				|

		52011PC0750

			Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI de instituire, ca parte a Fondului pentru securitate internă, a instrumentului de sprijin financiar pentru frontiere externe și vize /* COM/2011/0750 final - 2011/0365 (COD) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
1.           CONTEXTUL PROPUNERII
Importanța politicilor legate de
spațiul de libertate, securitate și justiție a crescut în mod
constant în ultimii ani. Aceste politici sunt în centrul proiectului european
de creare a unui spațiu fără frontiere interne, în care
cetățenii Uniunii și resortisanții țărilor
terțe pot să intre, să se deplaseze, să locuiască
și să muncească, aducând idei noi, capital, cunoștințe
și inovare sau completând deficitele prezente pe piețele
naționale ale forței de muncă, având totodată convingerea
că drepturile lor sunt pe deplin respectate și că securitatea
lor este garantată. Importanța din ce în ce mai mare a politicilor în
materie de afaceri interne a fost confirmată prin Programul de la
Stockholm din 2009[1]
și reprezintă, totodată, unul dintre domeniile care au cunoscut
schimbări importante în temeiul Tratatului de la Lisabona.
În domeniul securității interne,
documente-cheie, cum ar fi Comunicarea Comisiei privind Strategia de securitate
internă[2]
au oferit indicații clare privind direcția în care se vor îndrepta
activitățile în anii următori. În ceea ce privește
gestionarea frontierelor și politica în domeniul vizelor, Comunicarea
privind migrația[3]
a prezentat mai în detaliu provocările viitoare în ceea ce privește
securitatea frontierelor și dezvoltarea unui spațiu fără
frontiere interne. Comunicarea privind guvernanța Schengen[4] a prezentat propuneri pentru
consolidarea acquis‑ului Schengen, prin intermediul unui sistem de
guvernanță capabil să ofere, în timp util și în mod
coordonat la nivelul întregii Uniuni, răspunsuri eficiente în cazul unor
situații și provocări excepționale care ar putea pune în
pericol funcționarea globală a spațiului Schengen. Comunicarea
Frontiere inteligente - opțiuni și calea de urmat[5] descrie modul în care noile
sisteme informatice, cum ar fi un sistem de intrare/ieșire și un
program de înregistrare a pasagerilor, pot contribui la o gestionare mai
bună a fluxurilor de migrație în Uniune.
O componentă-cheie a sistemului comun de
gestionare integrată a frontierelor a fost elaborarea unor mecanisme de
solidaritate la nivelul Uniunii, care sprijină o aplicare uniformă
și de înaltă calitate a standardelor Uniunii în materie de gestionare
a frontierelor, precum și politica comună în domeniul vizelor.
Sporirea coordonării operaționale a statelor membre în domeniul
controlului de frontieră, prin intermediul agenției Frontex,
constituie un pas important în vederea dezvoltării sistemului. În plus, cu
ajutorul Fondului pentru frontierele externe, Uniunea își exprimă
solidaritatea prin intermediul asistenței financiare acordate statelor
membre care aplică dispozițiile Schengen privind frontierele externe
și vizele.
Programul de la Stockholm a solicitat în mod
explicit crearea unui fond care să sprijine punerea în aplicare a
Strategiei de securitate internă și adoptarea unei abordări
coerente și globale în ceea ce privește cooperarea pentru aplicarea
legii, inclusiv în cadrul gestionării frontierelor externe ale Uniunii.
În acest context, în propunerea sa din 29
iunie 2011 privind următorul cadru financiar multianual pentru perioada
2014-2020[6],
Comisia a sugerat crearea unui Fond pentru securitate internă, ca parte a
unei structuri simplificate formate din două fonduri pentru cheltuielile
viitoare în domeniul afacerilor interne, care să cuprindă, de
asemenea, crearea unui Fond pentru azil și migrație. Fondul pentru
securitate internă va avea un buget total de 4 648 milioane EUR
(în prețuri curente) pentru a sprijini punerea în aplicare a cinci
obiective strategice stabilite prin Strategia de securitate internă:
distrugerea rețelelor infracționale internaționale; prevenirea
terorismului și combaterea radicalizării și a recrutării;
creșterea nivelului de securitate pentru cetățeni și
întreprinderi în spațiul cibernetic; consolidarea securității
prin gestionarea frontierelor; creșterea capacității de
rezistență a Europei în situații de criză și de
dezastre.
Având în vedere paleta largă de obiective
strategice care trebuie acoperite și pentru care tratatul prevede baze
diferite, nu este posibil din punct de vedere juridic ca Fondul pentru
securitate internă să fie instituit sub forma unui singur instrument
financiar. Prin urmare, se propune instituirea fondului sub forma unui cadru
cuprinzător de finanțare care să cuprindă două
propuneri sectoriale specifice, prezenta propunere fiind una dintre acestea,
care urmează să fie completate cu un instrument orizontal de
stabilire a unor dispoziții comune.
Structura juridică este explicată
mai în detaliu în secțiunea 3.
2.           REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU
PĂRȚILE INTERESATE ȘI EVALUAREA IMPACTULUI
Având în vedere că se pune mai mult
accentul pe evaluare ca instrument de informare în cadrul procesului de
elaborare a politicilor, prezenta propunere se bazează pe
informațiile disponibile în urma rezultatelor evaluărilor, a
consultării părților interesate și a evaluării
impactului.
Lucrările pentru pregătirea
instrumentelor financiare viitoare pentru afaceri interne au început în 2010
și au continuat în 2011. În cadrul acestor activități de
pregătire, o evaluare/evaluare a impactului a fost lansată în
decembrie 2010 cu ajutorul unui contractant extern. Acest studiu a fost
finalizat în iulie 2011 și a reunit rezultatele disponibile ale
evaluării pentru instrumentele financiare existente și a prezentat
problemele, obiectivele și opțiunile de politică, inclusiv
impactul probabil al acestora care a fost analizat în cadrul evaluării
impactului. Pe baza acestui studiu, Comisia a elaborat un raport privind
evaluarea impactului asupra căreia Comitetul de evaluare a impactului
și-a prezentat avizul la 9 septembrie 2011.
Având în vedere
că se pune mai mult accentul pe evaluare ca instrument de informare în
cadrul procesului de elaborare a politicilor, prezenta propunere
legislativă a luat pe deplin în considerare și evaluarea la
jumătatea perioadei a Fondului pentru frontierele externe. În raportul
său din [… noiembrie 2011], Comisia a evaluat aspectele cantitative
și calitative ale punerii în aplicare a fondului în perioada 2007-2009.
Raportul oferă o imagine de ansamblu asupra activităților
concrete întreprinse de statele membre în cadrul fondului pentru a
îmbunătăți gestionarea frontierelor externe ale Uniunii și
tratarea vizelor la nivel național. Raportul subliniază în special
măsurile adoptate de statele membre în ceea ce privește securitatea
documentelor, investițiile considerabile realizate pentru consolidarea
capacităților de supraveghere a frontierelor în regiunea Mării
Mediterane și în zona adiacentă a Atlanticului, precum și
proiectele-pilot privind controlul automatizat la frontieră și
programele de înregistrare a pasagerilor.
Toate rezultatele
unei consultări publice online consacrate viitorului finanțării
pentru afaceri interne[7],
care s-a desfășurat în perioada 5 ianuarie - 20 martie 2011 și a
fost deschisă părților interesate din cadrul Uniunii și din
țările terțe, au fost luate în considerare în momentul
elaborării prezentei propuneri. În total, s-au primit 115 răspunsuri
de la persoane fizice și în numele unor organizații, inclusiv 8
documente de poziție. La consultare au contribuit respondenți din
toate statele membre, precum și respondenți din unele țări
terțe.
În aprilie 2011 conferința „Viitorul
finanțării UE pentru afaceri interne: o nouă perspectivă” a
reunit principalele părți interesate (statele membre,
organizațiile internaționale, organizațiile societății
civile etc.) și le-a oferit posibilitatea de a-și
împărtăși punctele de vedere privind viitorul
finanțării UE pentru afaceri interne. Conferința a reprezentat,
de asemenea, o ocazie pentru a valida rezultatele înregistrate până în
prezent, precum și cele ale consultării publice.
Viitorul finanțării UE pentru
afaceri interne a fost evocat și discutat cu partenerii
instituționali, în numeroase rânduri, inclusiv cu ocazia unui prânz de
lucru informal din cadrul Consiliului JAI la 21 ianuarie 2011, a unui mic dejun
informal cu coordonatorii politici din cadrul Parlamentului European la 26
ianuarie 2011, a unei audieri a comisarului Malmström în fața comisiei
parlamentare SURE la 10 martie 2011 și a unui schimb de opinii între
directorul general al DG Afaceri Interne și comisia parlamentară LIBE
la 17 martie 2011.
S-a oferit consiliere de specialitate privind
instrumentele financiare viitoare în domeniul securității interne
prin intermediul discuțiilor care au avut loc cu ocazia conferinței
EOS privind industria și securitatea din 9 februarie 2011 și în
cadrul comitetului pentru imigrație și azil din 22 februarie 2011. În
plus, aspectele tehnice legate de punerea în aplicare a viitorului instrument
financiar în domeniul securității interne au fost, de asemenea,
discutate pe baza unei consultări scrise din aprilie 2011 cu experții
statelor membre în cadrul comitetului comun pentru programul general
„Solidaritate și gestionarea fluxurilor de migrație” („comitetul
SOLID”).
Aceste consultări, conferințe
și discuții ale experților au confirmat că există un
consens general în rândul principalelor părți interesate în ceea ce
privește necesitatea lărgirii sferei de acțiune a
finanțării Uniunii în domeniul securității interne,
inclusiv în ceea ce privește dimensiunea externă, precum și
necesitatea de a depune eforturi în vederea unei simplificări mai mari a
modalităților de punere în aplicare și a unei
flexibilități sporite, în special pentru a răspunde în
situații de urgență. Pentru a asigura o valoare
adăugată, cheltuielile Uniunii ar trebui să reflecte mai bine
prioritățile și angajamentele strategice la nivelul Uniunii
și să susțină punerea în aplicare a acquis-ului Uniunii în
domeniul afacerilor interne. În domeniul securității interne,
părțile interesate consideră că prioritățile
tematice generale au fost deja stabilite prin Programul de la Stockholm din
2009 și prin Strategia de securitate internă din 2010. Prin urmare,
ar trebui să se definească exhaustiv un viitor mecanism de
finanțare care să acopere activitățile de aplicare a legii,
polițiștii de frontieră și comunitățile vamale.
Necesitatea de a recurge mai mult la agențiile Uniunii, precum Europol
și Frontex, a fost de asemenea considerată importantă. S-a
exprimat sprijinul larg pentru reducerea numărului de instrumente
financiare la o structură constituită din două fonduri, cu
condiția că acest lucru să ducă la simplificare. Părțile
interesate au convenit, de asemenea, asupra necesității unui mecanism
flexibil de răspuns în situații de urgență. Gestiunea
partajată asociată unei treceri către programarea
multianuală a fost, în general, considerată modul de gestionare
corespunzător pentru cheltuielile din domeniul afacerilor interne. Cu
toate acestea, organizațiile neguvernamentale au considerat că ar
trebui menținută și gestiunea directă.
3.           ELEMETE JURIDICE ALE PROPRUNERII
Dreptul de a acționa decurge din
articolul 3 alineatul (2) din Tratatul privind Uniunea Europeană, care
prevede că „Uniunea oferă cetățenilor săi un
spațiu de libertate, securitate și justiție, fără
frontiere interne, în interiorul căruia este asigurată libera
circulație a persoanelor, în corelare cu măsuri adecvate privind
controlul la frontierele externe, dreptul de azil, imigrarea, precum și
prevenirea criminalității și combaterea acestui fenomen”.
Acțiunea UE este justificată pe baza
obiectivelor prevăzute la articolul 67 din Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene (TFUE, denumit în continuare „tratatul”),
care stabilește modalitățile de constituire a unui spațiu
de libertate, securitate și justiție. Trebuie menționat și
articolul 80 din tratat care subliniază că aceste politici ale
Uniunii și punerea în aplicare a acestora sunt reglementate de principiul solidarității
și al distribuirii echitabile a responsabilității, inclusiv a
implicațiilor financiare ale acesteia, între statele membre.
Crearea unui Fond pentru securitate
internă necesită adoptarea a două instrumente legislative care
constituie împreună fondul. Structura globală a fost aleasă
având în vedere obligațiile prevăzute în tratat. Date fiind normele
diferite de vot în cadrul Consiliului în conformitate cu Protocolul 19 (privind
acquis-ul Schengen), cu Protocolul 21 (privind poziția Regatului Unit
și a Irlandei cu privire la spațiul de libertate, securitate și
justiție) și cu Protocolul 22 (privind poziția Danemarcei,
inclusiv în ceea ce privește titlul V partea a treia din tratat) nu este
posibil, din punct de vedere juridic, să se formuleze o singură
propunere legislativă cuprinzătoare pentru crearea unui Fond pentru
securitate internă, în ciuda coerenței obiectivelor de politică
urmărite.
Prin urmare, Fondul pentru securitate
internă se creează sub forma unui cadru financiar general, format din
două acte legislative separate care stabilesc diferitele componente
și obiective ale fondului, acțiunile eligibile și pachetele
financiare pentru fiecare componentă:
–
un regulament care instituie, în cadrul fondului,
componenta privind cooperarea polițienească, prevenirea și
combaterea criminalității și gestionarea crizelor;
–
un regulament care instituie, în cadrul fondului,
componenta privind gestionarea frontierelor și politica comună în
domeniul vizelor.
În cadrul financiar general al Fondului pentru
securitate internă, prezentul regulament definește în
consecință sprijinul financiar pentru gestionarea frontierelor
și pentru politica comună în domeniul vizelor.
Temeiul juridic al prezentului regulament este
articolul 77 din tratat.
În general, acesta reprezintă un domeniu
în care intervențiile Uniunii au o valoare adăugată clară
în raport cu acțiunile întreprinse exclusiv de statele membre. Uniunea
este într-o poziție mai bună decât acestea din urmă pentru a pune
la dispoziție un cadru pentru exprimarea solidarității Uniunii
în ceea ce privește controlul la frontieră, politica în domeniul
vizelor și gestionarea fluxurilor de migrație, precum și pentru
a oferi o platformă pentru dezvoltarea sistemelor informatice comune care
stau la baza acestor politici. Prin urmare, sprijinul financiar oferit în
temeiul prezentului regulament contribuie în special la consolidarea
capacităților naționale și europene în aceste domenii. În
acest scop, prezentul regulament urmărește, inter alia,
să ofere un sprijin mai sistematic serviciilor furnizate de state membre
individuale în vederea realizării spațiului fără frontiere
(„mecanismul de sprijin operațional”), să consolideze cooperarea
între autoritățile de frontieră și alte
autorități de aplicare a legii, precum și să sporească
echipamentele specializate pe care statele membre le pun la dispoziția
agenției Frontex în cadrul operațiunilor comune de protejare a
spațiului fără frontiere. Cu toate acestea, se recunoaște
pe deplin faptul că intervențiile ar trebui să se
desfășoare la un nivel corespunzător și că rolul
Uniunii nu ar trebui să depășească ceea ce este necesar.
Astfel cum s-a evidențiat în cadrul revizuirii bugetare, „bugetul UE ar
trebui utilizat pentru a finanța bunuri publice ale UE, acțiuni pe
care nu le pot finanța statele membre și regiunile sau atunci când
acesta poate asigura obținerea de rezultate mai bune”[8].
4.           IMPLICAȚIILE BUGETARE
Propunerea Comisiei privind viitorul cadru
multianual propune alocarea a 4 648 milioane EUR
(în prețuri curente) Fondului pentru securitate internă pentru
perioada 2014-2020. În cadrul acestui pachet financiar global, resursele
disponibile pentru punerea în aplicare a prezentului regulament specific se
ridică la 3 520 milioane EUR. Cu titlu indicativ, aproximativ 61 %
din această sumă (2 150 milioane EUR) ar trebui să fie
utilizată pentru programele naționale ale statelor membre și
pentru sprijinul acordat regimului special de tranzit, pus în aplicare de
Lituania, 31 % din această sumă (1 100 milioane EUR) ar trebui
consacrată pachetului pentru frontiere inteligente, iar restul sumei ar
trebui să fie disponibilă pentru finanțarea acțiunilor, a
măsurilor de urgență și a asistenței tehnice la
nivelul Uniunii, ținând seama, de asemenea, de contribuțiile
așteptate din partea țărilor asociate Schengen, care ar fi
adăugate la pachetul financiar total.
            milioane EUR
 Fondul pentru securitate internă inclusiv noile sisteme informatice || 4,648
 - Instrumentul privind cooperarea polițienească || 1,128
 - Instrumentul privind frontierele || 3,520
În plus, în conformitate cu Comunicarea din
iunie 2011, în afara domeniului de aplicare a Fondului pentru securitate
internă, un pachet financiar separat de 822 de milioane EUR (în
prețuri curente) este rezervat pentru gestionarea sistemelor informatice
la scară largă existente (Sistemul de Informații Schengen II,
Sistemul de Informații privind Vizele și Eurodac). Gestionarea
acestor sisteme va fi transferată treptat de la Comisie către
viitoarea Agenție pentru gestionarea operațională a sistemelor
informatice la scară largă în spațiul de libertate, securitate
și justiție (Agenția IT) după ce aceasta va deveni operațională
la sfârșitul anului 2012.
5.           PRINCIPALELE ELEMENTE ALE PROPUNERII
5.1.        Concentrarea asupra
priorităților strategice
Prin instituirea unui instrument de
asistență financiară pentru gestionarea frontierelor externe
și a politicii comune în domeniul vizelor pentru perioada 2014-2020,
Uniunea va putea:
·
sprijini și consolida capacitățile
naționale în ceea ce privește controlul frontierelor și politica
în domeniul vizelor, exprimându-și astfel solidaritatea financiară cu
sarcinile încredințate statelor membre individuale la frontierele externe
și la consulate în interesul zonei fără frontiere, în calitate
de serviciu public furnizat Uniunii (programe naționale, inclusiv „sprijin
operațional”);
·
finanța dezvoltarea pachetului pentru
frontiere inteligente, și anume instituirea unui sistem UE de
intrare/ieșire (EES) și a unui program UE de înregistrare a
pasagerilor (RTP);
·
finanța introducerea și gestionarea
Sistemului european de supraveghere a frontierelor, EUROSUR, în special prin
achiziționarea de echipamente, infrastructuri și sisteme în statele
membre;
·
consolida guvernanța Schengen și
mecanismul de evaluare și de monitorizare în vederea verificării
aplicării acquis-ului Schengen prin (a) finanțarea gestionării
acestui mecanism în cadrul gestiunii directe; (b) condiționarea
sprijinului operațional acordat statelor membre de respectarea acquis-ului
Schengen și (c) solicitarea ca statele membre să (re)aloce resursele
primite pentru programele din cadrul acestui instrument, acordând prioritate
remedierii eventualelor deficiențe identificate în cadrul mecanismului;
·
stimula potențialul operațional al
Agenției Frontex, invitând statele membre să aloce resurse
suplimentare în cadrul programelor lor pentru echipamente specializate care pot
fi puse la dispoziția agenției în cadrul unor operațiuni comune;

