațiul de libertate, securitate și justiție, în
conformitate cu politica comună în domeniul azilului, al protecției
subsidiare și al protecției temporare și cu politica comună
în domeniul imigrației, nu poate fi suficient realizat de statele membre
și poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta
măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum
se prevede la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În
conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum se
prevede la articolul respectiv, prezentul regulament nu
depășește ceea ce este necesar pentru îndeplinirea acestui
obiectiv.
(45)
Decizia nr. 573/2007/CE a Parlamentului European
și a Consiliului din 23 mai 2007 de instituire a Fondului european pentru
refugiați pentru perioada 2008-2013[22] ar trebui abrogată.
(46)
Decizia nr. 575/2007/CE a Parlamentului European
și a Consiliului din 23 mai 2007 de instituire a Fondului european de
returnare pentru perioada 2008-2013[23]
ar trebui abrogată.
(47)
Decizia 2007/435/CE a Consiliului din 25 iunie 2007
de instituire a Fondului european de integrare a resortisanților
țărilor terțe pentru perioada 2007-2013[24] ar
trebui abrogată.
(48)
În conformitate cu articolul 3 din Protocolul
privind poziția Regatului Unit și a Irlandei cu privire la
spațiul de libertate, securitate și justiție, anexat la Tratatul
privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea
Uniunii Europene, și fără a aduce atingere articolului 4 din
protocolul respectiv, Irlanda [nu participă la adoptarea prezentului
regulament, nu are obligații în temeiul acestuia și nu face obiectul
aplicării sale/și-a notificat dorința de a participa la adoptarea
și punerea în aplicare a prezentului regulament].
(49)
În conformitate cu articolul 3 din Protocolul
privind poziția Regatului Unit și a Irlandei cu privire la
spațiul de libertate, securitate și justiție, anexat la Tratatul
privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea
Uniunii Europene, și fără a aduce atingere articolului 4 din
protocolul respectiv, Regatul Unit [nu participă la adoptarea
prezentului regulament, nu are obligații în temeiul acestuia și nu
face obiectul aplicării sale/și-a notificat dorința de a
participa la adoptarea și punerea în aplicare a prezentului regulament].
(50)
În conformitate cu articolele 1 și 2 din
Protocolul privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea
Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
Danemarca nu participă la adoptarea prezentului regulament, nu are
obligații în temeiul acestuia și nu face obiectul aplicării
sale,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
CAPITOLUL I
DISPOZIȚII GENERALE
Articolul 1
Scopul și domeniul de aplicare
1. Prezentul regulament instituie, pentru
perioada 1 ianuarie 2014 - 31 decembrie 2020, Fondul pentru azil și
migrație (denumit în continuare „ fondul ”).
2. Prezentul regulament stabilește:
(a)
obiectivele sprijinului financiar și
acțiunile eligibile;
(b)
cadrul general pentru punerea în aplicare a
acțiunilor eligibile;
(c)
resursele financiare disponibile și
distribuirea acestora;
(d)
principiile și mecanismele de stabilire a
priorităților comune ale Uniunii în materie de relocare;
(e)
obiectivele, sarcinile și componența
Rețelei europene de migrație.
3. Prezentul regulament prevede aplicarea
normelor stabilite în Regulamentul (UE) nr. …/… [regulament orizontal].
Articolul 2
Definiții
În sensul prezentului regulament, se
aplică următoarele definiții:
(a)
„relocare” înseamnă procesul prin care, la
cererea Înaltului Comisar al Organizației Națiunilor Unite pentru
Refugiați (ICNUR), care are la bază nevoia de protecție
internațională a unei persoane, resortisanții țărilor
terțe sau apatrizii care au statutul definit de Convenția de la
Geneva din 28 iulie 1951 și care au drept de ședere ca refugiați
într-unul din statele membre sunt transferați dintr-o țară
terță într-un stat membru în care le este permisă șederea,
beneficiind de unul din următoarele statute:
(i)       statutul de refugiat în sensul
articolului 2 litera (d) din Directiva 2004/83/CE a Consiliului sau
(ii)      un statut care oferă, în temeiul
dreptului național și al dreptului Uniunii, drepturi și
beneficii similare statutului de refugiat;
(b)
„transfer”
înseamnă procesul prin care persoanele menționate la articolul 4
alineatul (1) literele (a) și (b) sunt transferate din statul membru
care le-a acordat protecție internațională într-un alt stat
membru unde li se va acorda o protecție echivalentă sau prin care
persoanele care se încadrează în categoria menționată la
articolul 4 alineatul (1) litera (c) sunt transferate din statul membru care
este responsabil de examinarea cererii lor într-un alt stat membru unde cererea
lor de protecție internațională va fi examinată;
(c)
„resortisant al unei țări terțe” înseamnă orice persoană care nu este cetățean al
Uniunii în sensul articolului 20 alineatul (1) din tratat;
(d)
„minor neînsoțit”
înseamnă orice resortisant al unei țări terțe sau apatrid
cu vârsta mai mică de 18 ani, care sosește sau a sosit pe teritoriul
statelor membre neînsoțit de un adult care răspunde de acesta, în
conformitate cu legislația sau practica națională a statului
membru în cauză, și atât timp cât nu este efectiv în
întreținerea unui astfel de adult; definiția include, de asemenea, un
minor care este lăsat neînsoțit după intrarea pe teritoriul
statelor membre;
(e)
„membri de familie”
înseamnă orice persoane care sunt rude pe linie descendentă sau
descendentă aflate în întreținere, inclusiv copii adoptați,
soț/soție, parteneri necăsătoriți cu o relație de
lungă durată atestată în mod corespunzător sau care
conviețuiesc într-un parteneriat înregistrat, dacă este cazul, în
temeiul dreptului național al statului membru în cauză;
(f)
„situație de urgență” înseamnă o situație care rezultă ca urmare a:
(i)       unei puternice presiuni exercitate de
migrație în unul sau mai multe state membre, caracterizată de un
aflux important și disproporționat de resortisanți ai unor
țări terțe care solicită în număr semnificativ și
de urgență centrele de primire și de detenție, precum
și sistemele și procedurile de azil;
(ii)      punerii în aplicare a unor mecanisme de
protecție temporară, în sensul Directivei 2001/55/CE sau a
(iii)     unei puternice presiuni exercitate de
migrație în țările terțe unde refugiații sunt
blocați din cauza unor evenimente, cum ar fi evoluții politice sau
conflicte.
Articolul 3
Obiective
1. Obiectivul general al fondului este de a
contribui la o gestionare eficace a fluxurilor de migrație în Uniune în
spațiul de libertate, securitate și justiție, în conformitate cu
politica comună privind azilul, protecția subsidiară și
protecția temporară și cu politica comună în domeniul
imigrației.
2. În cadrul obiectivului său general,
fondul contribuie la următoarele obiective specifice:
(a)
consolidarea și dezvoltarea sistemului
european comun de azil, inclusiv a dimensiunii sale externe;
Realizarea acestui obiectiv se măsoară
cu ajutorul indicatorilor, printre care se numără nivelul
îmbunătățirii condițiilor de primire a solicitanților
de azil, calitatea procedurilor de azil, convergența ratelor de
recunoaștere între statele membre și eforturile depuse de statele
membre în materie de relocare;
(b)
sprijinirea migrației legale către
Uniune, în conformitate cu necesitățile economice și sociale ale
statelor membre, și promovarea integrării efective a
resortisanților țărilor terțe, inclusiv a
solicitanților de azil și a beneficiarilor de protecție
internațională.
Realizarea acestui obiectiv se măsoară
cu ajutorul indicatorilor, printre care se numără creșterea
nivelului de participare a resortisanților țărilor terțe la
ocuparea forței de muncă, educație și procese democratice;
(c)
consolidarea unor strategii de returnare echitabile
și eficace în statele membre, punând accentul pe durabilitatea
returnării și pe readmisia efectivă în țările de
origine.
             Realizarea acestui obiectiv se măsoară cu ajutorul
indicatorilor, printre care numărul persoanelor returnate;
(d)
sporirea solidarității și a
repartizării responsabilității între statele membre, în special
față de cele mai afectate de fluxurile de migrație și azil.
Realizarea acestui obiectiv se măsoară
cu ajutorul indicatorilor, printre care se numără creșterea
nivelului de asistență reciprocă între statele membre, inclusiv
prin cooperare practică și transfer.
Articolul 4
Grupurile-țintă
1. Fondul contribuie la finanțarea de
acțiuni care vizează una sau mai multe dintre următoarele
categorii de persoane:
(a)
orice resortisant al unei țări terțe
sau apatrid care are statutul definit de Convenția de la Geneva și
care are drept de ședere ca refugiat într-unul dintre statele membre;
(b)
orice resortisant al unei țări terțe
sau apatrid care beneficiază de o formă de protecție
subsidiară în sensul Directivei 2004/83/CE;
(c)
orice resortisant al unei țări terțe
sau apatrid care a solicitat acordarea uneia dintre formele de protecție
descrise la literele (a) și (b);
(d)
orice resortisant al unei țări terțe
sau apatrid care beneficiază de o formă de protecție
temporară în sensul Directivei 2001/55/CE;
(e)
orice resortisant al unei țări terțe
sau apatrid care face obiectul unei relocări într-un stat membru;
(f)
orice resortisant al unei țări terțe
aflat în situație de ședere ilegală într-un stat membru sau care
este pe cale să dobândească dreptul de ședere legală
într-un stat membru;
(g)
orice resortisant al unei țări terțe
care se află pe teritoriul unei țări terțe, care
intenționează să migreze în Uniune și care respectă
măsurile specifice anterioare plecării și/sau condițiile
prevăzute de dreptul național, inclusiv cele referitoare la
capacitatea de integrare în societatea unui stat membru;
(h)
orice resortisant al unei țări terțe
care nu a primit încă o decizie negativă definitivă în urma
solicitării sale de a primi drept de ședere, de stabilire a
reședinței legală și/sau de a beneficia de protecție
internațională într-un stat membru și care poate opta pentru
returnare voluntară, cu condiția de a nu fi dobândit o nouă
cetățenie și de a nu fi părăsit teritoriul statului
membru respectiv;
(i)
orice resortisant al unei țări terțe
care beneficiază de drept de ședere, de ședere legală sau
de o formă de protecție internațională în sensul Directivei
2004/83/CE sau de protecție temporară în sensul Directivei 2001/55/CE,
într-un stat membru, și care optează pentru returnare voluntară,
cu condiția de a nu fi dobândit o nouă cetățenie și de
a nu fi părăsit teritoriul statului membru respectiv;
(j)
orice resortisant al unei țări terțe
care nu îndeplinește sau care a încetat să îndeplinească
condițiile privind intrarea și/sau șederea într-un stat membru.
2. Grupul-țintă este format din
membrii de familie ai persoanelor menționate mai sus, dacă este
cazul, și în măsura în care se aplică aceleași
condiții.
CAPITOLUL II
SISTEMUL EUROPEAN COMUN DE AZIL
Articolul 5
Sistemele de primire și de azil
1. În obiectivul specific definit la articolul
3 alineatul (2) litera (a) și având în vedere concluziile convenite ale
dialogului de politică, astfel cum se prevede la articolul 13 din
Regulamentul (UE) nr. …/… [regulament orizontal], fondul sprijină
acțiuni care vizează persoanele menționate la articolul 4 alineatul
(1) literele (a) - (e) și care sunt legate, în special, de unul sau mai
multe dintre următoarele aspecte:
(a)
furnizarea de ajutor material, de servicii de
educație, de formare, de sprijin, de asistență medicală
și psihologică;
(b)
furnizarea de asistență socială,
informații sau de asistență pentru formalități
administrative și/sau judiciare, precum și de informații sau
consiliere privind rezultatul eventual al procedurii de azil, inclusiv aspecte
precum returnarea voluntară;
(c)
furnizarea de asistență juridică
și lingvistică;
(d)
acordarea de asistență specifică
persoanelor vulnerabile cum ar fi minorii, minorii neînsoțiți,
persoanele cu handicap, persoanele în vârstă, femeile însărcinate,
părinții singuri cu copii minori, victimele traficului de persoane,
persoane care suferă de boli grave fizice, mentale sau de tulburări
posttraumatice și persoane care au fost supuse torturii, violului sau
altor forme grave de violență psihologică, fizică sau
sexuală;
(e)
furnizarea de informații pentru
comunitățile locale, precum și formarea personalului
autorităților locale care va interacționa cu persoanele primite;
(f)
furnizarea de acțiuni de integrare din lista
prevăzută la articolul 9 alineatul (1), în cazul în care aceasta se
combină cu primirea persoanelor menționate la articolul 4 alineatul (1)
literele (a) - (e).
2. În noile state membre care aderă la
Uniune începând cu 1 ianuarie 2013 și în statele membre care se
confruntă cu deficiențe structurale specifice în ceea ce
privește infrastructura și serviciile de cazare, fondul poate
sprijini, de asemenea, în plus față de acțiunile eligibile
enumerate la alineatul (1), acțiuni care au drept obiectiv:
(a)
înființarea, dezvoltarea și
îmbunătățirea infrastructurii și serviciilor de cazare;
(b)
crearea unor structuri administrative, sisteme
și cursuri de formare a personalului și a autorităților
judiciare relevante pentru a se asigura un acces facil al solicitanților
de azil la procedurile de azil, precum și eficiența și calitatea
acestora.
Articolul 6
Capacitatea statelor membre de a
elabora, monitoriza și evalua politicile proprii în domeniul azilului
În obiectivul specific definit la articolul 3
alineatul (2) litera (a) și având în vedere concluziile convenite ale
dialogului privind politicile în domeniu, astfel cum se prevede la articolul 13
din Regulamentul (UE) nr. …/…[regulament orizontal], sunt eligibile, în
special, următoarele acțiuni:
(a)
acțiuni de consolidare a capacității
statelor membre de a colecta, analiza și disemina date și statistici
privind procedurile de azil, capacitățile de primire și
operațiunile de relocare și transfer;
(b)
acțiuni care contribuie direct la evaluarea
politicilor în domeniul azilului, precum evaluări naționale ale
impactului, sondaje în rândul grupurilor-țintă, dezvoltarea de
indicatori și indici de referință.
Articolul 7
Relocarea și transferul
În obiectivul specific definit la articolul 3
alineatul (2) literele (a) și (d) și având în vedere concluziile
convenite ale dialogului privind politicile în domeniu, astfel cum se prevede
la articolul 13 din Regulamentul (UE) nr. …/… [regulament orizontal], fondul
sprijină, în special, următoarele acțiuni legate de relocarea
persoanelor menționate la articolul 4 litera (e) și/sau la transferul
persoanelor menționate la articolul 4 alineatul (1) literele (a), (b)
și (c):
(a)
stabilirea și dezvoltarea de programe
naționale de relocare și transfer;
(b)
crearea unei infrastructuri și a unor servicii
adecvate pentru a se asigura efectuarea cu ușurință și
eficacitate a acțiunilor de relocare și transfer;
(c)
instituirea unor structuri administrative, sisteme
și cursuri de formare a personalului pentru efectuarea de misiuni în
țări terțe și/sau în alte state membre, pentru a realiza
interviuri, controale medicale și de securitate;
(d)
evaluarea cazurilor potențiale de relocare
și/sau transfer de către autoritățile competente ale
statelor membre, cum ar fi efectuarea de misiuni în țări terțe
și/sau în alt stat membru, de interviuri, controale medicale și de
securitate;
(e)
efectuarea de examene și tratamente medicale
anterior plecării, furnizarea de ajutoarele materiale înaintea
plecării, măsuri de informare anterior plecării și
organizarea călătoriei, inclusiv asigurarea unor servicii medicale de
însoțire;
(f)
oferirea de informații și de
asistență imediat după sosire, inclusiv de servicii de
interpretare.
(g)
consolidarea infrastructurilor și serviciilor
în țările desemnate pentru punerea în aplicare a programelor de
protecție regională.
CAPITOLUL III
INTEGRAREA RESORTISANȚILOR
ȚĂRILOR TERȚE ȘI MIGRAȚIA LEGALĂ
Articolul 8
Imigrația și măsurile
anterioare plecării
Pentru a facilita migrația legală în
Uniune și pentru a pregăti mai bine persoanele menționate la
articolul 4 alineatul (1) litera (g) în vederea integrării lor în
societatea care îi primește, în cadrul obiectivului specific definit la
articolul 3 alineatul (2) litera (b) și având în vedere concluziile
convenite ale dialogului privind politicile în domeniu, astfel cum se prevede
la articolul 13 din Regulament (UE) nr. …/… [regulament orizontal], sunt
eligibile în special următoarele acțiuni care se desfășoară
în țara de origine:
(a)
pachetele informative și campaniile de
sensibilizare, inclusiv prin intermediul tehnologiei de comunicare și de
informare ușor accesibile și prin site-uri internet;
(b)
evaluarea aptitudinilor și calificărilor,
precum și consolidarea transparenței și echivalarea
aptitudinilor și calificărilor în țările de origine;
(c)
formarea profesională;
(d)
cursurile exhaustive de orientare civică
și cursurile de limbă.
Articolul 9
Măsurile de integrare la nivel
local și regional
1. În obiectivul specific definit la articolul
3 alineatul (2) litera (b), acțiunile eligibile se
desfășoară în cadrul unor strategii coerente, puse în aplicare
de organizații neguvernamentale, autorități locale și/sau
regionale, care sunt concepute special pentru integrarea, la nivel local
și/sau regional, după caz, a persoanelor menționate la articolul
4 alineatul (1) literele (a) - (g). În
acest context, acțiunile eligibile includ, în special, următoarele:
(a)
stabilirea și elaborarea unor astfel de
strategii de integrare, inclusiv o analiză a nevoilor,
îmbunătățirea indicatorilor și evaluarea;
(b)
consiliere și asistență în domenii
precum cazare, mijloace de subzistență, îndrumări de natură
administrativă și juridică, îngrijirii medicale, psihologice
și sociale, îngrijirea copilului;
(c)
acțiuni de integrare a resortisanților
țărilor terțe în societatea care îi primește și
acțiuni care să le permită acestora să se adapteze, să
se informeze cu privire la drepturile și obligațiile lor, să
participa la viața civilă și culturală și să
împărtășească valorilor înscrise în Carta drepturilor
fundamentale a Uniunii Europene;
(d)
măsuri axate pe educație, inclusiv
formare lingvistică și acțiuni preliminare pentru facilitarea
accesului la piața forței de muncă;
(e)
acțiuni menite să promoveze autonomia
acestor persoane și care să permită resortisanților
țărilor terțe să se întrețină singuri;
(f)
acțiuni de promovarea a interacțiunilor
semnificative și a unui dialog constructiv între resortisanții
țărilor terțe și societatea care îi primește și
acțiuni de creștere a gradului de acceptare de către societatea
care îi primește, inclusiv prin implicarea mijloacelor de comunicare în
masă;
(g)
acțiuni de promovare atât a
egalității în ceea ce privește accesul, cât și în ceea ce
privește tratamentul în raport cu demersurile resortisanților
țărilor terțe pe lângă serviciile publice și private,
inclusiv adaptarea acestor servicii în vederea deservirii lor;
(h)
consolidarea capacităților
organizațiilor de punere în aplicare, inclusiv schimbul de
experiență și de bune practici, precum și
activități de instituire de rețele.
2. Acțiunile menționate la alineatul
(1) țin seama de nevoile specifice ale diferitelor categorii de
resortisanți ai țărilor terțe și ale membrilor de
familie ai acestora, inclusiv ale celor care intră sau care locuiesc
pentru ocuparea unui loc de muncă sau pentru desfășurarea unei
activități independente și pentru reîntregirea familiei, ale
celor care beneficiază de protecție internațională, ale
solicitanților de azil, ale persoanelor relocate sau transferate și
ale grupurilor vulnerabile de migranți, în special, minorii, minorii
neînsoțiți, persoanele cu handicap, persoanele în vârstă,
femeile însărcinate, părinții singuri cu copii minori, victimele
traficului de persoane și persoanele care au fost supuse torturii, violului
sau altor forme grave de violență psihologică, fizică sau
sexuală.
3. Acțiunile menționate la alineatul
(1) pot include, dacă este cazul, cetățenii unui stat membru
care provin din familii de migranți, ceea ce înseamnă că au cel
puțin un părinte (și anume, tatăl sau mama) care este
resortisant al unei țări terțe.
4. În scopul
programării și punerii în aplicare a măsurilor menționate
la alineatul (1), parteneriatul menționat la articolul 12 din Regulamentul
(UE) nr. …/… [regulament orizontal] include autoritățile desemnate de
statele membre în vederea gestionării intervențiilor Fondului Social
European.
Articolul 10
Măsuri de consolidare a
capacităților
În obiectivul specific definit la articolul 3
alineatul (2) litera (b) și având în vedere concluziile convenite ale
dialogului privind politicile în domeniu, astfel cum se prevede la articolul 13
din Regulament (UE) nr. …/… [regulament orizontal], acțiunile eligibile
includ, în special, următoarele:
(a)
elaborarea unor strategii de promovare a
migrației legale în vederea facilitării dezvoltării și
punerii în aplicare a unor proceduri de admisie flexibile, inter alia
prin sprijinirea cooperării între agențiile de recrutare și
serviciile de ocupare a forței de muncă din statele membre și
țările terțe, precum și sprijinirea statelor membre în ceea
ce privește punerea în aplicare a legislației Uniunii în domeniul
migrației, desfășurarea unor procese de consultare cu
părțile interesate relevante, consilierea acordată de
experți sau schimbarea de informații privind abordările care
vizează anumite naționalități sau anumite categorii de
resortisanți ai țărilor terțe în ceea ce privește
nevoile piețelor forței de muncă;
(b)
consolidarea capacităților statelor
membre de a își dezvolta, pune în aplicare, monitoriza și evalua
strategiile, politicile și măsurile privind imigrația, la
diferite niveluri și departamente ale administrațiilor, în special
îmbunătățirea capacității lor de a colecta, analiza
și disemina date și statistici privind procedurile și fluxurile
de migrație, permisele de ședere și dezvoltarea de instrumente
de monitorizare, de scheme de evaluare, de indicatori și de indici de
referință pentru măsurarea rezultatelor acestor strategii;
(c)
dezvoltarea de capacități interculturale
suplimentare ale organizațiilor de punere în aplicare ce furnizează
servicii publice și private, inclusiv ale instituțiilor de
învățământ, promovarea schimbului de experiență
și de bune practici, cooperarea și instituirea de rețele;
(d)
crearea de structuri organizaționale
sustenabile pentru integrare și gestionarea diversității, în
special prin cooperarea între diferitele părți interesate, care
să permită funcționarilor de la diferite niveluri ale
administrațiilor naționale să dobândească rapid
informații cu privire la experiențele și cele mai bune practici
din alte țări, și, în cazul în care este posibil, să
utilizeze resursele în comun;
(e)
contribuirea la un proces dinamic
bidirecțional de interacțiune reciprocă, care stă la baza
strategiilor de integrare la nivel local și regional prin dezvoltarea de
platforme de consultare a resortisanților țărilor terțe, de
schimb de informații între părțile interesate, precum și
platforme interculturale și de dialog religios între
comunitățile resortisanților țărilor terțe
și/sau între aceste comunități și societatea care îi
primește și/sau între aceste comunități și
autoritățile politice și decizionale.
CAPITOLUL IV
RETURNAREA
Articolul 11
Măsurile care însoțesc
procedurile de returnare
În obiectivul specific definit la articolul 3
alineatul (2) litera (c) și având în vedere concluziile convenite ale
dialogului privind politicile în domeniu, astfel cum se prevede la articolul 13
din Regulamentul (UE) nr. …/… [Regulament orizontal], fondul sprijină
acțiuni care vizează persoanele menționate la articolul 4 alineatul
(1) literele (h) - (j) și care se referă, în special, la una sau mai
multe dintre următoarele aspecte:
(a)
înființarea și
îmbunătățirea infrastructurii sau a serviciilor de cazare
și a condițiilor de primire și de detenție;
(b)
crearea unor structuri administrative, sisteme
și cursuri de formare a personalului pentru a se asigura o derulare în
bune condiții a procedurilor de returnare;
(c)
furnizarea de ajutor material și de
asistență medicală și psihologică;
(d)
furnizarea de asistență socială, de
informații sau de ajutor pentru formalități administrative
și/sau judiciare, precum și de informare sau de consiliere;
(e)
furnizarea de asistență juridică
și lingvistică;
(f)
acordarea de asistență specifică
persoanelor vulnerabile cum ar fi minorii, minorii neînsoțiți,
persoanele cu handicap, persoanele în vârstă, femeile însărcinate,
părinții singuri însoțiți de copii minori, victimele
traficului de persoane, și persoanele care au fost supuse torturii,
violului sau altor forme grave de violență psihologică,
fizică sau sexuală.
Articolul 12
Măsuri de returnare
În obiectivul specific definit la articolul 3
alineatul (2) litera (c) și având în vedere concluziile convenite ale
dialogului privind politicile în domeniu, astfel cum se prevede la articolul 13
din Regulament (UE) nr. …/… [Regulament orizontal], fondul sprijină
acțiuni care vizează persoanele menționate la articolul 4
alineatul (1) literele (h)-(j) și care sunt legate, în special, de una sau
mai multe dintre următoarele:
(a)
cooperarea cu autoritățile consulare
și cu serviciile de imigrație ale țărilor terțe în
vederea obținerii de documente de călătorie, facilitarea
repatrierii și asigurarea readmisiei;
(b)
măsuri de returnare voluntară
asistată, inclusiv examinări și asistență
medicală, organizarea călătoriei, contribuții financiare,
consiliere și asistență anterior și ulterior
returnării;
(c)
măsuri de inițiere a procesului de
reintegrare pentru dezvoltarea personală a persoanei returnate, cum ar fi
stimulente financiare, formare, asistență pentru plasarea pe
piața forței de muncă și pentru angajare, precum și
sprijin în vederea demarării unor activități economice;
(d)
facilități și servicii în
țările terțe care să asigure cazare temporară și
primire corespunzătoare la sosire;
(e)
acordarea de asistență specifică
persoanelor vulnerabile cum ar fi minorii, minorii neînsoțiți,
persoanele cu handicap, persoanele în vârstă, femeile însărcinate,
părinții singuri însoțiți de copii minori, victimele
traficului de persoane, și persoanele care au fost supuse torturii,
violului sau altor forme grave de violență psihologică,
fizică sau sexuală.
Articolul 13
Cooperarea practică și
măsurile de consolidare a capacităților
În obiectivul specific definit la articolul 3
alineatul (2) litera (c) și având în vedere concluziile convenite ale
dialogului privind politicile în domeniu, astfel cum se prevede la articolul 13
din Regulamentul (UE) nr. …/… [Regulament orizontal], sunt eligibile, în
special următoarele acțiuni:
(a)
acțiuni de promovare și de consolidare a
cooperării operaționale între serviciile de returnare din statele
membre, inclusiv în ceea ce privește cooperarea cu autoritățile
consulare și cu serviciile de imigrare ale țărilor terțe;
(b)
acțiuni de sprijinire a cooperării între
serviciile de returnare din statele membre și țările terțe,