·
sprijini dezvoltarea și punerea în aplicare a
politicilor relevante ale Uniunii în cadrul UE, în țările terțe
și împreună cu acestea prin „acțiunile Uniunii”,
îmbunătățind astfel gestionarea globală a fluxurilor de
migrație către Uniune (proiecte gestionate fie direct, cum ar fi
studii sau proiecte pilot pentru consolidarea cooperării cu
țările terțe, fie indirect, în conformitate cu dispozițiile
Regulamentului financiar[9];
·
dispune rapid de resursele adecvate pentru a acorda
asistență de urgență în eventualitatea unor situații
urgente sau excepționale de presiune exercitată de migrație;
·
acorda în continuare sprijin pentru
funcționarea regimului special de tranzit pentru Lituania, în conformitate
cu obligațiile asumate de UE[10],
oferind sprijin pentru compensarea scutirilor de taxe pentru vizele de tranzit
și a costurilor suplimentare suportate de Lituania în aplicarea regimului
privind documentul de facilitare a tranzitului (FTD) și documentul de
facilitare a tranzitului feroviar (FRTD), cum ar fi costurile pentru înlocuirea
și modernizarea echipamentelor, pentru sistemele informatice și
pentru formare, precum și costurile operaționale.
Instrumentul va permite acordarea unui sprijin
complet pentru modelul de control al accesului pe patru niveluri care stă
la baza conceptului de gestionare integrată a frontierelor (măsurile
în țările terțe, cooperarea cu țările învecinate,
controlul la frontieră și măsurile în domeniul liberei
circulații).
5.2. Resurse pentru sistemele informatice
și pentru pachetul privind frontierele inteligente
În cadrul programelor naționale, statele
membre ar putea să utilizeze fondurile alocate pentru sprijinirea
gestionării și, dacă este cazul, a modernizării
componentelor naționale ale sistemelor informatice la scară
largă.
În plus, acest instrument va acoperi
dezvoltarea și întreținerea sistemelor informatice viitoare
(„pachetul privind frontierele inteligente”) în acest domeniu. Astfel cum s-a
menționat în Comunicarea privind frontierele inteligente, Comisia
intenționează să prezinte propuneri pentru un sistem de
intrare/ieșire al Uniunii (EES) și pentru un program al Uniunii de
înregistrare a pasagerilor (RTP) în prima jumătate a anului 2012. Prin
urmare, se preconizează crearea, în cadrul acestui instrument, a unui
program specific de cheltuieli destinat exclusiv dezvoltării unui EES
și a unui RTP.
Costul ar include nu numai componentele de la
nivelul central (nivelul Uniunii), ci și componentele naționale
(statele membre) ale acestor sisteme informatice, în limita resurselor
disponibile.
Costurile aferente dezvoltării unui
sistem central și a sistemelor pentru EES și RTP au fost estimate
între aproximativ 1 și 1,3 miliarde EUR, în funcție de opțiuni.
Se pot realiza reduceri semnificative ale costurilor dacă opțiunea
preferată pentru EES este dezvoltată împreună (adică, pe
aceeași platformă tehnică) cu opțiunea preferată
pentru RTP[11].
Pe baza acestor ipoteze și dat fiind că dezvoltarea ar începe abia în
2015, se propune rezervarea, în temeiul prezentei propuneri, a unei sume de 1,1
miliarde EUR pentru aceste două sisteme, fără a se aduce
atingere viitoarelor propuneri ale Comisiei referitoare la pachetul privind
frontierele inteligente și deciziilor ulterioare ale Parlamentului
European și ale Consiliului.
Comisia intenționează să
confere sarcini de aplicare a acestui program Agenției europene pentru
gestionarea operațională a sistemelor informatice la scară
largă în spațiul de libertate, securitate și justiție,
instituită prin Regulamentul (UE) nr. 1077/2011 al Parlamentului European
și al Consiliului[12].
În acest caz, prezentul regulament ar putea fi modificat la momentul oportun
pentru a include sarcinile conferite în mod specific agenției, iar sumele
corespunzătoare ale subvenției acordate agenției ar fi acoperite
din creditele operaționale ale programului.
5.3.        Resurse pentru programele
naționale
Practica actuală în cadrul fondurilor programului
general „Solidaritatea și gestionarea fluxurilor de migrație”, care
constă în stabilirea, la începutul perioadei, a criteriilor pentru
alocările de care vor beneficia statele membre pentru întreaga
perioadă de 7 ani, asigură continuitate și un anumit grad de
previzibilitate. Cu toate acestea, practica actuală reprezintă o
abordare statică ce nu încurajează statele membre să pună
în aplicare acțiuni care răspund priorităților Uniunii
și nu permite UE să reacționeze la situațiile și
prioritățile în schimbare prin realocarea semnificativă și
concentrată a resurselor. Prin urmare, mecanismul ales pentru distribuirea
și executarea resurselor în cadrul fondurilor viitoare ar trebui să
reconcilieze, pe de o parte, nevoia de continuitate și stabilitate, care
reprezintă o condiție prealabilă pentru o bună programare
multianuală și, pe de altă parte, nevoia de o mai mare
flexibilitate și adaptare la schimbări.
Având în vedere cele de mai sus, alocarea
finanțării în cadrul gestiunii partajate se bazează pe următoarea
combinație:
–
o sumă de bază alocată statelor
membre la începutul următorului cadru financiar multianual (CFM);
–
o sumă flexibilă care urmează
să fie adăugată sumei de bază și care va fi
acordată în doua faze.
Suma de bază este alocată statelor
membre la începutul următorului CFM și se calculează pe baza
unor criterii și nevoi obiective. Valoarea acesteia este de 60 % din
pachetul global destinat programelor naționale, iar alocările sunt
prevăzute pentru fiecare stat membru în anexa I a prezentului regulament.
Acestea se bazează pe calculele pentru perioada 2010-2012 în cadrul
Fondului pentru frontierele externe, cuprinzând o sumă minimă pentru
fiecare stat membru. Se va asigura astfel o anumită continuitate cu CFM
actual, iar statele membre vor dispune de o anumită stabilitate
financiară pentru a-și planifica programele naționale
multianuale.
·
Suma flexibilă se va adăuga sumei de
bază în funcție de disponibilitatea fiecărui stat membru de a
finanța acțiuni în temeiul programului său național care
să răspundă priorităților specifice ale Uniunii.
Aceste acțiuni specifice sunt definite în anexa II și pot fi
modificate. În principiu, această sumă ar fi alocată în doua
faze: la începutul CFM, ca parte a dialogului politic și a negocierilor
privind programele naționale ale statelor membre în cauză, și în
cadrul evaluării la jumătatea perioadei din 2017.
Această evaluare la jumătatea
perioadei ar reprezenta o ocazie de a reexamina situația din statele
membre și de a aloca resurse noi pentru restul perioadei acoperite de CFM
(20182020). Pentru prezentul regulament, evaluarea la jumătatea perioadei
se va baza pe o combinație între o evaluare previzională a riscurilor
și prioritățile Uniunii, astfel cum vor fi redefinite de
aceasta. Dat fiind că sumele de bază pentru statele membre au fost
stabilite pe baza datelor istorice de la începutul perioadei de programare, va
fi oportună efectuarea unei actualizări. Evaluările
riscurilor/nevoilor ar putea fi realizate cu ajutorul Agenției Frontex.
Statele membre care, pe baza acestor evaluări, au mai multe nevoie sau se
confruntă cu riscuri mai mari vor beneficia de o sumă
suplimentară, ceea ce constituie o expresia concretă a principiului
solidarității și al partajării responsabilității.
5.4.      Acțiuni
desfășurate în țările terțe și în
legătură cu acestea
În ceea ce privește dimensiunea
externă în acest domeniu, un sprijin direcționat ar fi acordat pentru
a consolida cooperarea cu țările terțe și anumite aspecte
cheie ale supravegherii frontierelor lor și ale capacităților lor
de gestionare în domenii care prezintă interes pentru politica de
migrație și pentru obiectivele de securitate internă ale
Uniunii. De exemplu, în cadrul EUROSUR, ar putea fi pusă la
dispoziție finanțare pentru a face legătura între sistemele
și infrastructurile țărilor terțe și cele ale Uniunii
pentru a permite un schimb regulat de informații. Astfel de acțiuni
nu sunt direct orientate spre dezvoltare și completează, dacă
este cazul, asistența financiară oferită prin instrumentele de
ajutor extern ale Uniunii, care rămân principala sursă de
finanțare pentru a ajuta țările terțe să își
dezvolte capacitățile relevante. În punerea în aplicare a
sprijinului, se va urmări coerența deplină cu principiile
și obiectivele generale ale acțiunii externe și ale politicii
externe a Uniunii referitoare la țara sau regiunea în cauză.
Complementaritatea va fi asigurată printr-o coordonare consolidată cu
SEAE și cu serviciile competente ale Comisiei.
Aceste acțiuni vor fi gestionate direct
de către Comisie sau indirect, de către alte entități sau
persoane decât statele membre, în conformitate cu Regulamentul financiar.
5.5.      Agențiile Uniunii
Pentru o valorificare mai eficientă a
competențelor și a expertizei agențiilor relevante ale Uniunii
în domeniul afacerilor interne Comisia intenționează, de asemenea,
să recurgă la posibilitatea oferită prin Regulamentul financiar
de a încredința acestor agenții, în limita resurselor disponibile în
conformitate cu prezentul regulament, realizarea unor sarcini specifice, în
cadrul misiunilor lor și în completarea programelor lor de lucru. În ceea
ce privește sarcinile vizate de prezentul instrument, aceasta se
referă în special la:
–
Agenția Europeană pentru Gestionarea
Cooperării Operative la Frontierele Externe ale Statelor Membre ale Uniunii
Europene (Agenția Frontex), pentru activitățile în cadrul
și afara Uniunii care necesită o expertiză
operațională în domeniul controlului la frontiere;
–
Biroul European de Sprijin pentru Azil (BESA),
pentru activități cum ar fi formarea în domeniul azilului pentru
polițiștii de frontieră;
–
Oficiul European de Poliție (Europol) și
Colegiul European de Poliție (CEPOL) în vederea cooperării dintre
autoritățile de aplicare a legii și polițiștii de
frontieră;
–
Agenția europeană pentru gestionarea
operațională a sistemelor informatice la scară largă în
spațiul de libertate, securitate și justiție (Agenția IT)
în ceea ce privește dezvoltarea de noi sisteme informatice.
2011/0365 (COD)
Propunere de
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN
ŞI AL CONSILIULUI
de instituire, ca parte a Fondului pentru
securitate internă, a instrumentului de sprijin financiar pentru frontiere
externe și vize
PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 77 alineatul (2),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectului de act
legislativ către parlamentele naționale,
având în vedere avizul Comitetului Economic
și Social European[13],