inclusiv măsuri care vizează consolidarea capacităților
țărilor terțe de a realiza astfel de acțiuni de readmisie
și reintegrare în cadrul acordurilor de readmisie;
(c)
acțiuni de consolidare a capacității
de a elabora politici de returnare eficace și sustenabile, în special prin
schimb de informații privind situația din țările de
returnare și de cele mai bune practici, prin schimb de
experiență și prin punerea în comun a resurselor între statele
membre;
(d)
acțiuni de consolidare a capacității
de a colecta, analiza și disemina date și statistici privind
procedurile și măsurile de returnare, capacitățile de
primire și de detenție, returnările forțate și
voluntare, precum și privind monitorizarea și reintegrarea;
(e)
acțiuni care contribuie în mod direct la
evaluarea politicilor în materie de returnare, precum evaluările
naționale ale impactului, sondajele în rândul grupurilor-țintă,
dezvoltarea de indicatori și indici de referință.
CAPITOLUL V
CADRUL FINANCIAR ȘI DE PUNERE ÎN
APLICARE
Articolul 14
Resursele globale și punerea în
aplicare
1. Resursele globale pentru punerea în
aplicare a prezentului regulament sunt de 3 869 de milioane EUR.
2. Creditele anuale pentru fond sunt
autorizate de către autoritatea bugetară în limitele prevăzute
de cadrul financiar.
3. Resursele globale se execută prin
următoarele mijloace:
(a)
programe naționale, în conformitate cu
articolul 20;
(b)
acțiuni ale Uniunii, în conformitate cu articolul 21;
(c)
asistență de urgență, în
conformitate cu articolul 22;
(d)
Rețeaua europeană de migrație, în
conformitate cu articolul 23;
(e)
asistență tehnică, în conformitate
cu articolul 24.
4. Resursele globale disponibile în temeiul
prezentului regulament sunt executate în cadrul gestiunii partajate în
conformitate cu [articolul 55 alineatul (1) litera (b) din noul Regulament
financiar][25],
cu excepția acțiunilor Uniunii menționate la articolul 21, a
asistenței de urgență menționate la articolul 22, a
Rețelei europene de migrație menționate la articolul 23 și
a asistenței tehnice menționate la articolul 24.
5. Resursele globale se utilizează, cu titlu
indicativ, după cum urmează:
(a)
3 232 de milioane EUR pentru programele
naționale ale statelor membre;
(b)
637 de milioane EUR pentru acțiunile Uniunii,
asistența de urgență, Rețeaua europeană de
migrație și asistența tehnică a Comisiei.
Articolul 15
Resursele pentru acțiuni
eligibile în statele membre
1. 3 232 de milioane EUR se alocă, cu
titlu indicativ, statelor membre după cum urmează:
(a)
2 372 de milioane EUR, după cum se indică
în anexa I;
(b)
700 de milioane EUR în baza mecanismului de
distribuire pentru acțiuni specifice, după cum se prevede la
articolul 16, pentru Programul de relocare al Uniunii, astfel cum se prevede la
articolul 17, și pentru transfer, astfel cum se prevede la articolul 18;
(c)
160 de milioane EUR în cadrul evaluării la
jumătatea perioadei și a celei pentru perioada care începe odată
cu exercițiul bugetar 2018, pentru a ține seama de schimbările
importante în ceea ce privește fluxurile de migrație și/sau
pentru a soluționa nevoile specifice stabilite de către Comisie,
astfel cum se descrie la articolul 19.
2. Suma menționată la alineatul (1)
litera (b) sprijină:
(a)
acțiunile specifice enumerate în anexa II,
(b)
relocarea persoanelor menționate la articolul 4
litera (e) și/sau transferul persoanelor menționate la articolul 4
alineatul (1) literele (a), (b) și (c).
Articolul 16
Resursele pentru acțiuni
specifice
1. O sumă suplimentară, astfel cum
se prevede la articolul 15 alineatul (2) litera (a), poate fi alocată
statelor membre cu condiția să fie identificată ca atare în
program și este folosită pentru a pune în aplicare acțiuni
specifice. Aceste acțiuni specifice sunt enumerate în anexa II.
2. Pentru a ține seama de noile
evoluții ale politicilor în domeniu, Comisia este împuternicită
să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 26 pentru a revizui
anexa II, în contextul evaluării la jumătatea perioadei. Pe baza
listei revizuite a acțiunilor specifice, statele membre pot beneficia de o
sumă suplimentară, astfel cum se prevede la alineatul (1), sub
rezerva disponibilității resurselor.
3. Sumele suplimentare menționate la
alineatele (1) și (2) se alocă statelor membre în cadrul unor decizii
de finanțare individuale care aprobă sau revizuiesc programul lor
național în contextul evaluării la jumătatea perioadei, în
conformitate cu procedura prevăzută la articolele 14 și 15
din Regulamentul (UE) nr. …/… [regulament orizontal]. Aceste sume se
utilizează numai pentru punerea în aplicare a acțiunilor specifice.
Articolul 17
Resurse pentru Programul de relocare
al Uniunii
1. Statele membre, în plus față de
alocarea lor, calculată în conformitate cu articolul 15 alineatul (1)
litera (a), primesc la fiecare doi ani o sumă suplimentară, astfel
cum se prevede la articolul 15 alineatul (2) litera (b), pe baza unei sume
forfetare de 6 000 EUR pentru fiecare persoană relocată.
2. Suma forfetară menționată la
alineatul (1) se majorează la 10 000 EUR pentru fiecare persoană
relocată, în conformitate cu prioritățile comune ale Uniunii în
materie de relocare, stabilite în temeiul alineatelor (3) și (4) și
care figurează în lista din anexa III.
3. Comisia este împuternicită să
adopte acte delegate în conformitate cu articolul 26 pentru a stabili, la
fiecare doi ani, prioritățile comune ale Uniunii în materie de
relocare pe baza următoarelor categorii generale:
–
persoane dintr-o țară sau dintr-o regiune
desemnată pentru punerea în aplicare a unui program regional de
protecție;
–
persoane dintr-o țară sau dintr-o regiune
care a fost identificată în previziunile privind relocarea ale ICNUR
și în care acțiunea comună la nivelul Uniunii ar avea un impact
semnificativ în soluționarea nevoilor de protecție;
–
persoane aparținând unei categorii specifice
pentru care se aplică criteriile pentru relocare ale ICNUR.
4.
Următoarele grupuri vulnerabile de refugiați sunt incluse, în orice
eventualitate, în prioritățile comune în materie de relocare ale
Uniunii și li se acordă suma forfetară prevăzută la
alineatul (2):
–
femeile și copiii în aflați în situații de
risc;
–
minorii neînsoțiți;
–
persoanele care au nevoie de îngrijire medicală care
poate fi acordată numai prin relocare;
–
persoanele care au nevoie de relocare în situații de
urgență sau de relocare urgentă pentru protecție
fizică sau juridică.
5. În cazul în care un stat membru relochează
o persoană care face parte din mai multe categorii menționate la
alineatele (1) și (2) de mai sus, statul membru respectiv primește
suma forfetară pentru acea persoană doar o singură dată.
6. Comisia stabilește prin acte de punere
în aplicare calendarul și alte condiții referitoare la punerea în
aplicare a mecanismului de alocare a resurselor pentru Programul de relocare al
Uniunii, în conformitate cu procedura menționată la articolul 27
alineatul (2).
7. Sumele suplimentare menționate la
alineatul (1) se alocă statelor membre, la fiecare doi ani, prima
dată în deciziile de finanțare individuale de aprobare a programelor
lor naționale în conformitate cu procedura prevăzută la
articolul 14 din Regulamentul (UE) nr. …/… [regulament orizontal] și,
ulterior, printr-o decizie de finanțare care va fi anexată la
deciziile de aprobare a programelor lor naționale. Aceste sume nu se
transferă la alte acțiuni în cadrul programului național.
8. Pentru a urmări cu eficacitate
obiectivele Programului de relocare al Uniunii și în limitele resurselor
disponibile, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în
conformitate cu articolul 26, pentru a ajusta, în cazul în care consideră
oportun, sumele forfetare menționate la alineatele (1) și (2).
Articolul 18
Resursele pentru transfer
1. Statele membre, în plus față de
alocarea lor, calculată în conformitate cu articolul 15 alineatul (1)
litera (a), primesc, în cazul în care se consideră oportun, o sumă
suplimentară, astfel cum se prevede la articolul 15 alineatul (2) litera
(b), pe baza unei sume forfetare de 6 000 EUR pentru fiecare persoană
transferată dintr-un alt stat membru.
2. Comisia stabilește calendarul și
alte condiții referitoare la punerea în aplicare a mecanismului de alocare
a resurselor pentru transfer, în conformitate cu procedura menționată
la articolul 26 alineatul (2).
3. Sumele suplimentare menționate la
alineatul (1) se alocă statelor membre, în mod regulat, prima dată
prin deciziile de finanțare individuale de aprobare a programelor lor
naționale, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 14
din Regulamentul (UE) nr. …/… [regulament orizontal] și, ulterior,
printr-o decizie de finanțare care va fi anexată la decizia de
aprobare a programelor lor naționale. Aceste sume nu se transferă la
alte acțiuni în cadrul programului național.
4. Pentru a urmări cu eficacitate
obiectivele privind solidaritatea și împărțirea
responsabilității între statele membre și, în limitele
resurselor disponibile, Comisia este împuternicită să adopte acte
delegate, în conformitate cu articolul 26, pentru a ajusta suma forfetară
menționată la alineatul (1).
Articolul 19
Resursele în cadrul evaluării la
jumătatea perioadei
1. Pentru a aloca suma indicată la
articolul 15 alineatul (1) litera (c), până la 31 mai 2017, Comisia
evaluează nevoile statelor membre în ceea ce privește sistemele
proprii de azil și de primire, situația lor privind fluxurile de
migrație în perioada 2014 - 2016 și evoluțiile preconizate.
Comisia utilizează pentru evaluarea sa, inter
alia, informațiile colectate de la Eurostat, Rețeaua
europeană de migrație, EASO și analiza de risc a agenției
Frontex.
Pe baza analizei respective, Comisia
stabilește nivelul nevoilor specifice în ceea ce privește sistemele
naționale de azil și de primire și în ceea ce privește
presiunea exercitată de migrație în statele membre, prin agregarea
unor factori stabiliți după cum urmează:
(a)
sisteme de azil și de primire:
(i)       factorul 1 pentru absența unor
nevoi specifice;
(ii)      factorul 1,5 pentru nevoi specifice
medii;
(iii)     factorul 3 pentru nevoi specifice mari;
(b)
presiunea exercitată de migrație:
(i)       factorul 1 pentru lipsa unei presiuni
deosebite;
(ii)      factorul 1,5 pentru presiune
deosebită medie;
(iii)     factorul 3 pentru presiune
deosebită mare;
2. Pe baza acestui model, Comisia
stabilește, prin acte de punere în aplicare, statele membre care primesc o
sumă suplimentară și stabilește o matrice de distribuire
pentru alocarea resurselor disponibile între statele membre respective, în
conformitate cu procedura menționată la articolul 27 alineatul (3).
Articolul 20
Programele naționale
1. În cadrul programelor care urmează a
fi examinate și aprobate în conformitate cu articolul 14 din
Regulamentul (UE) nr. …/… [regulament orizontal], statele membre urmăresc,
în special, următoarele obiective:
(a)
consolidarea instituirii sistemului european comun
de azil prin asigurarea unei aplicări eficiente și uniforme a
acquis-ului Uniunii în materie de azil;
(b)
sprijinirea instituirii și dezvoltării
Programului de relocare al Uniunii, prin oferirea de soluții durabile
pentru refugiații blocați în țări terțe, în special
conform cu prioritățile comune ale Uniunii în materie de relocare;
(c)
stabilirea și dezvoltarea unor strategii de
integrare la nivel local/regional care cuprind diferite aspecte ale procesului
dinamic bidirecțional, care abordează nevoile specifice ale
diferitelor categorii de migranți și care dezvoltă parteneriate
efective între toate părțile interesate;
(d)
elaborarea unui program de returnare voluntară
asistată care include o componentă privind reintegrarea.
2. Statele membre se asigură că
toate acțiunile sprijinite în cadrul prezentului fond sunt compatibile cu
acquis-ul Uniunii în domeniul azilului și imigrației, chiar și
în cazul în care acestea nu sunt obligate prin măsurile relevante sau când
nu fac obiectul aplicării acestora.
Articolul 21
Acțiunile Uniunii
1. La inițiativa Comisiei, fondul poate
fi utilizat pentru finanțarea unor acțiuni transnaționale sau a
unor acțiuni de interes special pentru Uniune, privind obiectivele
generale și specifice menționate la articolul 3.
2. Pentru a fi eligibile pentru
finanțare, acțiunile Uniunii sprijină, în special:
(a)
continuarea cooperării Uniunii în ceea ce
privește punerea în aplicare a dreptului Uniunii și a bunelor
practici în domeniul azilului, inclusiv relocarea și transferul,
migrația legală, integrarea resortisanților țărilor
terțe și returnarea;
(b)
înființarea de rețele transnaționale
de cooperare și de proiecte-pilot, inclusiv proiecte inovatoare, bazate pe
parteneriate transnaționale între organisme cu sediul în două sau mai
multe state membre, menite să stimuleze inovarea, să faciliteze
schimburile de experiență și de bune practici;
(c)
studii privind posibile noi forme de cooperare ale
Uniunii în domeniul azilului, imigrației, integrării și returnării,
precum și al legislației relevante a UE, privind diseminarea și
schimbul de informații privind cele mai bune practici și toate
celelalte aspecte legate de politicile în materie de azil, imigrație,
integrare și returnare, inclusiv comunicarea instituțională
privind prioritățile politice ale Uniunii;
(d)
dezvoltarea și aplicarea de către statele
membre a unor instrumente statistice, metode și indicatori comuni pentru
măsurarea rezultatelor politicii în domeniul azilului, migrație
legală și integrare și returnare;
(e)
pregătirea, monitorizarea, sprijinul
administrativ și tehnic, dezvoltarea unui mecanism de evaluare, necesare