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor[14],
hotărând în conformitate cu procedura
legislativă ordinară,
întrucât:
(1)
Obiectivul Uniunii de a asigura un nivel ridicat de
securitate în cadrul unui spațiu de libertate, securitate și
justiție [articolul 67 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea
Uniunii Europene] ar trebui realizat, inter alia, prin măsuri
comune de trecere a frontierelor interne de către persoane și de
control la frontierele externe, precum și printr-o politică
comună în domeniul vizelor, ca parte a unui sistem organizat pe mai multe
niveluri, menit să faciliteze călătoriile efectuate în scopuri
legitime și să combată imigrația ilegală.
(2)
Strategia de securitate internă a UE,
adoptată de Consiliu în februarie 2010[15],
reprezintă o agendă comună destinată abordării acestor
provocări comune în materie de securitate. Comunicarea Comisiei din
noiembrie 2010 intitulată „Strategia de securitate internă a UE în
acțiune”[16]
transformă principiile și liniile directoare ale strategiei în
acțiuni concrete, prin identificarea a cinci obiective strategice:
destrămarea rețelelor infracționale internaționale,
prevenirea terorismului și combaterea radicalizării și a
recrutării, creșterea nivelului de securitate pentru
cetățeni și întreprinderi în spațiul cibernetic,
consolidarea securității prin gestionarea frontierelor și
creșterea capacității de rezistență a Europei pentru a
face față crizelor și dezastrelor.
(3)
Solidaritatea între statele membre, claritatea în
ceea ce privește împărțirea sarcinilor, respectul pentru
drepturile fundamentale și statul de drept, precum și concentrarea în
mare măsură asupra perspectivei globale și a legăturii
inextricabile cu securitatea externă ar trebui să fie principiile de
bază care guvernează punerea în aplicare a Strategiei de securitate
internă.
(4)
Pentru a promova punerea în aplicare a Strategiei
de securitate internă și pentru a asigura că aceasta devine o
realitate operațională, ar trebui ca statelor membre să li se
ofere sprijin financiar adecvat din partea Uniunii, prin instituirea unui Fond
pentru securitate internă.
(5)
Având în vedere particularitățile
juridice aplicabile titlului V din tratat, nu este posibil din punct de vedere
juridic ca Fondul pentru securitate internă să fie instituit sub
forma unui singur instrument financiar.
(6)
Prin urmare, fondul ar trebui instituit ca un cadru
cuprinzător pentru sprijinul financiar al UE în domeniul
securității interne, care să conțină instrumentul
instituit prin prezentul regulament, precum și instrumentul instituit prin
Regulamentul …/2012/UE de instituire, ca parte a Fondului pentru securitate
internă, a instrumentului de sprijin financiar pentru cooperarea
polițienească, prevenirea și combaterea criminalității
și gestionarea crizelor. Acest cadru cuprinzător ar trebui completat
de Regulamentul …/2012/UE de stabilire a dispozițiilor generale
privind Fondul pentru azil și migrație și instrumentul de
sprijin financiar pentru cooperarea polițienească, prevenirea și
combaterea criminalității și gestionarea crizelor[17] la care prezentul regulament
ar trebui să se refere în ceea ce privește normele în materie de
programare, gestiune financiară, gestiune și control, verificare
și validare a conturilor, încheiere a programelor, precum și
raportare și evaluare.
(7)
Solidaritatea și partajarea
responsabilității între statele membre și Uniune în ceea ce
privește gestionarea frontierelor externe reprezintă una dintre cele
cinci componente ale politicii comune de gestionare a frontierelor externe.
(8)
Fondul pentru securitate internă ar trebui
să exprime solidaritatea prin intermediul asistenței financiare
acordate statelor membre care aplică pe deplin dispozițiile Schengen
privind frontierele externe, precum și celor care se pregătesc
să participe pe deplin la Schengen.
(9)
Participarea unui stat membru nu ar trebui să
coincidă cu participarea acestuia la un instrument financiar temporar al
Uniunii care sprijină statele membre beneficiare să finanțeze,
printre altele, acțiunile la noile frontiere externe ale Uniunii în
vederea punerii în aplicare a acquis-ului Schengen privind frontierele și
vizele, precum și controalele la frontierele externe.
(10)
Partea fondului care se referă la frontierele
externe și la vize (denumită în continuare „instrumentul”) ar trebui
să se bazeze pe procesul de dezvoltare a capacităților, care s‑a
desfășurat cu sprijinul Fondului pentru frontierele externe,
instituit prin Decizia nr. 574/2007/CE a Parlamentului European
și a Consiliului[18],
și să extindă acest proces pentru a ține seama de noile
evoluții.
(11)
În îndeplinirea sarcinilor la frontierele externe
și în consulate în conformitate cu dispozițiile acquis-ului Schengen
privind frontierele și vizele, statele membre desfășoară
activități în interesul și în numele tuturor celorlalte state
membre din spațiul Schengen și, prin urmare, prestează un
serviciu public pentru Uniune. Pentru a exprima solidaritatea, instrumentul ar
trebui să contribuie la sprijinirea costurilor operaționale legate de
controlul la frontieră și de politica în domeniul vizelor și
să permită statelor membre să mențină în mod
sistematic capacitățile esențiale pentru serviciul respectiv în
beneficiul tuturor. Acest sprijin constă în rambursarea integrală a
unor costuri, la alegere, legate de obiectivele urmărite de prezentul
instrument și va constitui parte integrantă a programelor
naționale.
(12)
Instrumentul ar trebui să completeze și
să consolideze activitățile întreprinse pentru dezvoltarea
cooperării operaționale sub egida Agenției Europene pentru
Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale statelor
membre ale Uniunii Europene, instituită prin Regulamentul (CE) nr.
2007/2004 (denumită în continuare „Agenția Frontex”)[19], inclusiv noile
activități care rezultă din modificările introduse prin
Regulamentul [...][20]
și, prin urmare, va consolida solidaritatea dintre statele membre care
exercită controlul frontierelor externe în interesul și în numele
întregului spațiu Schengen.
(13)
Acest instrument ar trebui pus în aplicare cu
respectarea deplină a drepturilor și a principiilor consacrate în
Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene.
(14)
Pentru a asigura un control la frontierele externe
uniform și de înaltă calitate și pentru a facilita traversarea
în scopuri legitime a frontierelor externe în cadrul Strategiei de securitate
internă a UE, instrumentul ar trebui să contribuie la dezvoltarea
unui sistem comun de gestionare integrată a frontierelor europene, care
să includă toate măsurile legate de politică,
legislație, cooperare sistematică, distribuirea sarcinilor, personal,
echipamente și tehnologie, întreprinse la diferite niveluri de către
autoritățile competente ale statelor membre, în cooperare cu
Agenția Frontex, cu țările terțe și, după caz, cu
alți actori, folosind, printre altele, modelul de securitate a
frontierelor pe patru niveluri și analiza integrată a riscurilor
elaborate de Uniunea Europeană.
(15)
În conformitate cu Protocolul nr. 5 la Actul de
aderare din 2003[21]
privind tranzitul de persoane pe căi terestre între regiunea Kaliningrad
și celelalte părți ale Federației Ruse, instrumentul ar
trebui să suporte toate costurile suplimentare apărute în urma
punerii în aplicare a dispozițiilor speciale din acquis-ul Uniunii care
reglementează acest tranzit, și anume Regulamentul (CE) nr. 693/2003
al Consiliului din 14 aprilie 2003 de stabilire a unui document de
facilitare a tranzitului (FTD), a unui document de facilitare a tranzitului
feroviar (FRTD) și de modificare a Instrucțiunilor consulare comune
și a Manualului comun[22]
și Regulamentul (CE) nr. 694/2003 al Consiliului privind modele uniforme
pentru documentul de facilitare a tranzitului (FTD) și documentul de
facilitare a tranzitului feroviar (FRTD) prevăzute de Regulamentul (CE)
nr. 693/2003[23].
Cu toate acestea, necesitatea unui sprijin financiar continuu pentru scutirile
de taxe ar trebui să fie subordonată regimului de vize în vigoare
între Uniune și Federația Rusă.
(16)
            Acesta ar trebui să includă
sprijinul acordat măsurilor naționale și cooperării între
statele membre în domeniul politicii vizelor și al altor
activități prefrontaliere, care se desfășoară înainte
de controalele la frontierele externe. Gestionarea eficientă a
activităților organizate de serviciile statelor membre în
țările terțe este în interesul politicii comune în domeniul
vizelor, în cadrul unui sistem organizat pe mai multe niveluri, care urmărește
facilitarea călătoriilor în scopuri legitime și abordarea
imigrației ilegală în Uniunea Europeană și reprezintă
totodată o parte integrantă a sistemului comun de gestionare
integrată a frontierelor.
(17)
Mai mult, acesta ar trebui să sprijine
măsurile pe teritoriul statelor Schengen, ca parte a dezvoltării unui
sistem comun de gestionare integrată a frontierelor care consolidează
funcționarea generală a spațiului Schengen.
(18)
Instrumentul ar trebui, de asemenea, să
sprijine crearea de către Uniunea Europeană a unor sisteme
informatice care să ofere statelor membre instrumentele pentru a gestiona
mai eficient traversarea frontierele de către resortisanții
țărilor terțe și pentru a asigura o mai bună
identificare și verificare a călătorilor („frontiere
inteligente”). În acest scop, ar trebui să se stabilească un program
cu obiectivul de a acoperi costurile pentru dezvoltarea ambelor componente, la
nivel central și național, ale acestor sisteme, asigurând
coerența tehnică, economii ale costurilor și o punere în aplicare
corespunzătoare în statele membre.
(19)
Pentru a face față presiunilor imediate
și neprevăzute exercitate de migrație, precum și
amenințărilor la adresa securității frontierelor, ar trebui
să fie posibilă acordarea de asistență de urgență
conform cadrului prevăzut de Regulamentul 2012 …/UE de stabilire a
dispozițiilor generale privind Fondul pentru azil și migrație
și instrumentul de sprijin financiar pentru cooperarea
polițienească, prevenirea și combaterea criminalității
și gestionarea crizelor.
(20)
Mai mult, în vederea consolidării solidarității
în întregul spațiu Schengen, în cazul în care sunt identificate
deficiențe sau amenințări posibile, mai ales în urma unei
evaluări Schengen, statul membru în cauză ar trebui să
monitorizeze problema în mod corespunzător, utilizând resursele din cadrul
programelor sale cu prioritate, dacă este cazul, pentru a completa
măsurile de asistență de urgență.
(21)
Pentru a consolida solidaritatea și
împărțirea responsabilității, statele membre ar trebui
să fie încurajate să utilizeze o parte din resursele disponibile în
cadrul programelor pentru prioritățile specifice definite de
către Uniune, cum ar fi achiziționarea de echipamente tehnice
necesare pentru Agenția Frontex și dezvoltarea cooperării
consulare pentru Uniune.
(22)
Pentru a garata aplicarea acquis-ului Schengen în
întregul spațiu Schengen, punerea în aplicare a Regulamentului privind
instituirea unui mecanism de evaluare și monitorizare în vederea
verificării aplicării acquis-ului Schengen[24] ar trebui, de asemenea,
să fie sprijinită în temeiul prezentului regulament, deoarece
reprezintă un instrument esențial de însoțire a politicilor care
asigură absența oricărui control asupra persoanelor.
(23)
Având în vedere experiența dobândită în
ceea ce privește Fondul pentru frontierele externe și dezvoltarea SIS
și VIS, se consideră oportun să se permită o anumită
flexibilitate în ceea ce privește posibilele transferuri de resurse între
diferite mijloace de punere în aplicare a obiectivelor urmărite în cadrul
instrumentului, fără a aduce atingere principiului care impune asigurarea,
de la început, a unei mase critice și a stabilității financiare
necesare programelor, precum și a sprijinului operațional pentru
statele membre.
(24)
În aceeași ordine de idei, domeniul de
aplicare a acțiunilor ar trebui extins, iar plafonul pentru resursele care
rămân disponibile pentru Uniune („acțiunile Uniunii”) ar trebui
majorat pentru a consolida capacitatea Uniunii de a desfășura într-un
anumit exercițiu bugetar activități multiple privind gestionarea
frontierelor externe și politică comună în domeniul vizelor în
interesul Uniunii în ansamblul său, dacă și în măsura în
care este nevoie. Printre astfel de acțiuni ale Uniunii se
numără studiile și proiectele pilot menite să stimuleze
progresele politicii și ale aplicării sale, măsurile sau acordurile
în țările terțe care abordează presiunile exercitate de
migrația din aceste țări, în scopul unei gestionări optime
a fluxurilor de migrație în Uniune și al unei organizări
eficiente a sarcinilor conexe desfășurate la frontierele externe
și în consulate.
(25)
Măsurile în țările terțe
și în legătură cu acestea, finanțate prin acest instrument,
ar trebui să fie întreprinse în sinergia și compatibilitate cu alte
acțiuni în afara UE, care beneficiază de sprijinul unor instrumente,
atât geografice, cât și tematice, de asistență externă ale
Uniunii. În special, în punerea în aplicare a acestor acțiuni, ar trebui
urmărită coerența deplină cu principiile și
obiectivele generale ale acțiunii externe și ale politicii externe a
Uniunii referitoare la țara sau regiunea în cauză. Aceste măsuri
nu ar trebui să fie destinate sprijinirii acțiunilor care
vizează direct dezvoltarea și ar trebui să completeze, dacă
este cazul, asistența financiară oferită prin instrumentele de
asistență externă. Se va urmări, de asemenea, asigurarea
coerenței cu politica de ajutor umanitar a Uniunii, în special în ceea ce
privește punerea în aplicare a măsurilor de urgență.
(26)
Finanțarea din bugetul Uniunii ar trebui
să se concentreze asupra activităților în care intervenția
Uniunii poate aduce valoare adăugată în raport cu acțiunea
individuală a statelor membre. Dat fiind că Uniunea Europeană
este într-o poziție mai bună decât statele pentru a pune la
dispoziție un cadru pentru exprimarea solidarității Uniunii în
ceea ce privește controlul la frontieră, politica în domeniul vizelor
și gestionarea fluxurilor de migrație, precum și pentru a oferi
o platformă pentru dezvoltarea sistemelor informatice comune care stau la
baza acestor politici, sprijinul financiar acordat în temeiul prezentului
regulament contribuie, în special, la consolidarea capacităților
naționale și europene în aceste domenii.
(27)
În vederea completării sau a modificării
dispozițiilor acestui instrument în ceea ce privește definirea unor
acțiuni specifice în cadrul programelor naționale, competența de
a adopta acte legislative în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene ar trebui să fie delegată
Comisiei. Este deosebit de important ca, pe
durata activităților pregătitoare, Comisia să
desfășoare consultări adecvate, inclusiv la nivel de
experți.
(28)
Comisia, în momentul pregătirii și al
elaborării actelor delegate, ar trebui să garanteze transmiterea
simultană, promptă și adecvată a documentelor relevante
către Parlamentul European și către Consiliu.
(29)
Pentru a se asigura o aplicare uniformă,
eficientă și în timp util a dispozițiilor privind sprijinul
operațional prevăzute în prezentul regulament și pentru a se
stabili cadrul programelor privind noile sisteme informatice, competențele
de executare ar trebui să fie conferite Comisiei. Competențele
respective trebuie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2001
al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de
stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de
control de către statele membre al exercitării competențelor de
executare de către Comisie[25].

(30)
            Având în vedere că obiectivul
prezentului regulament, și anume asigurarea solidarității
și a împărțirii responsabilității între statele membre
și Uniune în ceea ce privește gestionarea frontierelor externe
și politica în domeniul vizelor, nu pot fi realizate în mod
satisfăcător de către statele membre și pot fi mai bine
realizate la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri, în conformitate
cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la
articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu
principiul proporționalității, astfel cum este enunțat la
articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce
este necesar pentru îndeplinirea acestui obiectiv.
(31)
Decizia nr. 574/2007/CE a Parlamentului European
și a Consiliului din 23 mai 2007 de instituire a Fondului pentru
Frontierele Externe pentru perioada 2007-2013[26]
ar trebui să fie abrogată.
(32)
În ceea ce privește Islanda și Norvegia,
prezentul regulament reprezintă o dezvoltare a acquis-ului Schengen care
intră sub incidența domeniului menționat la articolul 1 punctele
A și B din Decizia 1999/437/CE a Consiliului din 17 mai 1999 privind
anumite modalități de aplicare a Acordului încheiat de Consiliul
Uniunii Europene și Republica Islanda și Regatul Norvegiei privind
asocierea acestor două state la punerea în aplicare, asigurarea
respectării și dezvoltarea acquis-ului Schengen[27].
(33)
În ceea ce privește Elveția, prezentul
regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în
sensul Acordului între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană
și Confederația Elvețiană cu privire la asocierea acesteia
din urmă la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea
acquis-ului Schengen, dispoziții care intră sub incidența
domeniului prevăzut la articolul 1 punctele A și B din Decizia 1999/437/CE
a Consiliului coroborat cu articolul 3 din Decizia 2008/146/CE a Consiliului
privind încheierea acestui acord, în numele Comunității Europene[28].
(34)
În ceea ce privește Liechtenstein, prezentul
regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen,
în sensul Protocolului dintre Uniunea Europeană, Comunitatea
Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul
Liechtenstein privind aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul dintre
Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația
Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la
punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen, care
intră sub incidența domeniului menționat la articolul 1 punctele
A și B din Decizia 1999/437/CE a Consiliului, coroborat cu articolul
3 din Decizia 2011/350/UE a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii
Europene, a Protocolului[29].

(35)
            În temeiul Protocolului privind
poziția Danemarcei anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană
și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu
participă la adoptarea, de către Consiliu, a măsurilor în
conformitate cu titlul V partea a treia din Tratatul privind funcționarea
Uniunii Europene, cu excepția „măsurilor prin care se stabilesc
țările terțe ai căror resortisanți trebuie să
dețină o viză la trecerea frontierelor externe ale statelor
membre sau a măsurilor privind instituirea unui model uniform de
viză”. Prezenta propunere se bazează pe acquis-ul Schengen și,
în conformitate cu articolul 4 din Protocolul privind poziția Danemarcei
anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene, în termen de șase luni de la adoptarea
de către Consiliu a unei propuneri sau inițiative care
urmărește dezvoltarea acquis-ului Schengen în temeiul
dispozițiilor prevăzute la titlul V partea a treia din Tratatul
privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca decide cu privire la
transpunerea măsurii respective în legislația sa internă.
(36)
Prezentul regulament constituie o dezvoltare a
dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Regatul Unit nu participă,
în conformitate cu Decizia 2000/365/CE a Consiliului din 29 mai 2000 privind
solicitarea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord de a
participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen și cu
Decizia ulterioară 2004/926/CE a Consiliului din 22 decembrie 2004 privind
punerea în aplicare a unor părți din acquis-ul Schengen de către
Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord. În
consecință, Regatul Unit nu participă la adoptarea prezentului
regulament, care nu are obligații în temeiul acestuia și nici nu face
obiectul aplicării sale.
(37)
            Prezentul regulament constituie o
dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Irlanda nu
participă, în conformitate cu Decizia 2001/192/CE a Consiliului din 28 februarie
2002 privind solicitarea Irlandei de a participa la unele dintre
dispozițiile acquis-ului Schengen. În consecință, Irlanda nu
participă la adoptarea prezentului regulament, care nu are obligații
în temeiul acestuia și nici nu face obiectul aplicării sale.
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:CAPITOLUL
I
CAPITOLUL I
DISPOZIȚII GENERALE
Articolul 1
Scopul și domeniul de aplicare
1.
Prezentul regulament instituie instrumentul de
sprijin financiar pentru gestionarea frontierelor externe și pentru
politica comună în materie de vize (denumit în continuare „instrumentul”),
ca parte din Fondul de securitate internă (denumit în continuare
„fondul”).
Împreună cu Regulamentul …/2012/UE de
instituire, ca parte a Fondului de securitate internă, a instrumentului de
sprijin financiar pentru cooperare polițienească, prevenirea și
combaterea criminalității și gestionarea crizelor, prezentul
regulament instituie Fondul de securitate internă pentru perioada
cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2020.
2.
Prezentul regulament stabilește
(a)
obiectivele sprijinului financiar și
acțiunile eligibile;
(b)
cadrul general de punere în aplicare a
acțiunilor eligibile;
(c)
resursele puse la dispoziție în temeiul
prezentului instrument în perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și
31 decembrie 2020 și distribuția acestora;
(d)
domeniul de aplicare și scopul diferitelor
mijloace specifice prin care se finanțează cheltuielile de gestionare
a frontierelor externe și politica comună în materie de vize.
3.
Prezentul regulament prevede aplicarea normelor
prevăzute în Regulamentul (UE) nr. … 2012 [regulament orizontal].
Articolul 2
Definiții
În sensul prezentului regulament, se
aplică următoarele definiții:
(a)
„frontiere externe” înseamnă frontierele
terestre ale statelor membre, inclusiv frontierele fluviale și cele aflate
pe lacuri, frontierele maritime și aeroporturile, porturile fluviale,
porturile maritime și porturile aflate pe lacuri ale statelor membre
cărora li se aplică dispozițiile dreptului Uniunii privind
trecerea frontierelor externe, indiferent dacă aceste frontiere sunt sau
nu sunt temporare;
(b)
„frontiere externe temporare” înseamnă
–
frontiera comună dintre un stat membru care
aplică integral acquis-ul Schengen și un alt stat membru care are
obligația să aplice integral acquis-ul Schengen, în temeiul actului
său de aderare, dar în cazul căruia nu a intrat în vigoare decizia
relevantă a Consiliului de autorizare a statului membru respectiv să
aplice integral acquis-ul respectiv;
–
frontiera comună dintre două state membre
care au obligația să aplice integral acquis-ul Schengen, în
conformitate cu actele corespunzătoare privind aderarea acestora, dar în
cazul cărora nu a intrat încă în vigoare decizia relevantă a
Consiliului de autorizare a respectivelor state membre să aplice integral
acquis-ul respectiv;
(c)
„punct de trecere a frontierei” înseamnă orice
punct de trecere autorizat de către autoritățile competente
pentru trecerea frontierelor externe, potrivit notificării efectuate în
conformitate cu articolul 34 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 562/2006;
(d)
„mecanismul de evaluare și monitorizare
Schengen” înseamnă verificarea aplicării corecte a acquis-ului Schengen,
astfel cum se prevede în Regulamentul nr. … /2012/UE[30] [X];
(e)
„situație de urgență” înseamnă
o situație care prezintă un caracter urgent și excepțional
în care un număr mare sau disproporționat de resortisanți ai
țărilor terțe trec sau este posibil să treacă
frontiera externă a unuia sau a mai multor state membre.
Articolul 3
Obiective
1.
Obiectivul general al instrumentului este de a
contribui la asigurarea unui nivel înalt de siguranță în cadrul
Uniunii Europene.
2.
În cadrul obiectivului general prevăzut la
alineatul (1), instrumentul contribuie, în conformitate cu
prioritățile identificate de strategiile UE relevante, programele,
evaluările amenințărilor și ale riscurilor, la îndeplinirea
următoarelor obiective:
(a)
sprijinirea politicii comune în materie de vize în
vederea facilitării călătoriilor legitime, asigurării
egalității de tratament a resortisanților din țările
terțe și combaterii problemei migrației ilegale
Îndeplinirea acestui obiectiv este evaluată
pe baza indicatorilor, cum ar fi, printre altele, numărul de posturi
consulare echipate, securizate și/sau consolidate pentru a se asigura
prelucrarea eficientă a cererilor de viză și pentru a se oferi
servicii de calitate solicitanților de viză
(b)
acordarea de asistență pentru gestionarea
frontierelor, în vederea asigurării, pe de o parte, a unui nivel ridicat
de protecție a frontierelor externe și, pe de altă parte, a
fluidizării trecerii frontierelor externe, în conformitate cu acquis-ul
Schengen
Îndeplinirea acestui obiectiv este evaluată
pe baza indicatorilor, cum ar fi, printre altele, dezvoltarea de echipamente de
control la frontieră și reținerea resortisanților
țărilor terțe aflați în situații ilegale la frontiera
externă, în raport cu riscul pe care îl presupune secțiunea în
cauză a frontierei externe.
3.
În vederea îndeplinirii acestor obiective,
instrumentul contribuie la realizarea următoarelor obiective
operaționale:
(a)
promovarea dezvoltării și punerii în
aplicare a unor politici care să asigure absența oricărui
control asupra persoanelor, indiferent de cetățenie, la trecerea
frontierelor interne, asigurând controlul persoanelor și monitorizarea
eficientă a trecerii frontierelor externe;
(b)
introducerea progresivă a unui sistem integrat
de gestionare a frontierelor externe, inclusiv consolidarea cooperării
interagenții dintre autoritățile din domeniul migrației
și autoritățile de aplicare a legii din statele membre la
frontierele externe și luarea de măsuri în cadrul teritoriului
și măsurile adiacente necesare legate de securitatea documentelor
și gestionarea identității;
(c)
promovarea dezvoltării și punerii în
aplicare a politicii comune în materie de vize și alte permise de
ședere de scurtă durată, inclusiv a cooperării consulare;
(d)
crearea și funcționarea sistemelor
informatice, a infrastructurii lor de comunicare și a echipamentelor de
sprijin pentru gestionarea fluxurilor de migrație care traversează
frontierele externe ale Uniunii;
(e)
asigurarea aplicării eficiente și
uniforme a acquis-ului Uniunii în materie de frontiere și vize, inclusiv a
funcționării mecanismului de evaluare și monitorizare Schengen;
(f)
consolidarea cooperării dintre statele membre
care acționează în țări terțe cu privire la fluxurile
de resortisanți ai țărilor terțe pe teritoriul statelor
membre, precum și a cooperării cu țări terțe în acest
sens.
4.
Instrumentul contribuie, de asemenea, la
finanțarea asistenței tehnice la inițiativa statelor membre
și a Comisiei.
Articolul 4
Acțiuni eligibile
1.
În cadrul obiectivelor definite la articolul 3
și în conformitate cu concluziile convenite în cadrul dialogului politic,
astfel cum este prevăzut la articolul 13 din Regulamentul (UE) nr. …/2012
[regulament orizontal], instrumentul sprijină acțiuni în cadrul
statelor membre sau adoptate de către acestea și în special:
(a)
infrastructuri de trecere a frontierelor,
clădiri și sisteme necesare la punctele de trecere a frontierelor
și pentru supravegherea zonei dintre punctele de trecere a frontierelor
și combaterea eficientă a trecerii ilegale a frontierelor externe;
(b)
echipamente operaționale, mijloace de
transport și sisteme de comunicații necesare în vederea
efectuării controlului eficient al frontierelor și pentru detectarea
persoanelor, cum ar fi terminale fixe pentru VIS, SIS și Sistemul European
de Arhivare a Imaginilor (FADO), inclusiv tehnologii de ultimă
generație;
(c)
sisteme informatice utilizate pentru gestionarea
fluxurilor de migrație la nivel transfrontalier;
(d)
infrastructuri, clădiri și echipamente
operaționale necesare pentru prelucrarea cererilor de viză și
pentru cooperarea consulară;
(e)
studii, proiecte-pilot și acțiuni menite
să promoveze cooperarea interagenții în interiorul statelor membre
și între statele membre și punerea în aplicare a recomandărilor,
a standardelor operaționale și a celor mai bune practici care
rezultă din cooperarea operațională între statele membre și
agențiile Uniunii.
2.
În cadrul obiectivelor definite la articolul 3,
prezentul instrument sprijină acțiunile în raport cu țările
terțe și în cadrul acestora și în special:
(a)
sisteme de informații, instrumente sau
echipamente pentru schimbul de informații între statele membre și
țările terțe;
(b)
acțiuni menite să stimuleze cooperarea
operațională între statele membre și țările
terțe, inclusiv operațiuni comune;
(c)
studii, evenimente, instruire, echipamente și
proiecte-pilot pentru a oferi expertiză tehnică și
operațională ad-hoc în țările terțe;
(d)
studii, evenimente, instruire, echipamente și
proiecte-pilot de punere în aplicare a recomandărilor, a standardelor
operaționale și a celor mai bune practici care rezultă din
cooperarea operațională între statele membre și agențiile
Uniunii în țările terțe.
3.
Acțiunile menționate la alineatul (1)
litera (a) nu sunt eligibile la frontierele externe temporare.
4.
Nu sunt eligibile acțiunile legate de
reintroducerea temporară și excepțională a controlului la
frontierele interne, astfel cum se prevede în Codul frontierelor Schengen.
CAPITOLUL II
CADRUL FINANCIAR ȘI DE PUNERE ÎN
APLICARE
Articolul 5
Resurse globale și punerea în
aplicare
1.
Resursele globale pentru punerea în aplicare a
prezentului regulament reprezintă
3 520 de milioane EUR.
2.
Creditele anuale sunt autorizate de către
autoritatea bugetară în limitele cadrului financiar.
3.
Resursele globale sunt puse în aplicare prin
următoarele mijloace:
(a)
programe naționale, în conformitate cu articolele
9 și 12;
(b)
sprijin operațional, în cadrul programelor
naționale și în condițiile stabilite la articolul 10;
(c)
funcționarea regimului special de tranzit, în
conformitate cu articolul 11;
(d)
acțiuni ale Uniunii, în conformitate cu
articolul 13;
(e)
asistență de urgență, în
conformitate cu articolul 14;
(f)
punerea în aplicare a unui program pentru crearea
de noi sisteme informatice care să sprijine gestionarea fluxurilor de
migrație care trec frontierele externe ale Uniunii, în condițiile
prevăzute de articolul 15;
(g)
asistență tehnică, în conformitate
cu articolul 16.
4.
Bugetul alocat în cadrul instrumentului este pus în
aplicare prin gestionare repartizată, în temeiul articolului 55 alineatul
(1) litera (b) din Regulamentul nr. …./2012 [noul Regulament financiar],
cu excepția acțiunilor Uniunii menționate la articolul 13, a
asistenței de urgență menționate la articolul 14 și a
asistenței tehnice menționate la articolul 16 alineatul (1).
Modalitatea (modalitățile) de
execuție bugetară pentru programul privind dezvoltarea de noi sisteme
informatice se stabilește (sunt stabilite) în actele de punere în aplicare
menționate la articolul 15 alineatul (2).
5.
Resursele globale se utilizează orientativ
după cum urmează:
(a)
2 000 de milioane EUR pentru
programele naționale ale statelor membre;
(b)
1 100 de milioane EUR pentru crearea noilor
sisteme informatice care să permită gestionarea fluxurilor de
migrație care trec frontierele externe ale Uniunii, menționate la
articolul 15 alineatul (2);
(c)
150 de milioane EUR pentru regimul special de
tranzit;
(d)
270 de milioane EUR pentru acțiunile Uniunii,
asistență de urgență și asistență
tehnică la inițiativa Comisiei.
6.
Pe lângă resursele globale stabilite de
Regulamentul nr. …/2012/UE de stabilire, ca parte a Fondului de securitate
internă, a instrumentului de sprijin financiar pentru cooperare
polițienească, prevenirea și combaterea criminalității
și gestionarea crizelor, resursele globale disponibile pentru prezentul
regulament, astfel cum se prevede la alineatul (1), constituie pachetul
financiar pentru Fondul de securitate internă și reprezintă
referința principală pentru autoritatea bugetară, în cursul
procedurii bugetare anuale, în sensul punctului 17 din Acordul
interinstituțional între Parlamentul European, Consiliu și Comisie
privind cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară[31].
7.
Țările implicate în transpunerea, punerea
în aplicare și dezvoltarea acquis-ului Schengen participă la
aplicarea instrumentului în temeiul prezentului regulament.
8.
Se încheie acorduri privind contribuțiile
financiare ale acestor țări la prezentul instrument și se
stabilesc normele suplimentare necesare unei asemenea participări,
inclusiv dispozițiile de asigurare a protejării intereselor
financiare ale Uniunii și a competențelor de audit ale Curții de
Conturi.
Contribuțiile financiare ale acestor
țări se adaugă la resursele globale disponibile din bugetul
Uniunii, menționate la alineatul (1).
Articolul 6
Resurse pentru acțiuni eligibile
în statele membre
1.
Se alocă statelor membre, cu titlu orientativ,
2 000 de milioane EUR după cum urmează:
(a)
1 200 de milioane EUR, astfel cum se
menționează la anexa I;
(b)
450 de milioane EUR, în funcție de
rezultatele mecanismului descris la articolul 7;
(c)
în cadrul evaluării intermediare și
pentru perioada începând cu exercițiul bugetar 2018, 350 de milioane EUR,
reprezentând restul creditelor disponibile în temeiul prezentului articol sau o
altă sumă, calculată în conformitate cu alineatul (2), în baza
rezultatelor analizei riscurilor și a mecanismului prevăzut la
articolul 8.
2.
Pentru a răspunde în mod corespunzător
obiectivelor prevăzute de prezentul regulament în cazul unor
circumstanțe neprevăzute sau noi și/sau pentru a asigura punerea
în aplicare eficientă a finanțării disponibile în temeiul
prezentului regulament, Comisia este împuternicită să adopte acte
delegate în conformitate cu articolul 17, în vederea ajustării sumei
orientative prevăzute la alineatul (1) litera (c).
3.
Statele membre care aderă la Uniune în
perioada 2012-2020 nu beneficiază de alocările pentru programele
naționale din cadrul prezentului instrument atât timp cât acestea
beneficiază de un instrument temporar al Uniunii care sprijină
statele membre beneficiare prin finanțarea acțiunilor la frontierele
externe noi ale Uniunii în vederea punerii în aplicare a acquis-ului Schengen
privind frontierele și vizele, precum și controalele la frontierele
externe.
Articolul 7
Resurse destinate acțiunilor
specifice
1.
În plus față de alocarea calculată
în conformitate cu articolul (6) alineatul (1) litera (a), statele membre pot
să primească o sumă suplimentară, cu condiția ca
aceasta să fie identificată ca atare în program, care se
utilizează în vederea realizării acțiunilor specifice
menționate în anexa II.
2.
Comisia este împuternicită să adopte acte
delegate în conformitate cu articolul 17 pentru revizuirea acțiunilor
specifice menționate în anexa II, în cazul în care se consideră
oportun. Pe baza noilor acțiuni specifice, statele membre pot beneficia de
o sumă suplimentară, astfel cum se prevede la alineatul (1), sub
rezerva disponibilității resurselor.
3.
Sumele suplimentare prevăzute de prezentul
articol sunt alocate statelor membre în cauză prin fiecare decizie de
finanțare individuală privind aprobarea sau revizuirea programului
lor național, în conformitate cu procedura prevăzută la
articolul 14 din Regulamentul (UE) nr. …/2012 [regulament orizontal].
Articolul 8
Resursele din cadrul evaluării
intermediare
1.
În vederea alocării sumei menționate la
articolul 6 alineatul (1) litera (c), până la 1 iunie 2017, Comisia
elaborează, pe baza contribuțiilor și a consultării
Agenției Frontex, un raport care, potrivit analizei riscurilor efectuate
de Frontex, stabilește nivelurile de amenințare la frontierele
externe pentru perioada 2017-2020. Nivelurile de amenințare vor fi evaluate
în funcție de sarcina gestionării frontierelor și pe
amenințările care au afectat securitatea la frontierele externe ale
statelor membre în perioada 2014-2016 și vor lua în considerare, printre
altele, posibilele tendințe viitoare privind fluxurile de migrație
și activitățile ilegale la frontierele externe, având în vedere
posibilele evoluții politice, economice și sociale în
țările terțe în cauză, în special în țările
învecinate.
Raportul stabilește gradul de amenințare
pentru fiecare secțiune a frontierei externe, prin înmulțirea
lungimii sectorului de frontieră în cauză cu gradul de
importanță atribuit acestuia, după cum urmează:
(a)     frontiera externă terestră:
(i)      factorul 1 pentru amenințare
normală
(ii)      factorul 3 pentru amenințare medie
(iii)     factorul 5 pentru amenințare
deosebită;
(b)     frontiera externă maritimă:
(i)      factorul 1 pentru amenințare
normală
(ii)      factorul 3 pentru amenințare medie
(iii)     factorul 5 pentru amenințare
deosebită.
Pe baza raportului, Comisia stabilește
statele membre care vor primi o sumă suplimentară. Statele membre
care au un nivel de amenințare crescut în comparație cu gradul de
amenințare stabilit pentru calculul corespunzător exercițiului
bugetar 2013, în temeiul Deciziei 574/2007/CE, vor primi resurse suplimentare
pro rata.
2.
În sensul distribuției resurselor, în
conformitate cu alineatul 1,
(a)     se ia în considerare, deși nu
constituie o frontieră externă terestră atât timp cât rămân
în vigoare dispozițiile articolului 1 din Protocolul nr. 10 privind
Cipru la Actul de aderare din 2003, linia care delimitează zonele
menționate la articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 866/2004 din
29 aprilie 2004 al Consiliului privind regimul stabilit în conformitate cu
articolul 2 din Protocolul nr. 10 la Actul de aderare, și nu lungimea
frontierei maritime situate la nord de linia respectivă;
(b)     frontierele externe maritime
înseamnă limita exterioară a mării teritoriale a statelor
membre, astfel cum este definită în conformitate cu articolele 4 – 16 din
Convenția Organizației Națiunilor Unite privind dreptul
mării. Cu toate acestea, în cazul în care este necesară efectuarea cu
regularitate a unor operațiuni pe rază lungă de acțiune
pentru a preveni migrația/intrarea ilegală, aceasta este limita
exterioară a domeniilor cu risc crescut. Această limită se
stabilește luând în considerare datele relevante privind aceste
operațiuni în perioada 2014-2016, astfel cum au fost furnizate de
către statele membre în cauză.
3.
În plus, ca urmare a invitației din partea
Comisiei, valabile până la 1 iunie 2017, statele membre pot primi o
alocație suplimentară, cu condiția să fie
prevăzută ca atare în program, utilizată pentru realizarea
acțiunilor specifice care urmează să fie stabilite în funcție
de prioritățile Uniunii în acel moment.
În acest scop, Comisia este împuternicită
să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 17 pentru revizuirea
priorităților specifice menționate în anexa II.
4.
Sumele suplimentare prevăzute de prezentul
articol sunt alocate statelor membre în cauză printr-o decizie de
finanțare individuală privind aprobarea sau revizuirea programului
lor național, în conformitate cu procedura prevăzută la
articolul 14 din Regulamentul (UE) nr. …./2012 [regulament orizontal].
Articolul 9
Programele naționale
1.
Programul național care urmează să
fie întocmit în temeiul prezentului instrument și programele
naționale care urmează să fie elaborate în temeiul
Regulamentului nr. …/2012/UE de stabilire, ca parte a Fondului de
securitate internă, a instrumentului de sprijin financiar pentru cooperare
polițienească, prevenirea și combaterea criminalității
și gestionarea crizelor, sunt elaborate în comun de statele membre și
sunt propuse Comisiei ca program național unic al fondului, în
conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (UE) nr. …./2012 [regulament
orizontal].
2.
În cadrul programelor naționale care
urmează să fie analizate și aprobate de Comisie în conformitate
cu articolul 14 din Regulamentul (UE) nr. …./2012 [regulament orizontal],
statele membre urmăresc, în special, următoarele obiective:
(a)
dezvoltarea Sistemului european de supraveghere a
frontierelor (EUROSUR) în conformitate cu legislația și
orientările ale Uniunii;
(b)
susținerea și extinderea
capacității existente la nivel național în materie de gestionare
a frontierelor externe, luând în considerare, între altele, noile
evoluții, tehnologii și/sau standarde în ceea ce privește
gestionarea fluxurilor de migrație;
(c)
susținerea dezvoltării în continuare a
gestionării fluxurilor de migrație de către serviciile consulare
și alte servicii ale statelor membre în țări terțe, pentru
a facilita călătoriile în scopuri legale și prevenirea
migrației ilegale în Uniune;
(d)
consolidarea gestionării integrate a
frontierelor, prin testarea și introducerea de noi instrumente, sisteme
interoperabile și metode de lucru care vizează
îmbunătățirea schimbului de informații în cadrul statului
membru sau pentru a îmbunătăți cooperarea interagenții;
(e)
asigurarea aplicării corecte și uniforme
a acquis-ului Uniunii privind controlul frontierelor și vizele,
răspunzând deficiențelor identificate la nivel european, astfel cum
se reflectă în rezultatele obținute în cadrul mecanismului de
evaluare Schengen;
(f)
creșterea capacității de a
răspunde provocărilor viitoare, inclusiv amenințărilor
și presiunilor prezente și viitoare la frontierele externe ale
Uniunii, luând în considerare în special analiza riscurilor efectuată de
Frontex.
Articolul 10
Sprijin operațional, în
conformitate cu programele naționale ale statelor membre
1.
Un stat membru poate folosi până la 50% din
suma alocată în temeiul instrumentului pentru programul său
național în vederea finanțării sprijinului operațional
acordat autorităților publice care răspund de îndeplinirea
sarcinilor și a serviciilor care constituie un serviciu public pentru
Uniune. Aceste sarcini și servicii se referă la unul sau mai multe
dintre obiectivele menționate la articolul 3 alineatul (2) literele (a),
(c) și (d).
2.
Sprijinul operațional este furnizat numai în
cazul în care următoarele condiții sunt îndeplinite în statul membru
în cauză:
(a)
respectarea acquis-ului Uniunii în materie de
frontiere și vize;
(b)
respectarea standardelor și orientărilor
Uniunii privind buna guvernanță în materie de frontiere și vize,
în special Catalogul Schengen privind controlul frontierelor externe, Manualul
practic pentru polițiștii de frontieră, precum și Manualul
privind vizele.
3.
În acest scop, înainte de aprobarea programului
național, Comisia evaluează situația inițială în
statele membre care și-au manifestat intenția de a solicita sprijin
operațional.
Concluziile Comisiei fac obiectul unui schimb de
opinii cu statul membru în cauză.
În urma schimbului de opinii, acceptarea de
către Comisie a sprijinului bugetar în cadrul programului național al
unui stat membru poate fi condiționată de programarea și de
finalizarea unei serii de acțiuni care au ca scop garantarea îndeplinirii
integrale a condițiilor prevăzute la alineatul (2), până la
momentul acordării sprijinului bugetar.
4.
Sprijinul operațional este concentrat pe
sarcini și/sau servicii specifice și este orientat pe obiectivele
stabilite în anexa III. Sprijinul operațional atrage după sine
rambursarea integrală a cheltuielilor efectuate în vederea îndeplinirii
sarcinilor și/sau serviciilor definite în programul național, în limitele
financiare stabilite de program și de plafonul prevăzut la alineatul
(1).
5.
Sprijinul operațional face obiectul
monitorizării și al schimbului de informații între Comisie
și statul membru în cauză în raport cu situația
inițială în statul membru, cu obiectivele și țintele care
urmează să fie realizate și cu indicatorii de evaluare a
progreselor.
6.
Comisia stabilește, prin acte de punere în
aplicare, proceduri de raportare referitoare la punerea în aplicare a prezentei
dispoziții și orice alte modalități practice, care trebuie
stabilite între statele membre și Comisie pentru a se conforma prezentului
articol. Actele de punere în aplicare respective sunt adoptate în conformitate
cu procedura de evaluare menționată la articolul 18 alineatul (2).
Articolul 11
Sprijin operațional pentru
regimul special de tranzit
1.
Instrumentul acordă sprijin pentru compensarea
scutirilor de taxe aplicate vizelor de tranzit și costurilor suplimentare
ocazionate de punerea în aplicare a documentului de facilitare a tranzitului
(FTD) și a documentului de facilitare a tranzitului feroviar (FRTD), în
temeiul Regulamentului (CE) nr. 693/2003 al Consiliului și al
Regulamentului (CE) nr. 694/2003 al Consiliului.
2.
Resursele alocate în acest scop Lituaniei, în
temeiul alineatului (1), nu trebuie să depășească 150 de
milioane EUR pentru perioada 2014-2020 și sunt puse la dispoziție ca
sprijin operațional specific suplimentar pentru Lituania.
3.
În sensul alineatului (1), costuri suplimentare
înseamnă costurile care rezultă direct din cerințele specifice
de punere în aplicare a funcționării regimului special de tranzit
și care nu decurg din eliberarea vizelor de tranzit sau a altor tipuri de
vize.
Următoarele tipuri de costuri suplimentare
pot beneficia de finanțare:
(a)     investițiile în infrastructuri;
(b)     formarea personalului care pune în
aplicare regimul special de tranzit;
(c)     costurile suplimentare de
funcționare, inclusiv salariile personalului care răspunde în mod
direct de punerea în aplicare a regimului special de tranzit.
4.
Scutirile de taxe menționate la alineatul (1)
se calculează pe baza nivelului taxelor de viză și a
derogărilor la taxele de viză stabilite de Acordul de facilitare a
eliberării vizelor între Uniunea Europeană și Federația
Rusă, în limitele cadrului financiar prevăzut la alineatul (2).
5.
Comisia și Lituania evaluează aplicarea
prezentului articol în cazul în care intervin schimbări care au un impact
asupra existenței și/sau funcționării regimului special de
tranzit.
6.
Comisia stabilește, prin acte de punere în
aplicare, proceduri de raportare referitoare la punerea în aplicare a prezentei
dispoziții și orice alte modalități financiare și
practice care trebuie stabilite între Lituania și Comisie, pentru a se
conforma prezentului articol. Actele de punere în aplicare respective sunt
adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la
articolul 18 alineatul (2).
7.
Pentru a asigura buna funcționare a regimului
special de tranzit, Comisia poate formula modalități specifice de
plată intermediară care să facă derogare de la
dispozițiile Regulamentului (UE) No …./2012 [regulamentul orizontal].
Articolul 12
Programare în conformitate cu
rezultatele mecanismului de evaluare și monitorizare Schengen
În urma unui raport de evaluare privind
acquis-ul Schengen, astfel cum a fost adoptat în conformitate cu Regulamentul
privind instituirea unui mecanism de evaluare și monitorizare în vederea
verificării aplicării acquis-ului Schengen, statul membru în
cauză analizează, împreună cu Comisia și Agenția
Frontex, dacă este cazul, modalitatea de a răspunde constatărilor
și de punere în aplicare a recomandărilor formulate în cadrul
programului său național.
Dacă este necesar, statul membru își
reevaluează programul național pentru a lua în considerare aceste
constatări și recomandări.
Prin dialog cu Comisia și cu Agenția
Frontex, dacă este cazul, statul membru realocă resurse din programul
său, inclusiv, dacă este necesar, resursele prevăzute pentru
sprijin operațional și/sau introduce sau modifică acțiunile
menite să remedieze deficiențele, în conformitate cu constatările
și recomandările raportului de evaluare privind acquis-ul Schengen.
Articolul 13
Acțiunile Uniunii
1.
La inițiativa Comisiei, instrumentul poate fi
utilizat pentru finanțarea acțiunilor transnaționale sau a
acțiunilor de interes special pentru Uniune („acțiunile Uniunii”)
privind obiectivele generale, specifice și operaționale
menționate la articolul 3.
2.
Pentru a fi eligibile pentru finanțare, este
necesar ca acțiunile Uniunii să urmărească, în special,
următoarele obiective:
(a)
sprijinirea măsurilor de pregătire, de
monitorizare, de sprijin administrativ și tehnic, elaborarea unui mecanism
de evaluare, pentru a pune în aplicare politicile cu privire la frontierele
externe și vize, inclusiv pentru a pune în aplicare guvernanța
Schengen, astfel cum este definită de mecanismul de evaluare și
monitorizare Schengen, astfel cum este stabilit de Regulamentul (UE) nr. …
privind instituirea unui mecanism de evaluare și monitorizare în vederea
verificării aplicării acquis-ului Schengen și a Codului
Frontierelor Schengen;
(b)
asigurarea unei mai bune cunoașteri și
înțelegeri a situației existente în statele membre prin analiza,
evaluarea și monitorizarea atentă a politicilor;
(c)
sprijinirea dezvoltării instrumentelor și
metodelor statistice și a indicatorilor comuni;
(d)
susținerea și monitorizarea punerii în
aplicare a legislației Uniunii și a obiectivelor strategice ale
Uniunii în statele membre, precum și evaluarea eficienței și
impactului acestora;
(e)
promovarea creării de rețele, a
învățării reciproce, a identificării și difuzării
bunelor practici și a abordărilor inovatoare la nivel european;
(f)
sporirea gradului de sensibilizare cu privire la
politicile și obiectivele Uniunii în rândul părților interesate
și al publicului larg, inclusiv comunicarea instituțională
privind prioritățile politice ale Uniunii;
(g)
sporirea capacității rețelelor
europene de promovare, susținere și dezvoltare în continuare a
politicilor și obiectivelor Uniunii;
(h)
sprijinirea, în special, a proiectelor inovatoare
care dezvoltă noi metode și/sau tehnologii cu potențial de
transfer către alte state membre, îndeosebi a proiectelor care
urmăresc testarea și validarea proiectelor de cercetare;
(i)
susținerea acțiunilor legate de
țări terțe și în cadrul acestora, astfel cum se
menționează la articolul 4 alineatul (2).
3.
Acțiunile Uniunii sunt puse în aplicare în
conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (UE) nr. …../2012 [regulament
orizontal].
Articolul 14
Asistență de
urgență
1.
Instrumentul asigură asistență
financiară pentru a răspunde nevoilor urgente și specifice în
caz de situații de urgență, astfel cum sunt definite la
articolului 2 litera (e).
2.
Asistența de urgență este pusă
în aplicare în conformitate cu mecanismul prevăzut la articolul 8 din
Regulamentul (UE) nr. …./2012 [regulament orizontal].
Articolul 15
Instituirea unui program privind
dezvoltarea de noi sisteme informatice
1.
Suma orientativă alocată pentru programul
privind dezvoltarea noilor sisteme informatice de gestionare a circulației
resortisanților țărilor terțe la nivel transfrontalier este
stabilită la 1 100 de milioane EUR. Programul este pus în aplicare în
conformitate cu legislația Uniunii privind definirea noilor sisteme
informatice și a infrastructurii de comunicare a cestora, cu scopul, în
special, de a îmbunătăți gestionarea și controlul
fluxurilor de călătorie la frontierele externe prin consolidarea
controalelor și în același timp prin accelerarea trecerii
frontierelor pentru persoanele care călătoresc cu regularitate.
2.
Comisia răspunde de gestionarea programului
și adoptă un cadru strategic multianual care include:
(a)
acțiunile principale care urmează să
fie realizate;
(b)
o defalcare a bugetului în funcție de
exercițiile bugetare;
(c)
calendarul punerii în aplicare;
(d)
metodele de gestionare care urmează să
fie utilizate de către principalele acțiuni efectuate. Acțiunile
pot fi puse în aplicare
– în mod direct de către Comisie sau prin agențiile executive
– în mod indirect de către entități și persoane, altele
decât statele membre, în conformitate cu articolul [57] din Regulamentul (UE)
nr. …./2012 [noul Regulament financiar]
Acțiunile principale care urmează
să fie realizate trebuie să vizeze, în special, dezvoltarea și
testarea componentei centrale și a cererilor comune pentru componentele
naționale ale sistemelor, infrastructura de comunicații între componentele
centrale și naționale, coordonarea pentru punerea lor în
funcțiune și gestionarea securității sistemelor.
Comisia adoptă, prin acte de punere în
aplicare, cadrul strategic și eventualele revizuiri. Actele de punere în
aplicare respective sunt adoptate în conformitate cu procedura de examinare
menționată la articolul 18 alineatul (2).
Articolul 16
Asistență tehnică
1.
La inițiativa și/sau în numele Comisiei,
instrumentul poate contribui anual cu până la 1,7 milioane EUR pentru
asistență tehnică la Fondul de securitate internă, în
conformitate cu articolul 10 din Regulamentul (UE) nr. …/2012 [regulament
orizontal].
2.
La inițiativa unui stat membru, instrumentul
poate contribui cu până la 5% din suma totală alocată statului
membru pentru asistența tehnică din cadrul programului național,
în conformitate cu articolul 20 din Regulamentul (UE) nr. …/2012 [regulament
orizontal].
CAPITOLUL III
DISPOZIȚII FINALE
Articolul 17
Exercitarea competențelor
delegate
1.
Se conferă Comisiei competența de a
adopta acte delegate, sub rezerva îndeplinirii condițiilor prevăzute
la prezentul articol.
2.
Delegarea competenței menționată în
prezentul regulament este conferită Comisiei pentru o perioadă de
șapte ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament. Delegarea de
competențe se prelungește în mod tacit pentru perioade de timp
identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul
se opun unei astfel de prelungiri în termen de cel mult trei luni înainte de
sfârșitul fiecărei perioade.
3.
Delegarea de competențe menționată
în prezentul regulament poate fi revocată în orice moment de Parlamentul
European sau de Consiliu. Decizia de revocare încheie delegarea de
competență menționată în decizia respectivă. Aceasta
produce efecte începând cu ziua următoare publicării deciziei în Jurnalul
Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară,
menționată în decizie. Decizia de revocare nu aduce atingere
validității actelor delegate care sunt deja în vigoare.
4.
De îndată ce adoptă un act delegat,
Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.
5.
Actul delegat adoptat în conformitate cu prezentul
regulament intră în vigoare numai dacă Parlamentul European sau
Consiliul nu au formulat obiecții în termen de două luni de la
notificarea actului respectiv Parlamentului European sau Consiliului sau
dacă, înainte de expirarea perioadei în cauză, atât Parlamentul
European, cât și Consiliul au informat Comisia că nu vor prezenta
obiecții. Perioada menționată se prelungește cu două
luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.
Articolul 18
Procedura comitetelor
1.
Comisia este sprijinită de comitetul comun
pentru azil, migrație și securitate instituit prin articolul 55
alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. …./2012 [regulament orizontal].
2.
În cazul în care se face trimitere la prezentul
alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.
Articolul 19
Aplicabilitatea Regulamentului (UE)
nr. …./2012 [regulament orizontal]
Dispozițiile Regulamentului (UE) nr.
…/2012 [regulament orizontal] se aplică prezentului instrument.
Articolul 20
Abrogare