pentru punerea în aplicare a politicilor în materie de azil și
imigrație;
(f)
cooperarea cu țările terțe, în
special în contextul punerii în aplicare a acordurilor de readmisie, al
parteneriatelor pentru mobilitate și al programelor de protecție
regională.
3. Acțiunile menționate la prezentul
articol sunt puse în aplicare în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul
(UE) nr. …/… [Regulament orizontal].
Articolul 22
Asistența în situații de
urgență
1. Fondul acordă asistență
financiară pentru a răspunde nevoilor urgente și specifice în
cazul unei situații de urgență.
2. Asistența de urgență este
pusă în aplicare în conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (UE) nr.
…/… [Regulament orizontal].
Articolul 23
Rețeaua europeană de
migrație
1. Fondul sprijină Rețeaua
europeană de migrație și asigură asistența
financiară necesară activităților și dezvoltării
sale în viitor.
2. Obiectivul Rețelei europene de migrație este:
(a)
să servească drept consiliu consultativ
al Uniunii pentru migrație și azil, prin coordonare și
cooperare, atât la nivel național, cât și la nivelul UE, cu
reprezentanți ai statele membre, ai mediului academic, ai societății
civile, ai grupurilor de reflecție și ai altor entități ale
Uniunii/internaționale;
(b)
să răspundă nevoilor de
informații privind migrația și azilul ale instituțiilor
Uniunii și ale statelor membre, prin furnizarea de informații
actualizate, obiective, fiabile și comparabile privind migrația
și azilul, în vederea sprijinirii procesului de elaborare a politicilor în
Uniunea Europeană, în aceste domenii;
(c)
să pună la dispoziția publicului
larg informațiile menționate la litera (b).
3. Pentru a
își atinge obiectivul, Rețeaua europeană de migrație
(a)
colectează și face schimb de date și
informații actualizate, obiective, fiabile și comparabile provenite
de la o serie largă de surse, inclusiv în cadrul unor reuniuni, prin
mijloace electronice, prin studii comune și prin intermediul unor
solicitări ad-hoc;
(b)
realizează analiza datelor și
informațiilor menționate la litera (a), inclusiv
îmbunătățirea comparabilității, și o pune la
dispoziția factorilor politici de decizie, în special, într-un format
accesibil;
(c)
întocmește și publică rapoarte
periodice privind situația migrației și azilului în Uniune
și în statele membre;
(d)
prin furnizarea informațiilor pe care le
produce, servește drept referință publicului larg pentru
informații obiective și imparțiale privind migrația și
azilul.
4. Rețeaua europeană de
migrație, EASO și agenția Frontex, se asigură că
activitățile lor sunt coerente și coordonate.
5. Rețeaua europeană de
migrație este alcătuită din:
(a)
Comisie, care coordonează activitatea
Rețelei europene de migrație, și se asigură, în special,
că aceasta reflectă în mod adecvat prioritățile politice
ale Uniunii în domeniul migrației și azilului;
(b)
un comitet director care asigură orientarea
politică și aprobă activitățile Rețelei europene
de migrație, care este format din Comisie, plus experți din statele
membre, Parlamentul European și ai altor entități relevante;
(c)
puncte naționale de contact desemnate de
statele membre, fiecare dintre acestea cuprinzând cel puțin trei
experți care dețin, la nivel colectiv, competențe în domeniul
azilului și migrației, acoperind aspecte legate de elaborarea
politicilor, drept, cercetare și statistică, și care
coordonează și asigură contribuțiile naționale la
activitățile menționate la articolul 19 alineatul (1), pentru a
dispune de contribuții din partea tuturor părților interesate
relevante;
(d)
alte entități relevante de la nivel
național și al Uniunii în domeniul migrației și azilului.
6. Comisia stabilește prin acte de
punere în aplicare normele detaliate de funcționare a Rețelei
europene de migrație, în conformitate cu procedura menționată la
articolul 27 alineatul (2).
7. Suma pusă la dispoziție
pentru Rețeaua europeană de migrație în cadrul creditelor anuale
ale fondului și programul de lucru care stabilește
prioritățile pentru activitățile sale se adoptă în
conformitate cu procedura menționată la articolul 27 alineatul (3)
și, în cazul în care este posibil, combinat cu programul de lucru pentru
acțiunile Uniunii și asistența în situații de
urgență.
8. Asistența financiară
furnizată pentru activitățile Rețelei Europene de
migrație se acordă sub forma unor granturi alocate punctelor
naționale de contact și a unor contracte publice, după caz, în
conformitate cu Regulamentul financiar.
Articolul 24
Asistența tehnică
1. La inițiativa și/sau în numele Comisiei,
se utilizează anual până la 2,5 milioane EUR din fond pentru
asistență tehnică, în conformitate cu articolul 10 din
Regulamentul (UE) nr. …/…[regulament orizontal].
2. La inițiativa unui stat membru, Fondul
contribuie cu până la 5 % din suma totală alocată statului
membru pentru asistența tehnică din cadrul programului național,
în conformitate cu articolul 20 din Regulamentul (UE) nr. …/…[regulament
orizontal].
CAPITOLUL VI
DISPOZIȚII FINALE
Articolul 25
Dispoziții specifice privind
sumele forfetare pentru relocare și transfer
Prin derogare de la normele privind
eligibilitatea cheltuielilor stabilite la articolul 18 din Regulamentul (UE)
nr. …/… [regulament orizontal], în special în ceea ce privește sumele
forfetare și ratele fixe, sumele forfetare alocate statelor membre pentru
relocare și/sau transfer în conformitate cu prezentul regulament sunt:
–
scutite de obligația de a avea la bază date
statistice sau istorice și
–
Acordate cu condiția ca persoana căreia i se
alocă suma forfetară să fi fost efectiv relocată
și/sau transferată, în conformitate cu prezentul regulament.
Articolul 26
Exercitarea delegării
1. Se conferă Comisiei competența de
a adopta acte delegate, cu respectarea condițiilor stabilite în prezentul
articol.
2. Delegarea competențelor menționate
în prezentul regulament este conferită Comisiei pentru o perioadă de
șapte ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
Delegarea competențelor se prelungește tacit pentru perioade cu durată
identică, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau
Consiliul se opune unei astfel de prelungiri, cu cel târziu trei luni înainte
de expirarea fiecărei perioade.
3. Delegarea competențelor
menționată în prezentul regulament poate fi revocată în orice
moment de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare încheie
delegarea competențelor precizate în decizia respectivă. Aceasta
produce efecte începând cu ziua următoare publicării deciziei în Jurnalul
Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară,
precizată în decizie. Revocarea nu aduce atingere validității
actelor delegate care sunt deja în vigoare.
4. De îndată ce adoptă un act
delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și
Consiliului.
5. Un act delegat adoptat în temeiul
prezentului regulament intră în vigoare doar dacă Parlamentul
European sau Consiliul nu formulează obiecții în termen de două
luni de la data la care actul respectiv a fost notificat acestora sau
dacă, înainte de expirarea perioadei în cauză, atât Parlamentul
European, cât și Consiliul au informat Comisia că nu vor ridica
obiecții. Acest termen se
prelungește cu două luni, la inițiativa Parlamentului European
sau a Consiliului.
Articolul 27
Procedura comitetului
1. Comisia este asistată de comitetul
comun „Azil, migrație și securitate” înființat prin articolul 55
alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. …/… [regulament orizontal].
2. În cazul în care se face trimitere la
prezentul alineat, se aplică articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.
3. În cazul în care se face trimitere la
prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.
Articolul 28
Revizuirea
Pe baza unei propuneri a Comisiei, Parlamentul
European și Consiliul revizuiesc prezentul regulament până la data de
30 iunie 2020, cel târziu.
Articolul 29
Aplicabilitatea Regulamentului (UE)
nr. …/… [regulament orizontal]
Pentru acest fond, se aplică
dispozițiile [Regulamentului (UE) nr. …/…].
Articolul 30
Abrogarea
Următoarele decizii se abrogă cu
efect de la 1 ianuarie 2014:
(a)
Decizia 573/2007/CE;
(b)
Decizia 575/2007/CE;
(c)
Decizia 2007/435/CE;
(d)
Decizia 2008/381/CE.
Articolul 31
Dispoziții tranzitorii
1. Prezentul regulament nu aduce atingere
continuării sau modificării, inclusiv anulării totale sau
parțiale, a proiectelor și programelor anuale în cauză, până
la încheierea acestora, sau a asistenței aprobate de către Comisie pe
baza deciziilor nr. 573/2007/CE, nr. 575/2007/CE și 2007/435/CE sau pe
baza oricărei alte legislații aplicabile asistenței respective
la 31 decembrie 2013.
Prezentul regulament nu aduce atingere
continuării sau modificării, inclusiv anulării totale sau
parțiale a sprijinului financiar aprobat de Comisie pe baza Deciziei 2008/381/CE
sau pe baza oricărei alte legislații aplicabile asistenței
respective la 31 decembrie 2013.
2. La adoptarea deciziilor privind
cofinanțarea în temeiul prezentului regulament, Comisia ia în considerare
măsurile adoptate pe baza deciziilor nr. 573/2007/CE, nr. 575/2007/CE, 2007/435/CE
și 2008/381/CE înainte de [data publicării în Jurnalul Oficial]
și care au repercusiuni financiare pe durata acoperită de
cofinanțarea respectivă.
3. Sumele angajate pentru cofinanțare,
aprobate de Comisie între 1 ianuarie 2011 și 31 decembrie 2013,
pentru care documentele necesare închiderii acțiunilor nu au fost trimise
Comisiei înainte de expirarea termenului-limită pentru înaintarea
raportului final, sunt dezangajate automat de către Comisie până la
data de 31 decembrie 2017, impunându-se restituirea sumelor plătite în mod
nejustificat.
4. Sumele corespunzătoare unor
acțiuni care au fost suspendate din cauza unor proceduri juridice sau
administrative cu efect suspensiv nu sunt luate în considerare la calcularea
sumelor care urmează a fi dezangajate automat.
Articolul 32
Intrarea în vigoare și aplicarea
Prezentul regulament intră în vigoare în
ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii
Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu
în toate elementele sale și se aplică direct în statele membre în
conformitate cu tratatele.
Adoptat la Bruxelles,
Pentru Parlamentul European                      Pentru Consiliu
Președintele                                                  Președintele
ANEXA I
Defalcările indicative multianuale pe stat
membru pentru perioada 2014 2020
ANEXA II
Listă de acțiuni specifice
conform articolului 16
(1)
stabilirea și dezvoltarea în Uniune a centrelor de tranzit
și de procesare a cererilor pentru refugiați, în special pentru a
sprijini operațiunile de relocare efectuate în cooperare cu ICNUR;
(2)
noi abordări, în cooperare cu ICNUR, privind accesul
la procedurile de azil care vizează principalele țări de tranzit,
cum ar fi programe de protecție pentru anumite grupuri sau anumite
proceduri de examinare a cererilor de azil;
(3)
inițiative comune între statele membre în domeniul
integrării, cum ar fi evaluare comparativă, evaluări inter
pares sau testarea modulelor europene, de exemplu privind dobândirea de
competențe lingvistice sau organizarea de programe introductive;
(4)
inițiative comune care vizează identificarea
și punerea în aplicare de noi abordări privind procedurile la prima
întâlnire și standardele de protecție a minorilor
neînsoțiți;
(5)
operațiuni comune de returnare, inclusiv
acțiuni comune privind punerea în aplicare a acordurilor de readmisie ale
Uniunii;
(6)
proiecte comune de reintegrare în țările
de origine în vederea unei returnări durabile, precum și acțiuni
comune de consolidare a capacităților țărilor terțe de
a pune în aplicare acordurile de readmisie ale Uniunii;
(7)
inițiative comune care vizează
reunificarea familiei și reintegrarea minorilor neînsoțiți în
țările lor de origine;
(8)
înființarea de centre comune de migrație în
țările terțe, precum și proiecte comune de promovare a
cooperării între agențiile de recrutare și serviciile de ocupare
a forței de muncă din statele membre și țările
terțe.
ANEXA III
Lista priorităților comune
ale Uniunii în ceea ce privește relocarea pentru perioada 2014-2015
(1)
Programul regional de protecție în Europa de Est
(Belarus, Moldova, Ucraina);
(2)
Programul regional de protecție în Cornul
Africii (Djibouti, Kenya, Yemen);
(3)
Programul regional de protecție în Africa de Nord
(Egipt, Libia, Tunisia);
(4)
refugiați în regiunea Africii de Est/Marile lacuri;
(5)
refugiații irakieni în Siria, Liban, Iordania;
(6)
refugiații irakieni în Turcia.
FIȘĂ
FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ
1.           CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI
              1.1.    Denumirea propunerii/inițiativei
              1.2.    Domeniul (domeniile) de politică
vizat(e) în structura ABM/ABB
              1.3.    Tipul propunerii/inițiativei
              1.4.    Obiectiv(e)
              1.5.    Motivele propunerii/inițiativei
              1.6.    Durata și impactul financiar
              1.7.    Metoda (metodele) de gestionare
preconizată (preconizate)
2.           MĂSURI DE GESTIONARE
              2.1.    Dispoziții în materie de monitorizare
și raportare
              2.2.    Sistemul de gestiune și control
              2.3.    Măsurile de prevenire a fraudelor
și a neregulilor
3.           IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL
PROPUNERII/INIȚIATIVEI
              3.1.    Rubrica (rubricile) din cadrul financiar
multianual și linia bugetară (liniile bugetare) de cheltuieli
afectată (afectate)
              3.2.    Impactul estimat asupra cheltuielilor