Decizia nr. 574/2007/CE a Parlamentului
European și a Consiliului de instituire a Fondului pentru Frontierele
Externe se abrogă cu începere de la 1 ianuarie 2014.
Articolul 21
Dispoziții
tranzitorii
1.
Prezentul regulament nu afectează continuarea
sau modificarea, inclusiv anularea integrală sau parțială, a
proiectelor și a programelor anuale până la încheierea acestora, nici
asistența financiară aprobată de către Comisie în temeiul
Deciziei nr. 574/2007/CE și nici alt act legislativ care se
aplică respectivei asistențe la 31 decembrie 2013.
2.
În cursul adoptării deciziilor privind
cofinanțarea în cadrul prezentului instrument, Comisia ia în considerare
măsurile care au fost adoptate în temeiul Deciziei nr. 574/2007/CE
înainte de [data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii
Europene] și care au repercusiuni financiare pe durata acoperită
de respectiva cofinanțare.
3.
Sumele angajate pentru cofinanțare, aprobate
de Comisie între 1 ianuarie 2011 și 31 decembrie 2013,
pentru care nu au fost trimise Comisiei documentele necesare încheierii
acțiunilor înainte de expirarea termenului pentru înaintarea raportului
final, sunt dezangajate automat de către Comisie până la
31 decembrie 2017, impunându-se restituirea sumelor plătite în
mod nejustificat.
4.
Sumele legate de acțiunile care au fost
suspendate datorită unor proceduri judiciare sau administrative cu efect
suspensiv nu sunt luate în considerare pentru calcularea sumei care
urmează să fie dezangajată în mod automat.
Articolul 21
Revizuire
În temeiul unei propuneri a Comisiei,
Parlamentul European și Consiliul revizuiesc prezentul regulament cel
târziu până la 30 iunie 2020.
Articolul 22
Intrare în vigoare și aplicare
Prezentul regulament intră în vigoare în
ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii
Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu
în toate elementele sale și se aplică direct în statele membre în
conformitate cu tratatele.
Adoptat la Bruxelles,
Pentru Parlamentul European                      Pentru
Consiliu
Președintele                                                  Președintele
ANEXA I
Sumele care constituie baza programelor naționale ale statelor membre
 Stat membru || Suma minimă || Procentaj mediu 20102012 || Distribuție în funcție de procentaj || Suma totală
 Austria || 5 000 000 || 0,82% || 8 699 674 || 13 699 674
 Belgia || 5 000 000 || 1,13% || 11 886 638 || 16 886 638
 Bulgaria || 5 000 000 || 3,18% || 33 578 849 || 38 578 849
 Cipru || 5 000 000 || 1,76% || 18 521 213 || 23 521 213
 Republica Cehă || 5 000 000 || 0,84% || 8 907 377 || 13 907 377
 Danemarca || 5 000 000 || 0,48% || 5 053 171 || 10 053 171
 Estonia || 5 000 000 || 1,51% || 15 933 661 || 20 933 661
 Finlanda || 5 000 000 || 2,87% || 30 320 668 || 35 320 668
 Franța || 5 000 000 || 7,20% || 75 956 454 || 80 956 454
 Germania || 5 000 000 || 4,21% || 44 390 681 || 49 390 681
 Grecia || 5 000 000 || 14,56% || 153 636 854 || 158 636 854
 Ungaria || 5 000 000 || 3,22% || 34 018 515 || 39 018 515
 Islanda || 5 000 000 || 0,03% || 310 455 || 5 310 455
 Italia || 5 000 000 || 13,62% || 143 660 373 || 148 660 373
 Letonia || 5 000 000 || 0,95% || 9 989 974 || 14 989 974
 Lituania* || 5 000 000 || 1,77% || 18 709 058 || 23 709 058
 Luxemburg || 5 000 000 || 0,04% || 379 909 || 5 379 909
 Malta || 5 000 000 || 3,43% || 36 173 227 || 41 173 227
 Țările de Jos || 5 000 000 || 2,30% || 24 315 326 || 29 315 326
 Norvegia || 5 000 000 || 0,84% || 8 846 929 || 13 846 929
 Polonia || 5 000 000 || 3,97% || 41 883 809 || 46 883 809
 Portugalia || 5 000 000 || 1,25% || 13 197 565 || 18 197 565
 România || 5 000 000 || 5,05% || 53 313 864 || 58 313 864
 Slovacia || 5 000 000 || 0,46% || 4 835 168 || 9 835 168
 Slovenia || 5 000 000 || 2,31% || 24 371 875 || 29 371 875
 Spania || 5 000 000 || 17,13% || 180 746 396 || 185 746 396
 Suedia || 5 000 000 || 0,59% || 6 189 272 || 11 189 272
 Elveția || 5 000 000 || 1,25% || 13 216 801 || 18 216 801
 Croația || 5 000 000 || 3,22% || 33 956 244 || 38 956 244
 Total || 145 000 000 || 100% || 1 055 000 000 || 1 200 000 000
Annex II
List of specific actions
1.
Crearea unor mecanisme de cooperare consulară
între cel puțin două state membre care să producă economii
substanțiale legate de depunerea cererilor și eliberarea de vize la
consulate, în conformitate cu principiile de cooperare prevăzute în Codul
vizelor, inclusiv centre comune pentru solicitarea de vize.
2.
Achiziționarea de mijloace de transport
și echipamente operaționale considerate necesare de către
Agenția Frontex pentru funcționarea operațiunilor comune, în
conformitate cu liniile directoare emise de agenție.
ANEXA III
Obiectivele sprijinului operațional în cadrul programelor naționale
Obiectivul nr. 1: promovarea
dezvoltării și punerii în aplicare a unor politici care să
asigure absența oricărui control al persoanelor, indiferent de
cetățenie, la trecerea frontierelor interne, asigurând controlul
persoanelor și monitorizarea eficientă a trecerii frontierelor
externe
- operațiuni
- cheltuieli cu personalul
- cheltuieli pentru servicii, cum ar fi
întreținerea și reparațiile
- modernizarea/reînnoirea echipamentelor
- bunuri imobiliare (amortizare, renovare)
Obiectivul nr. 2: promovarea
dezvoltării și punerii în aplicare a politicii comune în materie de
vize și alte permise de ședere de scurtă durată, inclusiv a
cooperării consulare
- operațiuni
- cheltuieli cu personalul
- cheltuieli pentru servicii, cum ar fi
întreținerea și reparațiile
- modernizarea/reînnoirea echipamentelor
- bunuri imobiliare (amortizare, renovare)
Obiectivul nr. 3: crearea și
funcționarea sistemelor informatice, a infrastructurii lor de comunicare
și a echipamentelor de sprijin pentru gestionarea fluxurilor de
migrație care traversează frontierele externe ale Uniunii
- gestionarea operațională a SIS,
VIS și a sistemelor nou create în perioada respectivă
- cheltuieli cu personalul
- cheltuieli pentru servicii, cum ar fi
întreținerea și reparațiile
- infrastructura de comunicare și aspecte
legate de securitate
- modernizarea/reînnoirea echipamentelor
- închirierea de localuri securizate
și/sau renovare
FIȘĂ
FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ
1.           CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI
              1.1.    Denumirea propunerii/inițiativei
              1.2.    Domeniul
(domeniile) de politică în cauză în structura ABM/ABB
              1.3.    Tipul
propunerii/inițiativei
              1.4.    Obiectiv(e)

              1.5.    Motivul
(motivele) propunerii/inițiativei
              1.6.    Durata
acțiunii și a impactului financiar al acesteia
              1.7.    Modul
(modurile) de gestionare preconizat(e)
2.           MĂSURI DE GESTIONARE
              2.1.    Dispoziții
în materie de monitorizare și raportare
              2.2.    Sistemul
de gestiune și control
              2.3.    Măsuri
de prevenire a fraudelor și a neregulilor
3.           IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL
PROPUNERII/INIȚIATIVEI
              3.1.    Rubrica
(rubricile) din cadrul financiar multianual și linia (liniile)
bugetară (bugetare) de cheltuieli afectată (afectate)
              3.2.    Impactul
estimat asupra cheltuielilor
              3.2.1. Sinteza impactului estimat asupra
cheltuielilor
              3.2.2. Impactul
estimat asupra creditelor operaționale
              3.2.3. Impactul
estimat asupra creditelor cu caracter administrativ
              3.2.4. Compatibilitatea
cu cadrul financiar multianual actual
              3.2.5. Participarea
terților la finanțare
              3.3.    Impactul estimat asupra
veniturilor
FIȘĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ

1.
CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI
1.1.
Denumirea propunerii/inițiativei

Comunicarea
„Construirea unei Europe deschise și sigure: bugetul afacerilor interne
pentru perioada 2014-2020”;
Propunere de
Regulament al Consiliului de stabilire a dispozițiilor generale cu privire
la fondul de azil și migrație și la instrumentul de sprijin
financiar pentru cooperarea polițienească, prevenirea și
combaterea criminalității, precum și gestionarea crizelor;
Propunere de
Regulament de instituire a instrumentului de sprijin financiar pentru
cooperarea polițienească, prevenirea și combaterea
criminalității și gestionarea crizelor;
Propunere de
Regulament de instituire, ca parte a Fondului pentru securitate internă, a
instrumentului de sprijin financiar pentru frontiere externe și vize.

1.2.
Domeniul (domeniile) de politică în cauză
în structura ABM/ABB[32]

În prezent,
rubrica 3, titlul 18 – Afaceri interne
Viitoarele
perspective financiare multianuale: rubrica 3 (Securitate și
cetățenie) – „Securitate internă ”
Tipul propunerii/inițiativei
þ Propunere/inițiativă care se referă la o acțiune
nouă (finanțarea în domeniul afacerilor interne pentru perioada
2014-2020)
¨ Propunere/inițiativă
care se referă la o acțiune nouă ca urmare a unui
proiect-pilot/a unei acțiuni pregătitoare[33]
¨ Propunere/inițiativă
care se referă la prelungirea unei acțiuni existente
¨ Propunere/inițiativă
care se referă la o acțiune reorientată către o
acțiune nouă

1.3.
Obiective
1.3.1.
Obiectiv(e) strategic(e) multianual(e) al(e)
Comisiei vizat(e) de propunere/inițiativă

Obiectivul
final al politicilor din domeniul afacerilor interne este de a crea un
spațiu fără frontiere interne, în care cetățenii UE
și resortisanții țărilor terțe pot să intre,
să se deplaseze, să locuiască și să muncească,
aducând idei noi, capital, cunoștințe și inovare sau completând
deficiențele de pe piețele naționale ale forței de
muncă, având totodată convingerea că drepturile lor sunt pe
deplin respectate și că securitatea lor este garantată.
Cooperarea cu țările terțe și organizațiile internaționale
este esențială pentru realizarea acestui obiectiv.
Importanța
din ce în ce mai mare a politicilor din domeniul afacerilor interne a fost
confirmată prin Programul de la Stockholm și prin planul de
acțiune aferent, punerea în aplicare a acestora reprezentând o prioritate
strategică pentru Uniune și acoperind domenii precum migrația
(migrația legală și integrarea; azilul; migrația
ilegală și returnarea), securitatea (prevenirea și combaterea
terorismului și a criminalității organizate; cooperarea polițienească)
și gestionarea frontierelor externe (inclusiv politica în domeniul
vizelor), precum și dimensiunea externă a acestor politici. De
asemenea, Tratatul de la Lisabona permite Uniunii să dea dovadă de
mai multă ambiție în răspunsul pe care îl oferă preocupărilor
cotidiene ale cetățenilor în spațiul de libertate, securitate
și justiție. Prioritățile politicii în domeniul afacerilor
interne, în special integrarea resortisanților țărilor terțe,
ar trebui integrate, de asemenea, în contextul celor șapte inițiative
emblematice prezentate în Strategia Europa 2020, care urmărește
să sprijine UE să depășească actuala criză
economică și financiară și să realizeze o
creștere inteligentă, durabilă și favorabilă
incluziunii.
Fondul pentru
securitatea internă va oferi asistența financiară necesară
pentru transformarea obiectivelor Uniunii în domeniul afacerilor interne în
rezultate concrete.

1.3.2.
Obiectiv(e) specific(e) și activitatea
(activitățile) ABM/ABB în cauză

Fondul pentru securitatea internă
Instrumentul
de sprijin financiar pentru cooperarea polițienească, prevenirea
și combaterea criminalității și gestionarea crizelor
În
conformitate cu prioritățile identificate în strategiile, programele
și evaluările amenințărilor și ale riscurilor
relevante la nivelul Uniunii, instrumentul va contribui la realizarea
următoarelor obiective specifice:
(a)        prevenirea
și combaterea criminalității transfrontaliere grave și
organizate, inclusiv a terorismului, și consolidarea coordonării
și a cooperării între autoritățile de aplicare a legii din
statele membre și cu țările terțe relevante;
(b)        consolidarea
capacității statelor membre și a Uniunii de gestionare
eficientă a riscurilor și a situațiilor de criză legate de
securitate, pregătirea și protejarea persoanelor și a infrastructurii-cheie
împotriva atacurilor teroriste și a altor incidente legate de securitate.
Activitățile
curente în cadrul ABB avute în vedere: 18.05
Instrumentul
de sprijin financiar pentru frontiere externe și vize
În
conformitate cu prioritățile identificate în strategiile, programele
și evaluările privind amenințările și riscurile în
domeniu, relevante la nivelul Uniunii, instrumentul va contribui la realizarea
următoarelor obiective specifice:
(a)        sprijinirea
unei politici comune în materie de vize pentru facilitarea
călătoriilor în scopuri legitime, asigurarea tratamentului egal
pentru resortisanții țărilor terțe și combaterea
migrației ilegale;
(b)        sprijinirea
gestionării frontierelor, pentru a se asigura, pe de o parte, un nivel
ridicat de protecție a frontierelor externe și, pe de altă
parte, trecerea fără incidente a frontierelor externe, în
conformitate cu acquis-ul Schengen.
Activitățile
curente în cadrul ABB avute în vedere: 18.02 (în ceea
ce privește Fondul pentru frontierele externe).

1.3.3.
Rezultatul (rezultatele) și impactul
preconizate

A se preciza efectele
pe care propunerea/inițiativa ar trebui să le aibă asupra
beneficiarilor vizați/grupurilor vizate.
Efectele
propunerii asupra beneficiarilor/grupurilor țintă sunt descrise în
detaliu la punctul 4.1.2 din evaluarea impactului.
În general,
simplificarea introdusă la toate nivelurile procesului de finanțare
și în fiecare mod de gestionare va avea un real efect benefic asupra
proceselor în cadrul cărora se va gestiona sprijinul financiar.
Cooperarea
polițienească, prevenirea și combaterea criminalității
și gestionarea crizelor
Principalii
beneficiari ai sprijinului financiar vor fi statele membre și
autoritățile de aplicare a legii din statele membre, precum și
orice altă autoritate specializată în protecția
infrastructurilor critice și în gestionarea crizelor, dar și
organizațiile internaționale și neguvernamentale relevante,
după caz (de exemplu, în domeniul prevenirii criminalității, în
politicile de combatere a radicalizării și a traficului de persoane).

Grupul
țintă care beneficiază de modificări va fi reprezentat de
întreaga populație.
Principalele realizări vor fi 1) consolidarea capacității
administrative și operaționale a statelor membre de a depista și
a urmări cu succes cazurile de criminalitate transfrontalieră, grave
și organizate, inclusiv terorismul, pentru a reduce amenințările
în domeniul securității care provin din astfel de delicte și 2)
o mai bună rezistență în situații de criză și
dezastre datorită unei politici mai coerente la nivelul UE, care
corelează evaluările amenințărilor și riscurilor cu
actul decizional în domeniul de politică relevant, pe de o parte, și
o reacție mai eficientă și coordonată a UE în situații
de criză, care conectează capacitățile existente cu
expertiza, pe de altă parte. O realizare importantă va fi, de
asemenea, ameliorarea capacităților statelor membre de a preveni, de
a pregăti și de a proteja cetățenii și
infrastructurile critice împotriva atacurilor teroriste și a altor
amenințări grave privind securitatea.
Frontiere
externe și vize
La nivelul statelor membre, principalii beneficiari ai sprijinului financiar
pentru politica în domeniul frontierelor și al vizelor vor fi serviciile
care pun în aplicare acquis-ul UE, Codul frontierelor Schengen și Codul de
vize: poliția de frontieră, poliția și serviciile
consulare. Grupul țintă care beneficiază de schimbări va fi
format din călători – toate persoanele care trec frontierele externe
pentru a intra în UE. Rezultatele se vor materializa în capacități
sporite ale acestor servicii (1) de a desfășura supravegherea
frontierelor și de a fi în legătură cu alte servicii de aplicare
a legii, în cadrul Sistemului european de supraveghere (EUROSUR); (2) de a
gestiona fluxurile de migrație la consulate (solicitări de vize)
și (3) de a îmbunătăți gestionarea fluxurilor de pasageri
la punctele de trecere a frontierelor, asigurând, pe de o parte, un nivel
ridicat și uniform de protecție, în cooperare cu alte servicii de
aplicare a legii și, pe de altă parte, trecerea fără incidente
a frontierei, în conformitate cu acquis-ul și cu principiul tratamentului
în condiții de respect și demnitate. Un rezultat important specific
va fi crearea a două sisteme IT ale UE cu privire la traversarea
frontierelor de către resortisanții țărilor terțe (un
sistem UE de intrare-ieșire și un program UE de înregistrare a
pasagerilor).

1.3.4.
Indicatori de rezultat și de impact

A se preciza
indicatorii care permit monitorizarea punerii în aplicare a
propunerii/inițiativei.
Datorită
necesității de a se pune în aplicare un dialog privind politica în
domeniu înainte de dezvoltarea programelor naționale, în această
etapă nu se pot stabili indicatori definitivi care vor fi utilizați
în evaluarea modului de îndeplinire a obiectivelor specifice menționate
anterior. Cu toate acestea
- în ceea ce
privește cooperarea polițienească, prevenirea și
combaterea criminalității, indicatorii vor include numărul
de operațiuni transfrontaliere comune și numărul de documente cu
cele mai bune practici și evenimente organizate. Indicatorii privind gestionarea
crizei și protecția infrastructurii-cheie vor include
numărul de instrumente instituite și/sau actualizate ulterior pentru
facilitarea protecției infrastructurii-cheie de către statele membre
în toate sectoarele economiei, precum și numărul de evaluări
privind amenințările și riscurile, astfel cum au fost elaborate
la nivelul Uniunii.
- în materie
de frontiere și vize, indicatorii vor include numărul de
posturi consulare, echipate, securizate și/sau consolidate pentru a
asigura prelucrarea eficientă a solicitărilor de vize și pentru
a furniza servicii de calitate solicitanților de vize, precum și
dezvoltarea de echipamente pentru controlul de frontieră și arestarea
la frontierele externe a resortisanților cu intrare ilegală din țările
terțe, ținându-se seama de gradul de risc al tronsonului relevant din
frontiera externă. Indicatorii de impact au rolul de a determina nivelul
de creștere a securității frontierelor, capacitățile de
emitere a vizelor și capacitatea de a gestiona în condiții de
siguranță și fără incidente traficul transfrontalier
de călători.

1.4.
Motivul (motivele) propunerii/inițiativei
1.4.1.
Cerințe de îndeplinit pe termen scurt sau lung

În perioada
2014-2020, UE se va confrunta în continuare cu provocări considerabile în
domeniul afacerilor interne.
Asigurarea
unui climat de siguranță și securitate este necesară
și benefică pentru creșterea economică, socială
și culturală a UE. UE are un rol decisiv, atât în ceea ce
privește abordarea amenințărilor în domeniul
criminalității grave și organizate, al criminalității
cibernetice și al terorismului, cât și în ceea ce privește
asigurarea gestionării frontierelor externe ale UE sau reacția
rapidă la crizele emergente cauzate de om sau de calamitățile
naturale. În era globalizării, în care amenințările sunt din ce
în ce mai mari și au o dimensiune transnațională tot mai
pronunțată, niciun stat membru nu poate reacționa eficient pe
cont propriu. Este necesar un răspuns european coerent și eficient,
astfel încât să se asigure că autoritățile de aplicare a
legii desfășoară o activitate eficientă, dincolo de
frontiere și jurisdicții.
Cooperarea cu
țările din afara UE și cu organizațiile internaționale
este esențială pentru îndeplinirea acestor obiective. Evenimentele
recente din Africa de Nord au pus în evidență cât de important este
ca UE să pună în practică o abordare cuprinzătoare și
coordonată în materie de migrație, frontiere și securitate. Prin
urmare, este necesar să se consolideze importanța crescândă a
dimensiunii externe a politicilor UE în domeniul afacerilor interne, în
deplină coerență cu politica externă a UE.

1.4.2.
Valoarea adăugată a implicării UE

Gestionarea
fluxurilor de migrație și a amenințărilor în materie de
securitate sunt provocări care nu pot fi rezolvate numai de statele
membre. Acestea sunt domenii în care există o valoare adăugată
evidentă în mobilizarea bugetului UE.
Unele state
membre suportă o sarcină majoră din cauza situației lor
geografice și a lungimii frontierelor externe ale Uniunii Europene pe care
trebuie să o gestioneze. Eliminarea controalelor la frontierele interne
trebuie însoțită de măsuri comune pentru eficientizarea
controlului și supravegherii frontierelor externe ale UE. Prin urmare,
principiul solidarității și împărțirea echitabilă
a responsabilităților între statele membre se află în centrul
politicilor comune privind azilul, imigrația și frontierele externe.
Bugetul UE prevede mijloacele de abordare a implicațiilor financiare ale
acestui principiu. În domeniul securității, criminalitatea gravă
și organizată, terorismul și alte amenințări cu impact
asupra securității sunt tot mai mult de natură
transfrontalieră. Cooperarea și coordinarea transnațională
între autoritățile de aplicare a legii este esențială
pentru reușita prevenirii și combaterii acestor infracțiuni, de
exemplu prin schimburi de informații, investigații comune, tehnologii
interoperabile și evaluări comune ale amenințărilor și
riscurilor.
Gestionarea
fluxurilor de migrație, a frontierelor externe ale UE și a
securității UE necesită resurse și capacități
considerabile din partea statelor membre. Îmbunătățirea
cooperării și coordonării operaționale care implică
punerea în comun a resurselor în domenii cum ar fi formarea și dotarea,
atrage după sine economii de scară și sinergii, ceea ce
asigură o utilizare mai eficientă a fondurilor publice și
consolidarea solidarității, a încrederii reciproce și a
împărțirea responsabilității între statele membre în ceea
ce privește politicile comune ale UE. Acest lucru este deosebit de
relevant în domeniul securității, în care sprijinul financiar pentru
toate formele de acțiuni transfrontaliere comune este esențial pentru
intensificarea cooperării dintre poliție, vamă, poliție de
frontieră și autorități judiciare.
În ceea ce
privește dimensiunea externă a afacerilor interne, este evident
că adoptarea măsurilor și punerea în comun a resurselor la
nivelul UE vor spori semnificativ influența de care are nevoie UE pentru a
convinge țările terțe să se alăture UE în problemele
legate de migrație și securitate care prezintă interes în primul
rând pentru UE și pentru statele membre.
Dreptul UE de
a acționa în domeniul afacerilor interne rezultă din titlul V –
„Spațiul de libertate, securitate și justiție” din Tratatul
privind Funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolul 77
alineatul (2), articolul 78 alineatul (2), articolul 79 alineatele (2) și
(4), articolul 82 alineatul (1), articolul 84 și articolul 87 alineatul
(2) din TFUE. Cooperarea cu țările terțe și cu organizațiile
internaționale este prevăzută de articolul 212 alineatul (3) din
TFUE. Propunerile se conformează principiului subsidiarității,
întrucât cea mai mare parte a finanțării va fi executată în
conformitate cu principiul gestiunii partajate și cu respectarea
competențelor instituționale ale statelor membre.

1.4.3.
Învățăminte desprinse din
experiențele anterioare similare

Cu toate
că, în general, se consideră că instrumentele financiare actuale
din domeniul afacerilor interne își îndeplinesc obiectivele și
funcționează eficient, învățămintele desprinse din
evaluarea la jumătatea perioadei și din consultarea
părților interesate au evidențiat că este necesar:
–      să se simplifice și să se raționalizeze viitoarele
instrumente din domeniul afacerilor interne prin
reducerea la două a numărului de programe financiare, prin crearea
unui Fond pentru azil și migrație și a unui Fond pentru
securitate internă. Acest lucru va permite UE să utilizeze într-un
mod mai strategic instrumentele sale, astfel încât acestea să poată
oferi un răspuns mai prompt priorităților și
cerințelor politice ale UE;
–      să se consolideze rolul UE de actor global, prin includerea unei componente cu dimensiune externă în
viitoarele fonduri, astfel încât să se consolideze influența UE
privind dimensiunea de politică externă a politicilor din domeniul
afacerilor interne;
–      să se acorde prioritate gestiunii partajate și nu gestiunii centralizate, atunci când este posibil, pentru a
se elimina sarcinile birocratice inutile;
–      să se stabilească o abordare axată mai mult pe rezultate
în ceea ce privește gestiunea partajată, prin
trecerea la o programare multianuală cu un dialog de politică la
nivel de funcționari de rang înalt, ceea ce va asigura că programele
naționale ale statelor membre sunt pe deplin aliniate la obiectivele
și prioritățile de politică ale UE și sunt concentrate
pe obținerea de rezultate;
–      să se îmbunătățească gestiunea
centralizată pentru a oferi o serie de instrumente pentru
activitățile aferente politicii în domeniu,
inclusiv sprijin pentru acțiunile transnaționale, în special
acțiuni inovative și acțiuni din țările terțe sau
legate de acestea (dimensiunea externă), precum și acțiuni
urgente, studii și evenimente;
–      să se stabilească un cadru comun de reglementare, cu un set comun de norme privind programarea, raportarea, gestionarea
financiară și controalele financiare, care să fie cât mai
asemănătoare cu cadrul celorlalte fonduri gestionate de UE în
conformitate cu modul de gestiune partajată, astfel încât toate
părțile interesate să înțeleagă mai bine normele
și să se asigure un grad ridicat de coerență și
consecvență;
–      să se ofere un răspuns rapid și eficient în cazuri de
urgență, prin structurarea în așa fel a
fondurilor încât UE să poată reacționa corespunzător în
situații cu o evoluție rapidă;
–      să se intensifice rolul agențiilor din domeniul afacerilor
interne pentru a se stimula cooperarea practică
dintre statele membre, prin mandatarea lor să pună în aplicare
acțiuni specifice, în același timp asigurându-se un control politic
adecvat asupra activităților acestor agenții.
Mai multe
detalii pot fi găsite în evaluarea impactului și în expunerile de
motive din fiecare regulament.