              3.2.1. Sinteza
impactului estimat asupra cheltuielilor
              3.2.2. Impactul
estimat asupra creditelor operaționale
              3.2.3. Impactul
estimat asupra creditelor cu caracter administrativ
              3.2.4. Compatibilitatea
cu cadrul financiar multianual actual
              3.2.5. Participarea
terților la finanțare
              3.3.    Impactul estimat asupra
veniturilor
FIȘĂ FINANCIARĂ
LEGISLATIVĂ

1.
CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI
1.1.
Titlul propunerii/inițiativei

Comunicarea „
Construirea unei Europe deschise și sigure: bugetul afacerilor interne pentru perioada 2014-2020 ”;
Propunere de
regulament al Consiliului de stabilire a dispozițiilor generale privind
Fondul pentru azil și migrație și instrumentul de sprijin
financiar pentru cooperarea polițienească, prevenirea și
combaterea criminalității, precum și gestionarea crizelor;
Propunere de
Regulament de instituire a Fondului pentru azil și migrație.

1.2.
Domeniul (domeniile) de politică vizate în structura
ABM/ABB[26]

În prezent,
rubrica 3 titlul 18 - Afaceri interne
Viitoarele
perspective financiare multianuale: rubrica
3 (Securitate și cetățenie) – „Fondul pentru azil și
migrație”
Tipul propunerii/inițiativei
þ Propunere/inițiativă care se
referă la o acțiune nouă (finanțarea afacerilor
interne pentru perioada 2014-2020)
¨ Propunere/inițiativă
care se referă la o acțiune nouă ca urmare a unui
proiect-pilot/a unei acțiuni pregătitoare[27]
¨ Propunere/inițiativă care se
referă la prelungirea unei acțiuni
¨ Propunere/inițiativă
care se referă la o acțiune reorientată către o
acțiune nouă

1.3.
Obiective
1.3.1.
Obiectivul (obiectivele) strategic(e) multianual(e)
al(e) Comisiei vizat(e) de propunere/inițiativă

Obiectivul final
al politicilor în materie de afaceri interne este crearea unui spațiu
fără frontiere interne, în care cetățenii UE și
resortisanții țărilor terțe pot intra, circula, locui
și lucra, aducând idei noi, capital, cunoștințe și inovare
sau completând lacunele de pe piețele naționale ale forței de
muncă, încrezători că drepturile lor sunt pe deplin respectate
și că le este asigurată securitatea. Cooperarea cu
țările terțe și organizațiile internaționale este
esențială pentru realizarea acestui obiectiv.
Importanța
crescândă a politicilor în materie de afaceri interne a fost
confirmată de Programul de la Stockholm și de planul său de
acțiune, a cărui punere în aplicare constituie o prioritate
strategică pentru Uniune și acoperă domenii cum ar fi
migrația (migrația legală și integrarea, azilul,
migrația ilegală și returnarea), securitatea (prevenirea și
combaterea terorismului și a criminalității organizate,
cooperarea polițienească), gestionarea frontierelor externe (inclusiv
politica în domeniul vizelor), precum și dimensiunea externă a
acestor politici. Tratatul de la Lisabona permite Uniunii să dea
dovadă de mai multă ambiție în felul în care răspunde
preocupărilor cotidiene ale cetățenilor în spațiul de libertate,
securitate și justiție. Prioritățile politicii în domeniul
afacerilor interne, în special integrarea resortisanților
țărilor terțe, ar trebui considerate și în contextul celor
șapte inițiative emblematice prezentate în Strategia Europa 2020,
care urmărește să ajute UE să depășească
actuala criză financiară și economică și să
realizeze o creștere inteligentă, durabilă și
favorabilă incluziuni.
Fondul pentru
azil și migrație va furniza asistența financiară
necesară pentru transformarea obiectivelor Uniunii în materie de afaceri
interne în rezultate concrete.

1.3.2.
Obiectivul (obiectivele) specific(e) și
activitatea (activitățile) ABM/ABB în cauză

FONDUL
PENTRU AZIL ȘI MIGRAȚIE
(a)        consolidarea și dezvoltarea sistemului european comun de azil,
inclusiv a dimensiunii sale externe;
(b)        sprijinirea migrației legale către Uniune, în conformitate cu
necesitățile economice și sociale din statele membre și
promovarea integrării efective a resortisanților țărilor
terțe, inclusiv a solicitanților de azil și a beneficiarilor de
protecție internațională;
(c)        consolidarea strategiilor echitabile și eficace ale statelor
membre în materie de returnare, punând accentul pe sustenabilitatea
returnării și pe readmisia efectivă în țările de
origine;
(d)        consolidarea solidarității și împărțirea
responsabilității între statele membre, fiind vizate în special
statele care sunt cele mai afectate de fluxurile de migrație și azil.

Activitățile
curente în cadrul ABB în cauză: 18.03 (Fondul european pentru refugiați, măsuri de
urgență și Fondul european de integrare a resortisanților
țărilor terțe) și 18.02 (în ceea ce privește Fondul
european de returnare).

1.3.3.
Rezultatul(rezultatele) și impactul
preconizate

A se preciza efectele
pe care propunerea/inițiativa ar trebui să le aibă asupra
beneficiarilor vizați/grupurilor vizate.
Efectele propunerii
asupra beneficiarilor/grupurilor-țintă sunt descrise în detaliu la
punctul 4.1.2 din evaluarea impactului.
În general,
simplificarea introdusă la toate nivelurile procesului de finanțare
și în fiecare mod de gestionare va avea un efect benefic real asupra
proceselor în cadrul cărora se va gestiona sprijinul financiar.
Principalii
beneficiari ai sprijinului financiar pentru azil și migrație vor fi
direcțiile statelor membre care răspund de punerea în aplicare a
acquis-ului sau a politicilor relevante, precum și organizațiile
internaționale sau ONG-urile care desfășoară
activități în domeniul azilului și migrației (procedura de
admisie, măsurile de integrare și operațiunile de returnare).
Grupurile-țintă
care beneficiază de modificări sunt solicitanții de azil,
persoanele care beneficiază de protecție internațională,
refugiații relocați și alți resortisanți ai
țărilor terțe care vin în UE pentru diferite motive și
având nevoi diferite (de exemplu, din motive economice, pentru reîntregirea
familiei, minorii neînsoțiți etc.). Va fi mai ușor să se
ajungă la aceste grupuri-țintă, întrucât unificarea într-un
singur fond a diferitelor acțiuni privind gestionarea fluxurilor de
migrație are rolul de a facilita accesul la finanțare (o autoritate
responsabilă, o mai bună vizibilitate și un domeniu mai precis
de aplicare a intervenției) și se va obține o mai mare
flexibilitate a sprijinului (de exemplu, același tip de acțiuni
direcționate spre mai multe grupuri-țintă). De asemenea, va fi
extins domeniul de aplicare al intervenției, care va acoperi ansamblul
lanțului de migrație cu diferite grupuri-țintă, inclusiv
grupuri-țintă extinse, și anume resortisanți ai
țărilor terțe din a doua generație (care au tatăl sau
mama resortisanți ai unei țări terțe).

1.3.4.
Indicatori de rezultat și de impact

A se preciza
indicatorii care permit monitorizarea punerii în aplicare a
propunerii/inițiativei.
Datorită
necesității de a se pune în aplicare o politică a dialogului
înainte de dezvoltarea programelor naționale, în această etapă
nu se pot stabili indicatori definitivi care vor fi utilizați în evaluarea
modului de îndeplinire a obiectivelor specifice menționate anterior.
Cu toate acestea, în materie de azil și migrație,
indicatorii vor include, inter alia, nivelul de
îmbunătățire a condițiilor de primire a solicitanților
de azil, a calității procedurilor de azil, a convergenței
ratelor de recunoaștere între statele membre, a eforturilor statelor
membre în materie de relocare, a nivelului de participare sporită a
resortisanților țărilor terțe la ocuparea forței de
muncă, la educație și la procesele democratice, a numărului
de persoane returnate și a intensificării asistenței reciproce
între statele membre, inclusiv prin cooperare practică și transfer.

1.4.
Motivele propunerii/inițiativei
1.4.1.
Cerința (cerințele) de îndeplinit pe termen
scurt sau lung

În perioada 2014-2020,
UE se va confrunta în continuare cu provocări considerabile în domeniul
afacerilor interne. Având în vedere
schimbările demografice, transformările de natură
structurală care se produc pe piețele forței de muncă
și concurența pentru atragerea competențelor, o politică
vizionară în materie de migrație legală și integrare va fi
esențială pentru consolidarea competitivității UE și a
coeziunii sociale, pentru dezvoltarea societăților noastre și
crearea de oportunități pentru fiecare. De asemenea, UE trebuie să abordeze în mod corespunzător
migrația ilegală și lupta împotriva traficului de persoane. În același timp, trebuie să facem în
continuare dovada solidarității noastre cu persoanele care au nevoie
de protecție internațională. Finalizarea unui sistem european comun, mai protectiv și mai
eficient în materie de azil, care să reflecte valorile noastre,
rămâne o prioritate.
Cooperarea cu
țările din afara UE și cu organizațiile internaționale
este esențială pentru îndeplinirea acestor obiective. Evenimentele recente din Africa de Nord au pus în
evidență cât de important este ca UE să pună în
practică o abordare cuprinzătoare și coordonată în materie
de migrație, frontiere și securitate. Prin urmare, este necesar să se consolideze importanța
crescândă a dimensiunii externe a politicilor UE în domeniul afacerilor
interne, în deplină coerență cu politica externă a Uniunii.

1.4.2.
Valoarea adăugată a implicării UE

Gestionarea
fluxurilor de migrație reprezintă o provocare ce nu poate fi
rezolvată numai de statele membre. Acesta este un domeniu în care există o valoare adăugată
evidentă în mobilizarea bugetului UE.
Unele state
membre suportă o sarcină majoră din cauza situației lor
geografice și a lungimii frontierelor externe ale Uniunii, pe care trebuie
să o gestioneze. Prin urmare,
principiul solidarității și împărțirea echitabilă
a responsabilităților între statele membre se află în centrul
politicilor comune privind azilul și imigrația. Bugetul UE prevede mijloacele de abordare a implicațiilor
financiare ale acestui principiu.
În ceea ce
privește dimensiunea externă a afacerilor interne, este evident
că adoptarea măsurilor și punerea în comun a resurselor la
nivelul UE vor spori semnificativ influența de care are nevoie UE pentru a
convinge țările terțe să se alăture UE în problemele
legate de migrație care prezintă interes în primul rând pentru UE
și pentru statele membre.
Dreptul UE de
a acționa în domeniul afacerilor interne rezultă din titlul V –
„Spațiul de libertate, securitate și justiție” din Tratatul
privind Funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolul 77
alineatul (2), articolul 78 alineatul (2), articolul 79 alineatele (2) și
(4), articolul 82 alineatul (1), articolul 84 și articolul 87 alineatul (2)
din TFUE. Cooperarea cu
țările terțe și cu organizațiile internaționale
este prevăzută la articolul 212 alineatul (3) din TFUE. Propunerile se conformează principiului
subsidiarității, întrucât cea mai mare parte a finanțării va
fi executată în conformitate cu principiul gestiunii partajate și cu
respectarea competențelor instituționale ale statelor membre.

1.4.3.
Învățăminte desprinse din
experiențele similare anterioare

Cu toate
că, în general, se consideră că instrumentele financiare actuale
din domeniul afacerilor interne își îndeplinesc obiectivele și
funcționează eficient, învățămintele desprinse din
evaluarea la jumătatea perioadei și din consultarea
părților interesate au evidențiat că este necesar:
–      să se simplifice și să se raționalizeze viitoarele
instrumente din domeniul afacerilor interne prin reducerea la două a
numărului de programe financiare, prin crearea unui Fond pentru azil
și migrație și a unui Fond pentru securitate internă.        Acest
lucru va permite UE să utilizeze într-un mod mai strategic instrumentele
sale, astfel încât acestea să poată oferi un răspuns mai prompt
priorităților și cerințelor politice ale UE;
–      să se consolideze rolul UE de actor mondial, prin includerea unei
componente cu dimensiune externă în viitoarele fonduri, astfel încât
să se consolideze influența UE privind dimensiunea de politică
externă a politicilor din domeniul afacerilor interne;
–      să se acorde prioritate gestiunii partajate și nu gestiunii
centralizate, atunci când este posibil, pentru a se elimina sarcinile
birocratice inutile;
–      să se stabilească o abordare axată mai mult pe rezultate
în ceea ce privește gestiunea partajată, prin trecerea la o
programare multianuală cu un dialog privind politicile în domeniu la nivel
de funcționari de rang înalt, ceea ce va asigura că programele
naționale ale statelor membre sunt pe deplin aliniate la obiectivele
și prioritățile de politică ale UE și sunt concentrate
pe obținerea de rezultate;
–      să se îmbunătățească gestiunea
centralizată pentru a oferi o serie de instrumente pentru
activitățile aferente politicii în domeniu, inclusiv sprijin pentru
acțiunile transnaționale, în special acțiuni inovatoare și
acțiuni din țările terțe sau legate de acestea (dimensiunea
externă), precum și acțiuni urgente, studii și evenimente;
–      să se stabilească un cadru comun de reglementare, cu un set
comun de norme privind programarea, raportarea, gestionarea financiară
și controalele financiare, care să fie cât mai asemănătoare
cu cadrul celorlalte fonduri gestionate de UE în conformitate cu modul de
gestiune partajată, astfel încât toate părțile interesate
să înțeleagă mai bine normele și să se asigure un grad
ridicat de coerență și consecvență;
–      să se ofere un răspuns rapid și eficient în cazuri de
urgență, prin structurarea în așa fel a fondurilor încât UE
să poată reacționa corespunzător în situații cu o
evoluție rapidă;
–      să se intensifice rolul agențiilor din domeniul afacerilor
interne pentru a se stimula cooperarea practică dintre statele membre,
prin mandatarea lor să pună în aplicare acțiuni specifice, în
același timp asigurându-se un control politic adecvat asupra
activităților acestor agenți.
Mai multe
detalii pot fi găsite în evaluarea impactului și în expunerile de
motive din fiecare regulament.

1.4.4.
Coerența și posibila sinergie cu alte
instrumente relevante

O serie de
instrumente ale UE vor oferi sprijin activităților care sunt
complementare activităților ce vor beneficia de finanțare de la
Fondul pentru azil și migrație și de la Fondul pentru securitate
internă:
În prezent, Fondul
social european sprijină măsurile de integrare privind accesul la
piața forței de muncă, în timp de Fondul de integrare
finanțează măsuri cum ar fi cursuri de orientare civică,
participarea la viața socială și civică, accesul în
condiții de egalitate la servicii etc. Măsurile de integrare vor fi
sprijinite în continuare conform acelorași principii în cadrul Fondului
pentru azil și migrație și în cadrul viitorului Fond social
european.
Componentele
dimensiunii externe a Fondului pentru azil și migrație vor sprijini
acțiunile din țările terțe și legate de acestea, care
au în vedere, în principal, interesele și obiectivele UE, au un impact
direct în UE și în statele membre ale acesteia și asigură continuitatea
activităților implementate pe teritoriul UE. Această
finanțare va fi concepută și executată în
concordanță cu acțiunea externă a UE și cu politica sa
externă. Finanțarea în cauză nu este concepută pentru
sprijinirea acțiunilor care sunt orientate spre dezvoltare și aceasta
va completa, când este cazul, asistența financiară acordată prin
instrumentele de ajutor extern. În acest context, succesorul programului
tematic „Migrație și azil” și al Instrumentului de stabilitate
va prezenta un interes deosebit pentru domeniul afacerilor interne. Instrumentele
pentru ajutor extern sprijină nevoile de dezvoltare ale țărilor
beneficiare sau interesele politice generale ale UE față de
partenerii strategici, în timp ce fondurile pentru afacerile interne vor
sprijini acțiuni specifice din țările terțe, în beneficiul
politicii UE în domeniul migrației. Prin urmare, acestea vor rezolva o
deficiență specifică și vor contribui la completarea
setului de instrumente de care dispune UE.