1.4.4.
Coerența și posibila sinergie cu alte
instrumente relevante

O serie de
instrumente ale UE vor oferi sprijin activităților care sunt
complementare activităților ce vor beneficia de finanțare de la
Fondul pentru securitate internă:
Linia de
demarcație între Fondul pentru securitate internă și Instrumentul
financiar pentru protecție civilă va rămâne astfel cum a
fost descrisă la articolul 3 din actualul program CIPS:
calamitățile naturale și dezastrele cauzate de om în mod
involuntar intră în domeniul protecției civile (accidente), în timp
ce dezastrele cauzate de om în mod intenționat intră în sfera
securității și, prin urmare, vor fi acoperite de Fondul pentru
securitate internă.
Atacurile
teroriste sau alte incidente din sfera securității vor rămâne în
afara domeniului de aplicare al Fondului de solidaritate al UE. Nu este
clar nici domeniul de aplicare a articolului 222 din TFUE (clauza de
solidaritate), nici măsura în care acest articol este aplicabil în scopul
sprijinirii statelor membre care sunt victima unui atac terorist sau victima
calamităților naturale ori a dezastrelor cauzate de om, întrucât este
necesar să se adopte în mod oficial normele de aplicare a acestui articol,
care nu au fost nici măcar propuse încă. Posibilitatea unei
finanțări de urgență în cazul unui atac terorist major sau
al altor incidente din sfera securității va fi suportată, prin urmare,
de Fondul pentru securitate internă.
Decalajul
dintre cercetarea în domeniul securității în cadrul Programului
Orizont 2020 și aplicarea în practică a rezultatelor
cercetării va fi eliminat, întrucât Fondul pentru securitate internă
va prevedea obiective specifice și acțiuni eligibile care să permită
finanțarea operațiunilor de verificare și validare a
rezultatelor cercetării științifice („prototipuri”), în vederea
aplicării lor constante în activitatea practică („achiziționare
cu caracter pre-comercial”).
Viitorul Program
pentru justiție va fi strâns legat de Fondul pentru securitate
internă și complementar acestuia, în special componenta acestuia în
domeniul justiției penale, dar se va concentra mai mult pe cooperare
judiciară, armonizare procedurală și recunoaștere
reciprocă, ceea ce, în practică, va fi de natură să
împiedice apariția unor suprapuneri majore.
Componentele
dimensiunii externe a Fondului pentru securitate internă vor sprijini
acțiunile din țările terțe și legate de acestea, care
au în vedere, în principal, interesele și obiectivele UE, au un impact
direct în UE și în statele membre ale acesteia și asigură
continuitatea activităților puse în aplicare pe teritoriul UE.
Această finanțare va fi concepută și executată în
concordanță cu acțiunea externă a UE și cu politica sa
externă. Finanțarea în cauză nu este concepută pentru
sprijinirea acțiunilor care sunt orientate spre dezvoltare și care
vor suplimenta, când este cazul, asistența financiară acordată
prin instrumentele de ajutor extern. În acest context, succesorul Programului
tematic „Migrație și azil” și al Instrumentului de stabilitate
va prezenta un interes deosebit pentru domeniul afacerilor interne.
Instrumentele pentru ajutor extern sprijină nevoile de dezvoltare ale
țărilor beneficiare sau interesele politice generale ale UE
față de partenerii strategici, în timp ce fondurile pentru afacerile
interne vor sprijini acțiuni specifice din țările terțe, în
beneficiul politicii UE în domeniul migrației și al obiectivelor de
securitate internă ale UE. Prin urmare, acestea vor rezolva o
deficiență specifică și vor contribui la completarea
setului de instrumente de care dispune UE.

1.5.
Durata acțiunii și a impactului financiar
al acesteia

þ Propunere/inițiativă pe
durată determinată
–
þ    Propunere/inițiativă în vigoare din 1.1.2014 până la
31.12.2020
–
þ    Impact financiar din 2014 până în 2023
¨ Propunere/inițiativă pe
durată nedeterminată
–
punere în aplicare cu o perioadă de
creștere în intensitate din AAAA până în AAAA,
–
urmată de o perioadă de funcționare
în regim de croazieră.

1.6.
Modul (modurile) de gestionare preconizat(e)[34]

þGestiune centralizată directă de către Comisie
þ Gestiune centralizată indirectă, cu
delegarea sarcinilor de execuție:
–
þ    agențiilor executive
–
þ    organismelor instituite de Comunități[35]
–
þ    organismelor publice naționale/organismelor cu misiune de
serviciu public
–
¨    persoanelor cărora li se încredințează executarea
unor acțiuni specifice în temeiul titlului V din Tratatul privind Uniunea
Europeană, identificate în actul de bază relevant în sensul
articolului 49 din Regulamentul financiar
þ Gestiune partajată cu state membre
þGestiune descentralizată împreună cu țări
terțe
þ Gestiune în comun cu organizații
internaționale (de precizat)
Dacă se
indică mai multe moduri de gestionare, se furnizează detalii
suplimentare în secțiunea „Observații“.
Observații:
În principal,
propunerile vor fi puse în aplicare prin gestiune partajată, împreună
cu programele naționale multianuale.
Obiectivele
care urmează a fi atinse în conformitate cu programele naționale vor
fi completate cu „acțiunile Uniunii” și un mecanism de reacție
rapidă pentru a face față situațiilor de urgență.
În cea mai mare parte, acestea vor fi sub forma unor granturi și
achiziții în cadrul gestiunii partajate și vor include acțiuni
în țările terțe și în legătură cu acestea.
Vor fi
utilizate toate mijloacele posibile pentru a se evita fragmentarea, prin
concentrarea resurselor în realizarea unui număr limitat de obiective ale
UE, precum și prin utilizarea expertizei principalelor părți
interesate, după caz, pe baza acordurilor de parteneriat și a
acordurilor cadru.
Asistența
tehnică la inițiativa Comisiei va fi pusă în aplicare prin
gestiune directă centralizată.
Țările
implicate în transpunerea, punerea în aplicare și dezvoltarea acquis-ului
Schengen vor participa, de asemenea, la cele două instrumente noi ale
Fondului pentru securitate internă, care constituie o dezvoltare a
acquis-ului Schengen (instrumentul privind frontierele și vizele și
instrumentul privind cooperarea polițienească), la fel ca și
statele membre, în baza acordurilor de asociere la Schengen. Acestea vor
participa la aceste instrumente în conformitate cu dispozițiile
regulamentului, implementând propriile programe naționale multianuale,
și au posibilitatea de a solicita finanțare în cadrul acțiunilor
Uniunii etc. Ca și în cadrul Fondului pentru frontierele externe, vor fi
încheiate acorduri specifice care vor preciza normele suplimentare necesare
pentru participarea acestor țări (normele derivate din Regulamentul
financiar, normele de punere în aplicare a acestui regulament și
tratatele, inclusiv competența de auditare a Curții de Conturi).
Având în vedere că aceste state vor contribui la bugetul UE pentru cele
două instrumente proporțional cu PIB-urile lor, acordurile vor
stabili, de asemenea, contribuțiile care vor fi primite de la aceste
state, în cadrul împărțirii responsabilității privind
guvernanța Schengen, indiferent de valoarea alocațiilor pe care le
primesc în cadrul acestor instrumente. Până în prezent, statele asociate
sunt Norvegia, Islanda, Elveția și Liechtenstein.

2.
MĂSURI DE GESTIONARE
2.1.
Dispoziții în materie de monitorizare și
raportare

A se preciza
frecvența și condițiile aferente acestor dispoziții.
În cazul
gestiunii partajate, se propune un cadru coerent
și eficient pentru procedurile de raportare, monitorizare și
evaluare. Pentru fiecare program național, statele membre vor fi
solicitate să înființeze un comitet de monitorizare la care poate
participa și Comisia.
Statele membre
vor raporta anual cu privire la implementarea programului multianual. Aceste
rapoarte reprezintă o condiție prealabilă pentru efectuarea
plăților anuale. Pentru a fi luate în considerare în cadrul
procesului de evaluare la jumătatea perioadei, rapoartele vor fi
solicitate în 2017 pentru a furniza informații suplimentare cu privire la
progresele înregistrate în vederea atingerii obiectivelor. Un exercițiu
similar va avea loc în 2019, pentru a facilita, după caz,
regularizările în cursul ultimului exercițiu financiar (2020).
Pentru a
sprijini dezvoltarea unei culturi întemeiate pe evaluări în domeniul
afacerilor interne, fondurile vor avea un cadru comun de evaluare și
monitorizare cu indicatori de politică globali, care pun în
evidență o abordare axată pe rezultate a fondurilor și
rolul esențial pe care îl pot juca în mixul de politici pentru atingerea
obiectivelor privind crearea unui spațiu de libertate, securitate și
justiție. Acești indicatori se referă la impactul pe care l-ar
putea avea fondurile: dezvoltarea unei culturi comune în ceea ce privește
securitatea frontierelor, cooperarea polițienească și
gestionarea crizelor; gestionarea eficace a fluxurilor de migrație în UE;
un tratament corect și echitabil al resortisanților țărilor
terțe; solidaritate și cooperare între statele membre în modul de
abordare a problemelor migrației și securității interne
și o abordare comună la nivelul UE privind migrația și
securitatea în ceea ce privește țările terțe.
Pentru a
asigura o aplicare corespunzătoare a principiilor privind evaluarea
și, ținând seama de experiența practică legată de
evaluare în statele membre în cadrul finanțării actuale acordate de
către UE în domeniul afacerilor interne, Comisia și statele membre
vor coopera pentru a dezvolta cadrul comun de evaluare și monitorizare, inter
alia prin definirea modelelor și a indicatorilor comuni privind
rezultatele.
Toate
măsurile vor fi stabilite la începutul perioadei de programare,
permițând astfel statelor membre să instituie propriile sisteme de
raportare și de evaluare pe baza principiilor și cerințelor
convenite.
Pentru a
reduce sarcina administrativă și pentru a asigura sinergii între
raportare și evaluare, informațiile necesare pentru rapoartele de
evaluare vor valorifica și completa informațiile furnizate de
către statele membre în rapoartele anuale privind implementarea
programelor naționale.
În 2018,
Comisia va prezenta, de asemenea, un raport privind evaluarea la jumătatea
perioadei a programelor naționale.
Într-o
perspectivă mai generală, Comisia va
prezenta, până la 30.6.2018, un raport intermediar privind utilizarea
fondurilor, precum și un raport de evaluare ex-post până la
30.6.2024, care să acopere în totalitate implementarea (și anume, nu
doar programele naționale, în cadrul gestiunii partajate).

2.2.
Sistemul de gestiune și control
2.2.1.
Riscul (riscurile) identificat(e)

DG HOME nu s-a
confruntat cu riscuri majore de erori în programele sale de cheltuieli. Acest
lucru este confirmat de absența constantă a unor constatări
semnificative în rapoartele anuale întocmite de Curtea de Conturi, precum
și de absența unei rate de eroare reziduală mai mare de 2 % în
ultimii ani în rapoartele anuale de activitate ale DG HOME (și ale fostei
DG JLS).
În cazul
gestiunii partajate, riscurile generale legate de
implementarea programelor naționale se încadrează, în principal, în
trei categorii:
–      riscul unei utilizări ineficiente sau insuficient
direcționate a fondurilor;
–      erori provenite din complexitatea normelor și din deficiențe
ale sistemelor de gestionare și control;
–      utilizarea ineficientă a resurselor administrative (proporționalitatea
limitată a cerințelor).
De asemenea,
merită semnalate elementele specifice privind sistemul celor patru fonduri
în cadrul Programului general „Solidaritate și gestionarea fluxurilor de
migrație”.
–      Sistemul programelor anuale asigură efectuarea cu regularitate a
plăților finale, în baza unor cheltuieli certificate și
auditate. Cu toate acestea, perioada de eligibilitate a programelor anuale nu
este legată de exercițiul financiar al UE și, prin urmare,
lanțul de asigurare este total nesatisfăcător, chiar dacă
sistemul este foarte elaborat.
–      Comisia a stabilit norme de eligibilitate detaliate. Acest lucru
asigură, în principiu, omogenitatea cheltuielilor finanțate. Cu toate
acestea, sistemul creează un volum de muncă inutil pentru
autoritățile naționale și pentru Comisie și
sporește riscul de comitere de erori de către beneficiari și/sau
statele membre ca urmare a interpretării eronate a normelor UE.
–      Sistemele actuale de gestionare și control sunt foarte
asemănătoare cu sistemele din cadrul fondurilor structurale. Cu toate
acestea există mici diferențe, în special în ceea ce privește
responsabilitățile la nivelul autorităților de certificare
și al autorităților de audit. Din această cauză se creează
o confuzie în rândul statelor membre, în special atunci când
autoritățile acționează în cele două tipuri de
fonduri. De asemenea, crește riscul de producere de erori, ceea ce
necesită o monitorizare mai intensă.
Aceste
elemente vor fi revizuite semnificativ în cadrul prezentei propuneri:
–      sistemele de gestionare și control vor respecta cerințele
generale stabilite în fondurile CSC și vor fi conforme pe deplin cu noile
cerințe ale noului Regulament financiar: cele trei autorități
vor fi înlocuite de două autorități (autoritatea
responsabilă și autoritatea de audit), rolurile acestora fiind
clarificate pentru a se obține o asigurare
îmbunătățită;
–      programarea multianuală cuplată cu închiderea anuală a
conturilor la plățile efectuate de autoritatea responsabilă va
corela perioadele de eligibilitate cu conturile anuale ale Comisiei,
fără să sporească sarcina administrativă comparativ cu
cea din sistemul actual;
–      controalele la fața locului vor fi efectuate ca parte din
controalele de nivelul 1, și anume, de către autoritatea
responsabilă, și vor sta la baza declarației anuale de asigurare
de gestiune ;
–      clarificarea și simplificarea normelor de eligibilitate, precum
și armonizarea lor cu alte instrumente UE de asistență
financiară, ceea ce va reduce erorile comise de către beneficiarii
care recurg la asistență financiară din diferite surse; aceste
norme de eligibilitate vor fi stabilite la nivel național, cu
excepția unor principii de bază, similare celor utilizate pentru
fondurile CSC;
–      este încurajată utilizarea unor variante simplificate de costuri,
în special în cazul granturilor cu valoare redusă.
În cazul
gestiunii centralizate, principalele riscuri sunt
următoarele:
–      riscul unei slabe corespondențe între proiectele depuse și
prioritățile politice ale DG HOME;
–      riscul unei slabe calități a proiectelor selectate și al
unei implementări deficitare a proiectului, de natură să
reducă impactul programului; din cauza procedurilor de selecție
inadecvate, lipsa de expertiză sau monitorizarea insuficientă;
–      riscul utilizării ineficiente sau neeconomice a fondurilor
alocate, atât în cazul granturilor (complexitatea rambursării costurilor
eligibile efective, coroborată cu posibilități limitate de
verificare documentară a costurilor eligibile), cât și în cazul
achizițiilor (uneori există un număr limitat de furnizori
economici care au cunoștințele de specialitate necesare, motiv pentru
care posibilitățile de a compara ofertele de preț sunt
insuficiente);
–      riscul privind capacitatea organizațiilor mici (în special) de a
controla efectiv cheltuielile și de a asigura transparența
operațiunilor desfășurate;
–      riscul reputațional pentru Comisie în cazul în care se
descoperă fraude sau activități infracționale; din
sistemele de control intern ale părților terțe se pot extrage
numai asigurări parțiale, din cauza numărului destul de mare de
contractanți și beneficiari eterogeni, fiecare operând propriul
sistem de control, adeseori de dimensiuni mai degrabă reduse.
Se
preconizează ca majoritatea acestor riscuri să fie reduse
datorită unei direcționări îmbunătățite a
propunerilor și a utilizării unor elemente simplificate introduse în
noua revizuire a Regulamentului financiar.