1.5.
Durata acțiunii și a impactului financiar
al acesteia

þ Propunere/inițiativă pe durată
determinată
–
þ      Propunere/inițiativă în vigoare de la 1.1.2014
până la 31.12.2020
–
þ      Impact financiar din 2014 până în 2023
¨ Propunere/inițiativă pe durată
nedeterminată
–
punere în aplicare cu o perioadă de demarare
din AAAA până în AAAA,
–
urmată de o perioadă de funcționare
în regim de croazieră.

1.6.
Modul (modurile) de gestionare preconizat(e)[28]

þGestiune centralizată directă de către Comisie
þ Gestiune centralizată indirectă, cu
delegarea sarcinilor de execuție:
–
þ      agențiilor executive
–
þ      organismelor instituite de Comunități[29]
–
þ      organismelor publice naționale/organismelor cu misiune de
serviciu public.
–
¨      persoanelor cărora li se încredințează executarea
unor acțiuni specifice în temeiul titlului V din Tratatul privind Uniunea
Europeană, identificate în actul de bază relevant în sensul
articolului 49 din Regulamentul financiar
þ Gestiune partajată cu statele membre
þ Gestiune descentralizată împreună cu
țări terțe
þ Gestiune în comun cu organizații
internaționale (de precizat)
Dacă se
indică mai multe tipuri de gestiune, se furnizează detalii
suplimentare în secțiunea „Observații”.
Observații:
În principal,
propunerile vor fi puse în aplicare prin gestiune partajată, împreună
cu programele naționale multianuale.
Obiectivele
care urmează a fi atinse în conformitate cu programele naționale vor
fi completate cu „acțiunile Uniunii” și un mecanism de reacție
rapidă pentru a face față situațiilor de urgență. În cea mai mare parte, acestea vor fi sub forma
unor granturi și achiziții în cadrul gestiunii partajate și vor
include acțiuni în țările terțe și în
legătură cu acestea.
Vor fi
utilizate toate mijloacele posibile pentru a se evita fragmentarea, prin
concentrarea resurselor în realizarea unui număr limitat de obiective ale
UE, precum și prin utilizarea expertizei principalelor părți
interesate, după caz, pe baza acordurilor de parteneriat și a
acordurilor-cadru.
Asistența
tehnică la inițiativa Comisiei va fi pusă în aplicare prin
gestiune directă centralizată.

2.
MĂSURI DE GESTIONARE
2.1.
Dispoziții în materie de monitorizare și
raportare

A se preciza
frecvența și condițiile.
În cazul
gestiunii partajate, se propune un cadru coerent
și eficient pentru procedurile de raportare, monitorizare și
evaluare. Pentru fiecare program național, statele membre vor fi solicitate
să înființeze un comitet de monitorizare la care poate participa
și Comisia.
Statele membre
vor raporta anual cu privire la punerea în aplicare a programului multianual. Aceste rapoarte reprezintă o condiție
preliminară pentru efectuarea plăților anuale. Pentru a fi luate în considerare în cadrul
procesului de evaluare la jumătatea perioadei, rapoartele vor fi
solicitate în 2017 pentru a furniza informații suplimentare cu privire la
progresele înregistrate în vederea atingerii obiectivelor.
Un exercițiu similar va avea loc în 2019, pentru a
putea, după caz, efectua ajustări în cursul ultimului exercițiu
financiar (2020).
Pentru a
sprijini dezvoltarea unei culturi întemeiate pe evaluări în domeniul
afacerilor interne, fondurile vor avea un cadru comun de evaluare și
monitorizare cu indicatori de politică globali, care pun în
evidență o abordare axată pe rezultate a fondurilor și
rolul esențial pe care îl pot juca în combinația de politici pentru
atingerea obiectivelor privind crearea unui spațiu de libertate,
securitate și justiție. Acești
indicatori se referă la impactul pe care l-ar putea avea fondurile: dezvoltarea unei culturi comune în ceea ce
privește securitatea frontierelor, cooperarea polițienească
și gestionarea crizelor, gestionarea
eficace a fluxurilor de migrație în UE, un tratament corect și echitabil al resortisanților
țărilor terțe, solidaritate
și cooperare între statele membre în modul de abordare a problemelor
migrației și securității interne și o abordare
comună la nivelul UE privind migrația și securitatea în ceea ce
privește țările terțe.
Pentru a
asigura o aplicare corespunzătoare a principiilor privind evaluarea
și, ținând seama de experiența practică legată de
evaluare în statele membre în cadrul finanțării actuale acordate de
către UE în domeniul afacerilor interne, Comisia și statele membre
vor coopera pentru a dezvolta cadrul comun de evaluare și monitorizare, inter
alia prin definirea modelelor și a indicatorilor comuni privind
rezultatele.
Toate
măsurile vor fi stabilite la începutul perioadei de programare,
permițând astfel statelor membre să își instituie propriile
sisteme de raportare și de evaluare pe baza principiilor și
cerințelor convenit.
Pentru a
reduce sarcina administrativă și pentru a asigura sinergii între
raportare și evaluare, informațiile necesare pentru rapoartele de
evaluare vor valorifica și completa informațiile furnizate de
către statele membre în rapoartele anuale privind punerea în aplicare a
programelor naționale.
În 2018,
Comisia va prezenta, de asemenea, un raport privind evaluarea la jumătatea
perioadei a programelor naționale.
Într-o
perspectivă mai generală, Comisia va
prezenta, până la 31.12.2018, un raport intermediar privind utilizarea
fondurilor, precum și un raport de evaluare ex-post până la 30.6.2024,
care să acopere în totalitate punerea în aplicare (și anume, nu doar
programele naționale în cadrul gestiunii partajate).

2.2.
Sistemul de gestionare și control
2.2.1.
Riscul (riscurile) identificat(e)

DG HOME nu s-a
confruntat cu riscuri majore de erori în programele sale de cheltuieli. Acest lucru este confirmat de absența
constantă a unor constatări semnificative în rapoartele anuale
întocmite de Curtea de Conturi, precum și de absența unei rate de
eroare reziduală mai mare de 2 % în ultimii ani în rapoartele anuale de
activitate ale DG HOME (și ale fostei DG JLS).
În cazul
gestiunii partajate, riscurile generale legate de
punerea în aplicare a programelor naționale se încadrează, în
principal, în trei categorii:
–      riscul unei utilizări ineficiente sau insuficient
direcționate a fondurilor;
–      erori provenite din complexitatea normelor și din deficiențe
ale sistemelor de gestionare și control;
–      utilizarea ineficientă a resurselor administrative
(proporționalitatea limitată a cerințelor);
De asemenea,
merită semnalate elementele specifice privind sistemul celor patru fonduri
în cadrul Programului general „Solidaritate și gestionarea fluxurilor de
migrație”.
–      Sistemul programelor anuale asigură efectuarea cu regularitate a
plăților finale, în baza unor cheltuieli verificate și auditate.
Cu toate acestea, perioada de eligibilitate a programelor anuale nu este
legată de exercițiul financiar al UE și, prin urmare,
lanțul de asigurare este total nesatisfăcător, chiar dacă
sistemul este foarte elaborat.
–      Comisia a stabilit norme de eligibilitate detaliate. Acest lucru
asigură, în principiu, omogenitatea cheltuielilor finanțate. Cu toate
acestea, sistemul creează un volum de muncă inutil pentru
autoritățile naționale și pentru Comisie și
sporește riscul de erori ale beneficiarilor și/sau ale statelor
membre din cauza interpretării eronate a normelor UE.
–      Sistemele actuale de gestionare și control sunt foarte
asemănătoare cu sistemele din cadrul fondurilor structurale. Cu toate
acestea există mici diferențe, în special în ceea ce privește
responsabilitățile la nivelul autorităților de certificare
și al autorităților de audit. Din această cauză se
creează o confuzie în rândul statelor membre, în special atunci când
autoritățile acționează în cele două tipuri de
fonduri. De asemenea, crește riscul de erori, ceea ce necesită o
monitorizare mai intensă.
Aceste
elemente vor fi schimbate semnificativ în cadrul prezentei propuneri:
–      sistemele de gestionare și control vor respecta cerințele
generale stabilite în fondurile CSC și vor fi conforme pe deplin cu noile
cerințe ale noului Regulament financiar: cele trei autorități
vor fi înlocuite de două autorități (autoritatea
responsabilă și autoritatea de audit), rolurile acestora fiind
precizate pentru a se obține o mai bună asigurare.
–      programarea multianuală cuplată cu închiderea anuală a
conturilor la plățile efectuate de autoritatea responsabilă va
alinia perioadele de eligibilitate cu conturile anuale ale Comisiei,
fără să sporească sarcina administrativă, comparativ
cu cea din sistemul actual.
–      controalele la fața locului vor fi efectuate ca parte din
controalele de nivelul 1, și anume, de către autoritatea
responsabilă, și vor sta la baza declarației anuale de asigurare
de gestiune.
–      clarificarea și simplificarea normelor de eligibilitate, precum
și armonizarea lor cu alte instrumente UE de asistență
financiară, ceea ce va reduce erorile făcute de către
beneficiarii care recurg la asistență financiară din diferite
surse. Aceste norme de eligibilitate vor fi stabilite la nivel național,
cu excepția unor principii de bază, similare celor utilizate pentru
fondurile CSC.
–      este încurajată utilizarea unor variante simplificate de costuri,
în special în cazul granturilor cu valoare redusă.
În cazul gestiunii
centralizate, principalele riscuri sunt următoarele:
–      riscul unei slabe corespondențe între proiectele primite și
prioritățile politice ale DG HOME;
–      riscul unei slabe calități a proiectelor selectate și al
unei slabe implementări a proiectului, de natură să reducă
impactul programului; din cauza procedurilor de selecție inadecvate, lipsa
de expertiză sau monitorizarea insuficientă;
–      riscul utilizării ineficiente sau neeconomice a fondurilor
alocate, atât în cazul granturilor (complexitatea rambursării costurilor
eligibile efective, coroborată cu posibilități limitate de
verificare documentară a costurilor eligibile), cât și în cazul
achizițiilor (uneori există un număr limitat de furnizori
economici care au cunoștințele de specialitate necesare, motiv pentru
care posibilitățile de a compara ofertele de preț sunt
insuficiente);
–      riscul privind capacitatea organizațiilor mici (în special) de a
controla efectiv cheltuielile și de a asigura transparența
operațiunilor desfășurate.
–      riscul reputațional pentru Comisie în cazul în care se
descoperă fraude sau activități infracționale; din
sistemele de control intern ale părților terțe se pot extrage
numai asigurări parțiale, din cauza numărului destul de mare de
contractanți și beneficiari eterogeni, fiecare operând propriul
sistem de control, adeseori de dimensiuni mai degrabă reduse.
Se
preconizează ca majoritatea acestor riscuri să fie reduse
datorită unei direcționări îmbunătățite a
propunerilor și a utilizării unor elemente simplificate introduse în
noul Regulamentul financiar.

2.2.2.
Metoda (metodele) de control preconizată
(preconizate)

Gestiune
partajată:
La nivelul
statelor membre, arhitectura propusă privind
sistemele de gestionare și control reprezintă o evoluție a
configurației instituite în perioada 2007-2013 și păstrează
majoritatea funcțiilor îndeplinite în perioada curentă, inclusiv
verificările administrative și la fața locului, controalele de
audit privind sistemele de gestionare și control și controalele de
audit privind proiectele. Cu toate acestea, secvența acestor funcții
a fost modificată, astfel încât verificările la fața locului
să devină o responsabilitate clară a autorității
responsabile, ca parte integrantă din pregătirea exercițiului
anual de verificare și închidere a conturilor.
Pentru
consolidarea responsabilității, autoritățile responsabile
vor fi acreditate de către un organism de acreditare național, care
răspunde de supravegherea lor constantă. Se preconizează că reducerea numărului de
autorități – eliminarea autorității de certificare și
reducerea numărului de fonduri – va avea drept efect reducerea sarcinii
administrative și o posibilitate sporită de consolidare a
capacității administrative dar, în același timp, va permite o
diviziune mai clară a responsabilităților.
Până în
prezent nu există o estimare fiabilă cu privire la costul controalelor
legate de fondurile cu gestiune partajată din domeniul afacerilor interne. Singura estimare disponibilă se referă
la FEDER și la Fondul de coeziune, unde costurile aferente sarcinilor care
trebuie îndeplinite în cadrul controalelor (la nivel național și
regional, cu excepția costurilor suportate de Comisie) sunt estimate la
circa 2 % din totalul fondurilor administrate în perioada 2007-2013. Aceste costuri sunt legate de următoarele
domenii de control: 1 % din costuri
provin din coordonarea și pregătirea programelor naționale, 82 %
se referă la gestionarea programelor, 4 % la certificare și 13 % la
audit.
Următoarele
propuneri vor crește costurile aferente controlului:
–      înființarea și funcționarea unui organism de acreditare
și, în general, modificarea sistemului;
–      prezentarea unei declarații de gestionare atașată la
conturile anuale;
–      verificările la fața locului care vor fi întreprinse de
autoritatea responsabilă;
–      necesitatea unei activități de audit suplimentare,
efectuată de autoritățile de audit în vederea auditării
declarației de gestionare.
Cu toate
aceste, există și propuneri care vor reduce costurile aferente
controlului:
–      autoritatea de certificare va înceta să mai existe. Deși
funcțiile sale vor fi parțial transferate către autoritatea responsabilă,
aceasta va permite statului membru să economisească o parte
substanțială a costurilor privind certificarea, datorită unei
îmbunătățiri a eficienței administrative, reducerii nevoii
de coordonare și reducerii domeniului de aplicare a auditurilor;
–      controalele care vor fi efectuate de către autoritatea de audit
vor fi orientate mai mult spre reefectuarea (unui eșantion) al
controalelor administrative și la fața locului întreprinse la primul
nivel de autoritatea responsabilă. Acest lucru va accelera procedura
contradictorie și va asigura că sunt efectuate toate controalele
necesare înainte de prezentarea conturilor anuale;
–      utilizarea costurilor simplificate va reduce sarcina și costurile
administrative la toate nivelurile, atât pentru administrații, cât și
pentru beneficiar;
–      verificarea și închiderea anuală a conturilor și
limitarea perioadei de verificare a conformității la 36 de luni
va reduce din perioada de păstrare a documentelor în vederea controlului,
atât pentru administrațiile publice, cât și pentru beneficiar;
–      crearea de fluxuri de comunicare electronică între Comisie și
statele membre va fi obligatorie.
La acestea
trebuie adăugate elementele de simplificare menționate la punctul 2.2.1
de mai sus care vor contribui, de asemenea, la reducerea sarcinii
administrative a beneficiarilor și, prin urmare, reprezintă o
reducere simultană a riscurilor de erori și a sarcinii
administrative.
Prin urmare,
în ansamblu, se preconizează că aceste propuneri vor determina o
redistribuire a costurilor de control, mai degrabă decât o creștere
sau o scădere. Cu toate acestea, se anticipează că această
redistribuire a costurilor (la nivelul tuturor funcțiilor și
datorită unui sistem de control adecvat, precum și la nivelul
statelor membre și al programelor), va permite o reducere mai
eficientă a riscurilor, precum și îmbunătățirea
și eficientizarea lanțului de asigurare..
La nivelul
Comisiei, nu se preconizează ca în primul
semestru din perioada de programare să scadă costul gestionării
și al controalelor efectuate privind gestiunea partajată. În primul
rând, se preconizează acest lucru deoarece cantitatea și domeniile de
politică vizate de gestiunea partajată se vor extinde, comparativ cu
perioada curentă. Prin urmare,
menținerea acelorași resurse necesită deja creșterea
eficienței. În plus, primii ani
se vor caracteriza prin existența multor sarcini importante care vor
trebui îndeplinite: încheierea
programelor 2007-2013 (ultimele rapoarte de închidere trebuie predate până
la 31 martie 2016), aprobarea programelor naționale multianuale pentru
perioada 20142020, crearea noului sistem de verificare și închidere a
conturilor. În a doua jumătate a
perioadei, resursele potențiale disponibile vor fi utilizate pentru
îmbunătățirea evaluării și a monitorizării.
Gestiunea centralizată
În ceea ce
privește gestiunea centralizată, Comisia va continua să aplice
propriul sistem de control, alcătuit din următoarele elemente
constitutive: supravegherea
operațiunilor de către direcțiile operaționale, controlul
ex-ante de către unitatea Buget și Control, Comitetul privind
achizițiile interne (JPS/HPC), controalele ex-post privind granturile ori
auditurile capacității de audit intern și/sau ale serviciului de
audit intern. Sectorul de control
ex-post aplică o „strategie de detectare” care vizează detectarea
numărului maxim de anomalii în vederea recuperării plăților
necuvenite. Pe baza acestei
strategii, auditurile sunt efectuate pe un eșantion de proiecte selectate
aproape exclusiv pe baza unei analize a riscurilor.
Datorită
acestei combinații de controale ex-ante și controale ex-post,
controale ale documentelor, cât și controale la fața locului, rata de
eroare reziduală medie cuantificabilă a fost sub 2 % în ultimii ani. Prin urmare, sistemul de control intern, precum
și costul acestuia este considerat adecvat în DG HOME pentru realizarea
obiectivului de a se obține o rată de eroare scăzută.
Totuși,
în acest context, DG HOME va continua să exploreze
posibilitățile de a consolida gestionarea și de a intensifica
simplificarea. În special, toate
opțiunile simplificate puse la dispoziție în cadrul noului Regulament
financiar vor fi utilizate cât mai mult posibil, întrucât se estimează
că ele vor contribui la reducerea sarcinii administrative pentru
beneficiari și, prin urmare, reprezintă o reducere simultană a
riscurilor de erori și a sarcinii administrative pentru Comisie.
Noi
direcții de acțiune
Propunerile
prevăd noi direcții de acțiune privind finanțarea din
partea UE în domeniul afacerilor interne, de exemplu o mai bună utilizare
a competențelor existente în cadrul agențiilor UE, dezvoltarea
dimensiunii externe și consolidarea mecanismelor de urgență.
Acestea vor necesita noi metode de gestionare și control
pentru DG HOME.
Sumele care vor fi alocate acestor noi direcții de
acțiune nu sunt încă stabilite, dar este puțin probabil să
fie semnificative în comparație cu bugetul general pentru afaceri interne. Cu toate acestea, va fi extrem de important
să se stabilească mijloacele interne și sistemul de lucru pentru
îndeplinirea acestor noi sarcini cât mai devreme posibil în perioada
respectivă, cu respectarea deplină a principiilor bunei gestiuni
financiare.
Analiza de mai
sus arată în mod clar că va trebui să se consolideze, în pofida
tuturor simplificărilor introduse, nivelul resurselor umane necesare
pentru execuția bugetului majorat al DG HOME.
            Necesarul de resurse umane va fi acoperit de
efectivele de personal ale DG-ului în cauză, alocate deja gestionării
acțiunii și/sau realocate intern în cadrul DG-ului, completate,
după caz, prin resurse suplimentare ce ar putea fi alocate DG-ului care
gestionează acțiunea în cadrul procedurii de alocare anuală
și în lumina constrângerilor bugetare.

2.3.
Măsurile de prevenire a fraudelor și a
neregulilor

A se preciza
măsurile de prevenire și de protecție existente sau preconizate.
Pe lângă
aplicarea tuturor mecanismelor de control normative, DG HOME va elabora o
strategie antifraudă, în conformitate cu noua strategie a Comisiei de
luptă împotriva fraudei (CAFS) adoptată la 24 iunie 2011, pentru a se
asigura, inter alia, alinierea deplină la CAFS a controalelor sale
interne privind combaterea fraudei și elaborarea unei abordări
privind gestionarea riscurilor legate de fraude care să vizează
identificarea zonelor cu risc de fraudă și formularea răspunsurilor
adecvate. Atunci când este necesar,
vor fi create rețele, precum și instrumente informatice adecvate de
analiză a cazurilor de fraudă cu fonduri.
În ceea ce
privește gestiunea partajată, CAFS precizează necesitatea unor
propuneri de regulamente din partea Comisiei pentru perioada 2014-2020, pentru
a solicita statelor membre să pună în aplicare măsuri de
prevenire a fraudei care să fie eficace și proporționale cu
riscurile de fraudă identificate. Propunerea actuală include la articolul 5 o cerință
clară a statelor membre de a preveni, detecta și corecta neregulile
și de a le raporta Comisiei. Detaliile
suplimentare în ceea ce privește aceste obligații vor face parte din
normele privind funcțiile autorității responsabile, astfel cum
sunt prevăzute la articolul 24 alineatul (5) litera (c).
În plus, la
articolul 41 s-a precizat refolosirea fondurilor provenite din corecții
financiare bazate pe concluziile Comisiei sau ale Curții de Conturi.

3.
IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL PROPUNERII/INIȚIATIVEI
3.1.
Rubrica (rubricile) din cadrul financiar multianual
și linia bugetară (liniile bugetare) de cheltuieli afectată
(afectate)

·      Linii bugetare de cheltuieli existente
În ordinea rubricilor din cadrul financiar multianual
și a liniilor bugetar.
 Rubrica din cadrul financiar multianual   || Linia bugetară || Natura cheltuielilor || Contribuție
 Numărul || Dif.[30] ||  Țări AELS[31] ||  Țări candidate[32] || Țări terțe || În sensul articolului 18 alineatul (1) litera (aa) din Regulamentul financiar
 3 ||   || Dif. || NU || NU || NU || NU
·      Noile linii bugetare a căror creare se solicită
În ordinea rubricilor și a liniilor bugetare din
cadrul financiar multianual.
 Rubrica din cadrul financiar multianual || Linia bugetară || Natura cheltuielilor || Contribuție
 Numărul Rubrica 3 || Dif./Nedif. || Țări AELS || Țări candidate || Țări terțe || În sensul articolului 18 alineatul (1) litera (aa) din regulamentul financiar
 3 || 18 01 04 aa      Fondul pentru azil și migrație – Asistență tehnică || Nedif. || NU || NU || NU || NU
 3 || 18 02 aa           Fondul pentru azil și migrație || Dif || NU || NU || NU || NU

3.2.
Impactul estimat asupra cheltuielilor
3.2.1.
Sinteza impactului estimat asupra cheltuielilor

milioane EUR (cu 3 zecimale)
 Rubrica din cadrul financiar multianual: || Numărul 3 || Securitate și cetățenie
 DG HOME ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 ||   || TOTAL
  Credite operaționale (în prețuri curente) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 18 02 aa  Fondul pentru azil și migrație || Angajamente || (1) || 517.492 || 527.892 || 538.500 || 549.320 || 560.356 || 571.613 || 586.266 || - || 3 851,439
 Plăți || (2) || 90.085 || 102.823 || 270.844 || 420.790 || 532.681 || 543.385 || 554.303 || 1,336.528 || 3,851.439
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Credite cu caracter administrativ finanțate din bugetul anumitor programe[33] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 18 01 01 aa             Fondul pentru azil și migrație ||   || (3) || 2.500 || 2.500 || 2.500 || 2.500 || 2.500 || 2.500 || 2.500 ||   || 18.500
 TOTAL credite pentru DG HOME || Angajamente || = 1 + 1a + 3 || 519.992 || 530.392 || 541.000 || 551.820 || 562.856 || 574.113 || 588.766 ||   || 3,868.939
 Plăți || = 2 + 2a +3 || 92.585 || 105.323 || 273.344 || 423.290 || 535.181 || 545.885 || 556.803 || 1,336.528 || 3,868.939
 Rubrica din cadrul financiar multianual: || 5 || „Cheltuieli administrative”
Întrucât
există elemente comune în punerea în aplicare a Fondului pentru azil
și migrație și a Fondului pentru securitate internă, cum ar
fi un dialog de politică purtat cu fiecare stat membru, și având în
vedere faptul că organizarea internă a DG HOME ar putea să se
schimbe pentru a asigura gestionarea noilor fonduri (precum și închiderea
programelor gestionate în prezent), nu este posibil să se separe
cheltuielile administrative între Fondul pentru azil și migrație
și Fondul pentru securitate internă.
Prin urmare,
cifrele referitoare la rubrica 5 de mai jos corespund cheltuielilor
administrative totale considerate necesare pentru a se asigura gestionarea
ambelor fonduri de către DG și nu reprezintă totalul creditelor.

milioane EUR (cu 3 zecimale)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || După 2020 || TOTAL
 DG: HOME ||
  Resurse umane || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 ||   || 145.887
  Alte cheltuieli administrative || 0,156 || 0,159 || 0,162 || 0,165 || 0,168 || 0,172 || 0,175 ||   || 1,157
 TOTAL DG HOME || 20.997 || 21.000 || 21.003 || 21.006 || 21.009 || 21.013 || 21.016 ||   || 147.044 || 165,589
 TOTAL credite la RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual || (Total angajamente = Total plăți) || 20.997 || 21.000 || 21.003 || 21.006 || 21.009 || 21.013 || 21.016 ||   || 147.044
Milioane EUR (cu 3 zecimale)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 ||   || TOTAL
 TOTAL credite în cadrul RUBRICILOR 1 - 5 din cadrul financiar multianual || Angajamente || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A ||
 Plăți ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.2.
Impactul estimat asupra creditelor
operaționale

–
¨  Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de credite
operaționale
–
þ  Propunerea/inițiativa implică utilizarea de credite
operaționale, conform explicațiilor de mai jos:
Politica în domeniul afacerilor interne este pusă în aplicare, în
principal, prin gestiune partajată. Cu toate că
prioritățile în materie de cheltuieli sunt stabilite la nivelul UE,
gestionarea curentă efectivă revine autorităților
responsabile la nivel național.        Indicatorii comuni privind
realizările și obiectivele vor fi stabiliți de către
Comisie împreună cu autoritățile responsabile, ca parte a
programelor lor naționale, și aprobate de Comisie. Prin urmare, este
dificil să se specifice ținte privind realizările înainte de
conceperea, negocierea și aprobarea programelor pentru perioada 2013-2014.
În ceea ce privește gestiunea centralizată, nu este posibil pentru DG
HOME să furnizeze o listă completă a tuturor rezultatelor care
se vor obține prin intervenția financiară în cadrul fondurilor,
a costurilor și a valorilor medii, în conformitate cu prezenta
secțiune. Nu există în prezent instrumente statistice care să
permită calcularea pe baza actualelor programe a costurilor medii
relevante, și o astfel de definiție precisă ar fi contrară
principiului conform căruia viitorul program ar trebui să ofere un
grad suficient de flexibilitate pentru a permite adaptarea la
prioritățile politice în perioada 2014-2020. Acest lucru este
valabil, în special, pentru asistența de urgență și
acțiunile din țările terțe și în legătură cu
acestea.
Credite de angajament în milioane EUR (cu 3
zecimale)
 Obiective și realizări   ò ||   ||   || Anul N || Anul N + 1 || Anul N+2 || Anul N+3 || …a se menționa numărul de ani necesar pentru a reflecta durata impactului (cf. punctul 1.6) || TOTAL
 REALIZĂRI
 Tipul realizării[34] || Costul mediu al realizării || Numărul de realizări || Costuri || Numărul de realizări || Costuri || Numărul de realizări || Costuri || Numărul de realizări || Costuri || Numărul de realizări || Costuri || Numărul de realizări || Costuri || Numărul de realizări || Costuri || Număr total de realizări || Costuri totale
 OBIECTIVUL SPECIFIC NR. 1[35] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Realizare ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Realizare ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Realizare ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Subtotal obiectivul specific nr. 1 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 OBIECTIVUL SPECIFIC nr. 2… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Realizare ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Subtotal obiectivul specific nr. 2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 COSTURI TOTALE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.3.
Impactul estimat asupra creditelor cu caracter
administrativ
3.2.3.1.
Sinteză

–
¨  Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de credite
administrative
–
þ Propunerea/inițiativa implică utilizarea de credite
administrative, conform explicațiilor de mai jos:
Întrucât există
elemente comune în punerea în aplicare a Fondului pentru azil și
migrație și a Fondului pentru securitate internă, cum ar fi un
dialog de politică purtat cu fiecare stat membru, și având în vedere
faptul că organizarea internă a DG HOME ar putea să se schimbe
pentru a asigura gestionarea noilor fonduri (precum și închiderea
programelor gestionate în prezent), nu este posibil să se separe
cheltuielile administrative între Fondul pentru azil și migrație
și Fondul pentru securitate internă.
Prin urmare, cifrele
referitoare la rubrica 5 de mai jos corespund cheltuielilor administrative
totale considerate necesare pentru a se asigura gestionarea ambele fonduri de
către DG și nu reprezintă totalul creditelor.
milioane EUR (cu 3
zecimale) HOME
 RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual[36] || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL
 Resurse umane HOME || 20 841 || 20 841 || 20 841 || 20 841 || 20 841 || 20 841 || 20 841 || 145 887
 Alte cheltuieli administrative || 0,156 || 0,159 || 0,162 || 0,165 || 0,168 || 0,172 || 0,175 || 1,157
 Subtotal RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual || 20 997 || 21 000 || 21 003 || 21 006 || 21 009 || 21 013 || 21 016 || 147,044
 În afara RUBRICII 5[37] din cadrul financiar multianual[38] || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL
 Resurse umane HOME || 0,640 || 0.640 || 0.640 || 0.640 || 0.640 || 0.640 || 0.640 || 4.480
 Alte cheltuieli cu caracter administrativ || 1.860 || 1.860 || 1.860 || 1.860 || 1.860 || 1.860 || 1.860 || 13.020
 Subtotal în afara RUBRICII 5 din cadrul financiar multianual || 2.500 || 2.500 || 2.500 || 2.500 || 2.500 || 2.500 || 2.500 || 17.500
 TOTAL || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A

3.2.3.2.
 Necesarul de resurse
umane estimat

–
¨  Propunerea/inițiativa
nu implică utilizarea de resurse umane
–
þ Propunerea/inițiativa implică utilizarea de resurse umane,
conform explicațiilor de mai jos: cifrele utilizate pentru anul n sunt cele pentru anul 2011.
Întrucât
există elemente comune în punerea în aplicare a Fondului pentru azil
și migrație și a Fondului pentru securitate internă, cum ar
fi un dialog de politică purtat cu fiecare stat membru, și având în
vedere faptul că organizarea internă a DG HOME ar putea să se
schimbe pentru a asigura gestionarea noilor fonduri (precum și închiderea
programelor gestionate în prezent), nu este posibil să se separe
cheltuielile administrative între Fondul pentru azil și migrație
și Fondul pentru securitate internă.
Prin urmare,
cifrele referitoare la rubrica 5 de mai jos corespund cheltuielilor
administrative totale considerate necesare pentru a se asigura gestionarea
ambele fonduri de către DG și nu reprezintă totalul creditelor.

Estimarea trebuie exprimată în valoare
întreagă (sau cel mult cu o zecimală)
 ||   || Anul N || Anul N+1 || Anul N+2 || Anul N+3 || Anul N+4 || Anul N+5 || Anul N+6
  Posturi din schema de personal (posturi de funcționari și de agenți temporari) HOME ||
 || 18 01 01 01 (la sediu și în birourile de reprezentare ale Comisiei) || 136 || 136 || 136 || 136 || 136 || 136 || 136
 || XX 01 01 02 (în delegații) || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || 15
 || 18 01 05 01 (cercetare indirectă) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (cercetare directă) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Personal extern (în echivalent normă întreagă: ENI)[39] ||
 || 18 02 01 (AC, INT, END din „pachetul global”) || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16
 || XX 02 02 (AC, INT, JED, AL și END în delegații) || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10
 || 18 01 04 aa[40] || - la sediu[41] || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10
 || în delegații || * || * || * || * || * || * || *
 || XX 01 05 02 (AC, INT, END – cercetare indirectă) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE - cercetare directă) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Alte linii bugetare 13 01 04 02) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || TOTAL || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A
XX este domeniul
de politică sau titlul din buget în cauză.
Necesarul de resurse umane va fi acoperit de
efectivele de personal ale DG-ului în cauză, alocate deja gestionării
acțiunii și/sau realocate intern în cadrul DG-ului, completate,
după caz, prin resurse suplimentare ce ar putea fi alocate DG-ului care
gestionează acțiunea în cadrul procedurii de alocare anuală
și în lumina constrângerilor bugetare. Sumele și alocările vor fi ajustate în eventualitatea unui
proces de externalizare către o agenție executivă.
Descrierea sarcinilor
care trebuie efectuate:
 Funcționari și agenți temporari la sediul central || Sarcinile care trebuie îndeplinite cuprind toate sarcinile necesare gestionării unui program financiar, cum ar fi: - furnizare de contribuții pentru procedura bugetară;  - desfășurarea dialogului politic cu statele membre;     - pregătirea programelor de lucru anuale/deciziilor de finanțare, stabilirea priorităților anuale, aprobarea programelor naționale anuale;         - gestionarea programelor naționale, cererile de propuneri și cererile de oferte și procedurile de selecție ulterioare;   - comunicarea cu părțile interesate (beneficiarii potențiali/efectivi, statele membre etc.); - elaborarea orientărilor pentru statele membre;              - gestionarea proiectelor din punct de vedere financiar și operațional;   - efectuarea controalelor, astfel cum sunt descrise mai sus (control ex-ante, comitetul privind achizițiile publice, audituri ex-post, audit intern, verificarea și închiderea conturilor˝);           - contabilitatea:     - dezvoltarea și gestionarea granturilor și a instrumentelor informatice naționale de gestionare a programului;   - monitorizare și raportare privind realizarea obiectivelor, inclusiv în rapoartele de activitate anuale și în rapoartele ordonatorului de credite subdelegat.
 Personal extern || Sarcinile sunt similare celor îndeplinite de funcționari și agenți temporari, cu excepția sarcinilor care nu pot fi îndeplinite de personalul extern.
 Personalul din delegații || Pentru a contribui la dezvoltarea punerii în aplicare a politicii în domeniul afacerilor interne, în special a dimensiunii sale externe, delegațiile UE vor trebui să aibă expertiză necesară în afaceri interne. Aceasta poate fi asigurată de personal de la Comisia Europeană și/sau Serviciul European de Acțiune Externă.

3.2.4.
Compatibilitatea cu cadrul financiar multianual
actual

–
þ  Propunerea/inițiativa este compatibilă cu următorul
cadru financiar multianual.
–
¨  Propunerea/inițiativa necesită o reprogramare a rubricii
corespunzătoare din cadrul financiar multianual.
A se explica reprogramarea necesară,
precizându-se liniile bugetare vizate și sumele aferente.
–
¨  Propunerea/inițiativa necesită recurgerea la instrumentul
de flexibilitate sau la revizuirea cadrului financiar multianual[42]
A se explica necesitatea efectuării acestei
acțiuni, precizând rubricile și liniile bugetare în cauză,
precum și sumele aferente.

3.2.5.
Participarea terților la finanțare

–
Propunerea/inițiativa nu prevede cofinanțare
din partea terților
–
þ Propunerea prevede că finanțarea din partea Uniunii Europene
are nevoie de cofinanțare. Suma exactă nu poate fi cuantificată.
Regulamentul stabilește ratele maxime de cofinanțare,
diferențiate în funcție de tipurile de acțiuni:
Credite de angajament în milioane EUR (cu 3 zecimale)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Costuri
 A se preciza organismul care asigură cofinanțarea || SM || SM || SM || SM || SM || SM || SM ||
 TOTAL credite cofinanțate || a se defini || a se defini || a se defini || a se defini || a se defini || a se defini || a se defini ||

3.3.
Impactul estimat asupra veniturilor

–
þ  Propunerea/inițiativa nu are impact financiar asupra
veniturilor.
–
¨  Propunerea/inițiativa are următorul impact financiar:
·
¨     asupra resurselor proprii
·
¨     asupra diverselor venituri
milioane EUR (cu 3 zecimale)
 Linia bugetară pentru venituri: || Credite disponibile pentru exercițiul bugetar în curs || Impactul propunerii/inițiativei[43]
 Anul N || Anul N + 1 || Anul N + 2 || Anul N + 3 || ...a se introduce numărul de coloane necesar pentru a reflecta durata impactului (cf. punctul 1.6)
 Articolul …... ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Pentru diversele venituri
alocate, a se preciza linia bugetară (liniile bugetare) de cheltuieli
afectată (afectate).
A se preciza metoda de
calcul a impactului asupra veniturilor.
[1]               JO C 115,
4.5.2010, p. 1.
[2]               COM(2010)171
final, 20.4.2010.
[3]               COM(2011)500 final.
[4]               Decizia
nr. 573/2007/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 144, 6.6.2007,
p. 1).
[5]               Decizia 2007/435/CE
a Consiliului (JO L 168, 28.6.2007, p. 18).
[6]               Decizia
nr. 575/2007/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 144, 6.6.2007,
p. 45).
[7]               „Revizuirea
bugetului UE”, COM(2010) 700, 19.10.2010.
[8]               Date
colectate de Eurostat în temeiul Regulamentului (CE) nr. 862/2007 al
Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare
din domeniul migrației și protecției internaționale.
[9]               Revizuirea
trienală a Regulamentului financiar introduce modificări cu privire
la principiile gestiunii partajate, care trebuie să fie luate în
considerare.
[10]             JO C , ,
p. .
[11]             JO C , ,
p. .
[12]             JO L 304, 30.9.2004, p. 12.
[13]             JO L 132, 29.5.2010,
p. 11.
[14]             COM(2005) 388
final.
[15]             JO L 348, 24.12.2008,
p. 98.
[16]             JO L 349, 25.11.2004,
p. 1.
[17]             Date
colectate de Eurostat în temeiul Regulamentului (CE) nr. 862/2007 al
Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare
din domeniul migrației și protecției internaționale.
[18]             JO L 212, 7.8.2001, p. 12.
[19]             JO L 131, 21.5.2008,
p. 7.
[20]             JO L 55, 28.2.2011,
p. 13.
[21]             JO L , ,
p. .
[22]             JO L 144, 6.6.2007, p. 1.
[23]             JO L 144, 6.6.2007, p. 45.
[24]             JO L 168, 28.6.2007, p. 18.
[25]             Propunere
a Comisiei – Regulament privind normele financiare aplicabile bugetului anual
al Uniunii [COM (2010) 815 final din 22.12.2010]. Prezenta propunere constituie o
retragere oficială de către Comisie a propunerilor legislative
anterioare COM (2010) 71 final și COM (2010) 260 final.
[26]             ABM
(Activity-Based Management ): gestionarea pe activități – ABB
(Activity-Based Budgeting): stabilirea bugetului pe activități.
[27]             Astfel cum
sunt menționate la articolul 49 alineatul (6) litera (a) sau (b) din
Regulamentul financiar.
[28]             Explicațiile
privind modurile de gestionare, precum și trimiterile la Regulamentul
financiar sunt disponibile pe site-ul BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[29]             Astfel cum
sunt menționate la articolul 185 din Regulamentul financiar.
[30]             Dif. =
credite diferențiate / Nedif. = credite nediferențiate
[31]             AELS: Asociația Europeană a Liberului Schimb.

[32]             Țările
candidate și, după caz, țările potențial
candidate din Balcanii de Vest.
[33]             Asistența
tehnică și/sau administrativă și cheltuieli de sprijin
pentru punerea în aplicare a programelor și/sau a acțiunilor UE
(fostele linii „BA”), cercetare indirectă și cercetare directă.
[34]             Realizările
se referă la produsele si serviciile care vor fi furnizate (de
ex.:numărul de schimburi de studenți
finanțate, numărul de km de
strazi construite etc.).
[35]             Conform
descrierii de la secțiunea 1.4.2. „Obiectiv(e) specific(e)…”
[36]             Pachetul
global, pe baza alocării finale din 2011 pentru resursele umane, inclusiv
funcționari și personal extern
[37]             Asistența
tehnică și/sau administrativă și cheltuieli de sprijin
pentru punerea în aplicare a programelor și/sau acțiunilor UE
(fostele linii „BA”), cercetare indirectă și cercetare directă.
[38]             Personalul
extern finanțat de la fostele linii BA, pe baza alocării finale
pentru 2011 pentru resursele umane, inclusiv personalul extern de la sediul
central și din delegații.
[39]             AC = agent
contractual; INT = personal pus la
dispoziție de agenți de muncă temporară („Intérimaire”); JED= „Jeune Expert en Délégation” (expert
tânăr în delegații); AL =
agent local; END = expert
național detașat.
[40]             Sub
plafonul pentru personal extern din credite operaționale (fostele linii
„BA”).
[41]             În special
pentru fonduri structurale, Fondul european agricol pentru dezvoltare
rurală (FEADR) și Fondul european pentru pescuit (FEP).
[42]             A se vedea punctele 19 și 24 din Acordul interinstituțional
[43]             În ceea ce
privește resursele proprii tradiționale (taxe vamale,
cotizațiile pentru zahăr), sumele indicate trebuie să fie sume
nete, și anume sume brute după deducerea a 25 % pentru costuri de
colectare.