2.2.2.
Metoda (metodele) de control preconizată
(preconizate)

Gestiunea
partajată:
La nivelul
statelor membre, arhitectura propusă privind
sistemele de gestionare și control reprezintă o evoluție a
configurației instituite în perioada 2007-2013 și păstrează
majoritatea funcțiilor îndeplinite în perioada curentă, inclusiv
verificările administrative și la fața locului, controalele de
audit privind sistemele de gestionare și control și controalele de
audit privind proiectele. Cu toate acestea, secvența acestor funcții
a fost modificată, astfel încât verificările la fața locului
să devină o responsabilitate clară a autorității
responsabile, ca parte integrantă din pregătirea exercițiului
anual de verificare și închidere a conturilor.
Pentru
consolidarea responsabilității, autoritățile responsabile
vor fi acreditate de către un organism de acreditare național, care
răspunde de supravegherea lor constantă. Se preconizează că
reducerea numărului de autorități – eliminarea
autorității de certificare și reducerea numărului de
fonduri – va avea drept efect reducerea sarcinii administrative și o
posibilitate sporită de consolidare a capacității administrative
dar, în același timp, va permite o diviziune mai clară a
responsabilităților.
Până în
prezent nu există a estimare fiabilă cu privire la costul
controalelor legate de fondurile cu gestiune partajată din domeniul
afacerilor interne. Singura estimare disponibilă se referă la FEDER
și la Fondul de coeziune, unde costurile aferente sarcinilor care trebuie
îndeplinite în cadrul controalelor (la nivel național și regional, cu
excepția costurilor suportate de Comisie) sunt estimate la circa 2 % din
totalul fondurilor administrate în perioada 2007-2013. Aceste costuri sunt
legate de următoarele domenii de control: 1 % din costuri provin din
coordonarea și pregătirea programelor naționale, 82 % se
referă la gestionarea programelor, 4 % la certificare și 13 % la
audit.
Următoarele
propuneri vor crește costurile aferente controlului:
–      înființarea și funcționarea unui organism de acreditare
și, în general, modificarea sistemului;
–      prezentarea unei declarații de gestionare atașată la
conturile anuale;
–      verificările la fața locului care vor fi întreprinse de autoritatea
responsabilă;
–      necesitatea unei activități de audit suplimentare,
efectuată de autoritățile de audit în vederea auditării
declarației de gestionare.
Cu toate
acestea, există și propuneri care vor reduce costurile aferente
controlului:
–      autoritatea de certificare va înceta să mai existe. Deși
funcțiile sale vor fi parțial transferate către autoritatea
responsabilă, aceasta va permite statului membru să
economisească o parte substanțială a costurilor privind
certificarea datorită unei îmbunătățiri a eficienței
administrative, reducerii nevoii de coordonare și reducerii domeniului de
aplicare al auditurilor;
–      controalele care vor fi efectuate de către autoritatea de audit
vor fi orientate mai mult spre reefectuarea (unui eșantion al)
controalelor administrative și la fața locului întreprinse la primul
nivel de autoritatea responsabilă. Acest lucru va accelera procedura
contradictorie și va asigura că sunt efectuate toate controalele
necesare înainte de prezentarea conturilor anuale;
–      utilizarea costurilor simplificate va reduce sarcina și costurile
administrative la toate nivelurile, atât pentru administrații, cât și
pentru beneficiari;
–      verificarea și închiderea anuală a conturilor și
limitarea perioadei de verificare a conformității la 36 de luni
va reduce din perioada de păstrare a documentelor în vederea controlului,
atât pentru administrațiile publice, cât și beneficiari;
–      crearea de fluxuri de comunicare electronică între Comisie și
statele membre va fi obligatorie.
La acestea
trebuie adăugate elementele de simplificare menționate la punctul
2.2.1 de mai sus care vor contribui, de asemenea, la reducerea sarcinii
administrative a beneficiarilor și, prin urmare, reprezintă o
reducere simultană a riscurilor de erori și a sarcinii
administrative.
Prin urmare,
în ansamblu, se preconizează că aceste propuneri vor determina o
redistribuire a costurilor de control, mai degrabă decât o creștere
sau o scădere. Cu toate acestea, se anticipează că această
redistribuire a costurilor (la nivelul tuturor funcțiilor și
datorită unui sistem de control adecvat, precum și la nivelul
statelor membre și al programelor), va permite o reducere mai
eficientă a riscurilor, precum și îmbunătățirea
și eficientizarea lanțului de asigurare.
La nivelul
Comisiei, nu se preconizează ca în primul
semestru din perioada de programare să scadă costul gestionării
și al controalelor efectuate privind gestiunea partajată. În primul
rând, se preconizează acest lucru deoarece cantitatea și domeniile de
politică vizate de gestiunea partajată se vor extinde, comparativ cu
perioada curentă. Prin urmare, menținerea acelorași resurse
necesită deja creșterea eficienței. În plus, primii ani vor fi
caracterizați prin existența multor sarcini importante care vor
trebui îndeplinite: încheierea programelor 2007-2013 (ultimele rapoarte de
închidere trebuie predate până la 31 martie 2016), aprobarea programelor
naționale multianuale pentru perioada 20142020, crearea noului sistem de
verificare și închidere a conturilor. În a doua jumătate a perioadei,
resursele potențiale disponibile vor fi utilizate pentru
îmbunătățirea evaluării și a monitorizării.
Gestiunea
centralizată
În ceea ce
privește gestiunea centralizată, Comisia va continua să aplice
propriul sistem de control, alcătuit din următoarele elemente
constitutive: supravegherea operațiunilor de către direcțiile
operaționale, controlul ex-ante de către unitatea Buget și
Control, Comitetul privind achizițiile interne (JPS/HPC), controalele
ex-post privind granturile ori auditurile capacității de audit intern
și/sau serviciului de audit intern. Sectorul de control ex-post
aplică o „strategie de detectare” care vizează detectarea
numărului maxim de anomalii în vederea recuperării plăților
necuvenite. Pe baza acestei strategii, auditurile sunt efectuate pe un
eșantion de proiecte selectate aproape exclusiv pe baza unei analize a
riscurilor.
Datorită
acestei combinații de controalele ex-ante și controalele ex-post,
controale ale documentelor, cât și controale la fața locului, rata de
eroare reziduală medie cuantificabilă a fost sub 2 % în ultimii ani.
Prin urmare, sistemul de control intern, precum și costul acestuia este
considerat adecvat în DG HOME pentru realizarea obiectivului de a se
obține o rată de eroare scăzută.
Totuși,
în acest context, DG HOME va continua să exploreze
posibilitățile de a consolida gestionarea și de a intensifica
simplificarea. În special, toate opțiunile simplificate puse la
dispoziție în cadrul noului Regulament financiar vor fi utilizate cât mai
mult posibil, întrucât se estimează că ele vor contribui la reducerea
sarcinii administrative a beneficiarilor și, prin urmare, reprezintă
o reducere simultană a riscurilor de erori și a sarcinii
administrative pentru Comisie.
Noi
direcții de acțiune
Propunerile
prevăd noi direcții de acțiune privind finanțarea din
partea UE în domeniul afacerilor interne, de exemplu o mai bună utilizare
a competențelor existente în cadrul agențiilor UE, dezvoltarea
dimensiunii externe și consolidarea mecanismelor de urgență.
Acestea vor necesita noi metode de gestionare și control pentru DG HOME.
Sumele care vor fi alocate acestor noi direcții de acțiune nu sunt
încă stabilite, dar este puțin probabil să fie semnificative în
comparație cu bugetul general pentru afaceri interne. Cu toate acestea, va
fi extrem de important să se stabilească mijloacele interne și
sistemul de lucru pentru îndeplinirea acestor noi sarcini cât mai devreme
posibil în perioada respectivă, cu respectarea deplină a principiilor
bunei gestiuni financiare.
Analiza de mai
sus reflectă în mod evident că, în pofida tuturor
simplificărilor introduse, va trebui consolidat nivelul resurselor umane
necesare pentru execuția bugetului majorat al DG HOME.
Necesarul de resurse umane va fi acoperit de efectivele de personal ale DG-ului
în cauză, alocate deja gestionării acțiunii și/sau
realocate intern în cadrul DG-ului, completate, după caz, prin resurse
suplimentare ce ar putea fi alocate DG-ului care gestionează acțiunea
în cadrul procedurii de alocare anuală și în lumina constrângerilor
bugetare.

2.3.
Măsuri de prevenire a fraudelor și a
neregulilor

A se preciza
măsurile de prevenire și de protecție existente sau preconizate.
Pe lângă
aplicarea tuturor mecanismelor de control normative, DG HOME va elabora o
strategie antifraudă, în conformitate cu noua strategie a Comisiei de
luptă împotriva fraudei (CAFS) adoptată la 24 iunie 2011 pentru a se
asigura, inter alia, alinierea deplină la CAFS a controalelor sale
interne privind combaterea fraudei și elaborarea unei abordări
privind gestionarea riscurilor legate de fraude care să vizează
identificarea zonelor cu risc de fraudă și formularea
răspunsurilor adecvate. Atunci când este necesar, vor fi create
rețele, precum și instrumente informatice adecvate de analiză a
cazurilor de fraudă cu fonduri.
În ceea ce
privește gestiunea partajată, CAFS precizează necesitatea unor
propuneri de regulamente din partea Comisiei pentru perioada 2014-2020, pentru
a solicita statelor membre să pună în aplicare măsurile de
prevenire a fraudei care să fie eficace și proporționale cu
riscurile de fraudă identificate. Propunerea actuală include la
articolul 5 o cerință clară a statelor membre de a preveni,
detecta și corecta neregulile și de a le raporta Comisiei. Detaliile
suplimentare în ceea ce privește aceste obligații vor face parte din
normele privind funcțiile autorității responsabile, astfel cum
sunt prevăzute la articolul 24 alineatul (5) litera (c).
În plus, la
articolul 41 s-a precizat refolosirea fondurilor provenite din corecții
financiare bazate pe concluziile Comisiei sau ale Curții de Conturi.

3.
IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL PROPUNERII/INIȚIATIVEI
3.1.
Rubrica (rubricile) din cadrul financiar multianual
și linia (liniile) bugetară (bugetare) de cheltuieli afectată
(afectate)

·      Linii bugetare de cheltuieli existente
În ordinea rubricilor din cadrul financiar multianual
și a liniilor bugetare.
 Rubrica din cadrul financiar multianual   || Linia bugetară || Tipul cheltuielilor || Contribuție
 Numărul || Dif.[36] || Țări AELS[37] || Țări candidate[38] || Țări terțe || În sensul articolului 18 alineatul (1) litera (aa) din Regulamentul financiar
 3 ||   || Dif. || NU || NU || NU || NU
·      Noile linii bugetare a căror creare se solicită
În ordinea rubricilor din cadrul financiar multianual
și a liniilor bugetare.
 Rubrica din cadrul financiar multianual || Linia bugetară || Tipul cheltuielilor || Contribuție
 Numărul Rubrica 3 || Dif./ Nedif. || Țări AELS || Țări candidate || Țări terțe || În sensul articolului 18 alineatul (1) litera (aa) din Regulamentul financiar
 3 || 18 01 04 bb – Fondul pentru securitate internă – Poliție și criminalitate – Asistență tehnică || Nedif. || NU || NU || DA || NU
 3 || 18 02 bb - Fondul pentru securitate internă – Poliție și criminalitate || Dif. || NU || NU || DA || NU
 3 || 18 01 04 cc – Fondul pentru securitate internă – Frontiere și vize – Asistență tehnică || Nedif. || NU || NU || DA || NU
 3 || 18 02 cc - Fondul pentru securitate internă – Frontiere și vize || Dif. || NU || NU || DA || NU
   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Contribuțiile țărilor
terțe se referă la ambele componente ale Fondului pentru securitate
internă.
Criteriile și metoda pentru calcularea
acestor contribuții urmează să fie negociate între UE și
statele asociate pe baza unei proceduri separate.
Presupunând procente similare cu cele
utilizate în prezent în cadrul FFE, statele asociate vor fi invitate să
contribuie cu aproximativ 210 milioane EUR la componenta Frontiere și vize
și cu aproximativ 50 de milioane EUR la componenta Cooperare
polițienească.

3.2.
Impactul estimat asupra cheltuielilor
3.2.1.
Sinteza impactului estimat asupra cheltuielilor

milioane EUR (cu 3 zecimale)
 Rubrica din cadrul financiar multianual: || Numărul 3 || Securitate și cetățenie
 DG HOME ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || după 2020 || TOTAL
  Credite operaționale (în prețuri curente) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 18 02 bb Fondul pentru securitate internă - Poliție și criminalitate || Angajamente || (1a) || 135.076 || 143.047 || 151.283 || 159.791 || 168.578 || 177.653 || 187.022 ||   || 1,122.450
 Plăți || (2a) || 15.714 || 43.881 || 71.419 || 111.709 || 147.854 || 156.248 || 164.918 || 410.707 || 1,122.450
 18 02 cc  Fondul pentru securitate internă – Frontiere și vize || Angajamente || (1a) || 422.310 || 447.186 || 472.886 || 499.435 || 526.856 || 555.173 || 584.412 || - || 3,508.258
 Plăți || (2a) || 59.999 || 120.794 || 223.204 || 350.813 || 461.098 || 487.256 || 514.275 || 1,290.818 || 3,508.258
 Credite cu caracter administrativ finanțate din bugetul anumitor programe[39] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 18 01 04 bb            Fondul pentru securitate internă - Poliție și criminalitate ||   ||   || 0.800 || 0.800 || 0.800 || 0.800 || 0.800 || 0.800 || 0.800 ||   || 5.600
 18 01 04 cc             Fondul pentru securitate internă – Frontiere și vize ||   ||   || 1.700 || 1.700 || 1.700 || 1.700 || 1.700 || 1.700 || 1.700 ||   || 11.900
 TOTAL credite pentru DG HOME || Angajamente || =1+1a +3 || 559,886 || 592,733 || 626,669 || 661,726 || 697,934 || 735,326 || 773,934 ||   || 4.648,208
 Plăți || =2+2a +3 || 78,213 || 167,174 || 297,123 || 465,023 || 611,452 || 646,004 || 681,693 || 1.701,525 || 4.648,208
 Rubrica din cadrul financiar multianual: || 5 || „Cheltuieli administrative”
milioane EUR (cu 3 zecimale)
Dat fiind că
există elemente comune în ceea ce privește punerea în aplicare a
Fondului pentru azil și migrație și a Fondului pentru securitate
internă, cum ar fi un dialog politic cu fiecare stat membru, și având
în vedere că organizarea internă a DG HOME pentru gestionarea noilor
fonduri (precum și pentru închiderea programelor în curs de gestionare) ar
putea să evolueze, nu se pot separa cheltuielile administrative între
Fondul pentru azil și migrație și Fondul pentru securitate internă.
Prin urmare,
cifrele referitoare la rubrica 5 de mai jos corespund cheltuielilor
administrative totale considerate necesare pentru a asigura gestionarea ambele
fonduri de către DG-ul în cauză și nu există un total al
creditelor.
milioane EUR (cu 3 zecimale)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || după 2020 || TOTAL
 DG: HOME ||
  Resurse umane || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 ||   || 145.887
  Alte cheltuieli administrative || 0,156 || 0,159 || 0,162 || 0,165 || 0,168 || 0,172 || 0,175 ||   || 1,157
 TOTAL DG HOME || Credite || 20.997 || 21.000 || 21.003 || 21.006 || 21.009 || 21.013 || 21.016 ||   || 147.044
 TOTAL credite în cadrul RUBRICII 5 din cadrul financiar multianual || (Total angajamente = Total plăți) || 20.997 || 21.000 || 21.003 || 21.006 || 21.009 || 21.013 || 21.016 ||   || 147.044
milioane EUR (cu 3 zecimale)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 ||   || TOTAL
 TOTAL credite în cadrul RUBRICILOR 1 - 5 din cadrul financiar multianual || Angajamente || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A ||
 Plăți ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.2.
Impactul estimat asupra creditelor
operaționale

–
¨  Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de credite
operaționale
–
þ  Propunerea implică utilizarea de credite operaționale,
conform explicațiilor de mai jos:
Politica în domeniul afacerilor interne este pusă în aplicare, în
principal, prin gestiune partajată. Cu toate că
prioritățile în materie de cheltuieli sunt stabilite la nivelul UE,
gestionarea curentă efectivă revine autorităților
responsabile la nivel național. Indicatorii comuni privind
realizările și obiectivele vor fi stabiliți împreună de
către Comisie și autoritățile responsabile, ca parte a
programelor lor naționale, și aprobate de Comisie. Prin urmare, este
dificil să se specifice ținte privind realizările înainte de
conceperea, negocierea și aprobarea programelor pentru perioada 2013-2014.
În ceea ce privește gestiunea centralizată, nu este posibil pentru DG
HOME să furnizeze o listă completă a tuturor rezultatelor care
se vor obține prin intervenția financiară în cadrul fondurilor,
a costurilor și a valorilor medii, în conformitate cu prezenta secțiune.
Nu există în prezent instrumente statistice care să permită
calcularea pe baza actualelor programe a costurilor medii relevante, și o
astfel de definiție precisă ar fi contrară principiului conform
căruia viitorul program ar trebui să ofere un grad suficient de
flexibilitate pentru a permite adaptarea la prioritățile politice în
perioada 2014-2020. Acest lucru este valabil în special pentru asistența
de urgență și acțiunile din țările terțe
și în legătură cu acestea.
Credite de angajament în milioane EUR (cu 3 zecimale)
 Obiective și realizări   ò ||   ||   || Anul N || Anul N+1 || Anul N+2 || Anul N+3 || A se menționa numărul de ani necesar pentru a reflecta durata impactului (cf. punctul 1.6) || TOTAL
 REALIZĂRI
 Tipul realizării[40] || Costul mediu al realizării || Numărul de realizări || Costuri || Numărul de realizări || Costuri || Numărul de realizări || Costuri || Numărul de realizări || Costuri || Numărul de realizări || Costuri || Numărul de realizări || Costuri || Numărul de realizări || Costuri || Număr total de realizări || Total costuri
 OBIECTIVUL SPECIFIC NR. 1[41] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Realizare ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Realizare ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Realizare ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Subtotal obiectivul specific nr. 1 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 OBIECTIVUL SPECIFIC nr. 2… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Realizare ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Subtotal obiectivul specific nr. 2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 COSTURI TOTALE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.3.
Impactul estimat asupra creditelor cu caracter
administrativ
3.2.3.1.
Sinteză

–
¨  Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de credite
administrative
–
þ Propunerea implică utilizarea de credite administrative, conform
explicațiilor de mai jos:
Dat fiind că
există elemente comune în ceea ce privește punerea în aplicare a
Fondului pentru azil și migrație și a Fondului pentru securitate
internă, cum ar fi un dialog politic cu fiecare stat membru, și având
în vedere că organizarea internă a DG HOME pentru gestionarea noilor
fonduri (precum și pentru închiderea programelor în curs de gestionare) ar
putea să evolueze, nu se pot separa cheltuielile administrative între
Fondul pentru azil și migrație și Fondul pentru securitate internă.
Prin urmare,
cifrele referitoare la rubrica 5 de mai jos corespund cheltuielilor
administrative totale considerate necesare pentru a asigura gestionarea ambele
fonduri de către DG-ul în cauză și nu există un total al
creditelor.
milioane EUR (cu 3
zecimale) HOME
 RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual[42] || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL
 Resurse umane HOME || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 145,887
 Alte cheltuieli administrative || 0,156 || 0,159 || 0,162 || 0,165 || 0,168 || 0,172 || 0,175 || 1,157
 Subtotal RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual || 20.997 || 21.000 || 21.003 || 21.006 || 21.009 || 21.013 || 21.016 || 147.044
 În afara RUBRICII 5[43] din cadrul financiar multianual[44] || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL
 Resurse umane HOME || 0.640 || 0.640 || 0.640 || 0.640 || 0.640 || 0.640 || 0.640 || 4.480
 Alte cheltuieli cu caracter administrativ || 1.860 || 1.860 || 1.860 || 1.860 || 1.860 || 1.860 || 1.860 || 13.020
 Subtotal în afara RUBRICII 5 din cadrul financiar multianual || 2.500 || 2.500 || 2.500 || 2.500 || 2.500 || 2.500 || 2.500 || 17.500
 TOTAL || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A

3.2.3.2.
 Necesarul de resurse umane estimat

–
¨  Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de resurse
umane
–
þ Propunerea/inițiativa implică utilizarea de resurse umane,
conform explicațiilor de mai jos: cifrele utilizate pentru anul n sunt
cele pentru 2011.
Dat fiind că
există elemente comune în ceea ce privește punerea în aplicare a
Fondului pentru azil și migrație și a Fondului pentru securitate
internă, cum ar fi un dialog politic cu fiecare stat membru, și având
în vedere că organizarea internă a DG HOME pentru gestionarea noilor
fonduri (precum și pentru închiderea programelor în curs de gestionare) ar
putea să evolueze, nu se pot separa cheltuielile administrative între
Fondul pentru azil și migrație și Fondul pentru securitate
internă.
Prin urmare,
cifrele referitoare la rubrica 5 de mai jos corespund cheltuielilor
administrative totale considerate necesare pentru a asigura gestionarea ambele
fonduri de către DG-ul în cauză și nu există un total al
creditelor.
Estimarea trebuie exprimată în valoare
întreagă (sau cel mult cu o zecimală)
 ||   || Anul N || Anul N+1 || Anul N+2 || Anul N+3 || Anul N+4 || Anul N+5 || Anul N+6
  Posturi din schema de personal (posturi de funcționari și de agenți temporari) HOME ||
 || 18 01 01 01 (la sediu și în birourile de reprezentare ale Comisiei) || 136 || 136 || 136 || 136 || 136 || 136 || 136
 || XX 01 01 02 (în delegații) || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || 15
 || 18 01 05 01 (cercetare indirectă) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (cercetare directă) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Personal extern (în echivalent normă întreagă: ENI)[45] ||
 || 18 02 01 (AC, INT, END din „pachetul global”) || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16
 || XX 02 02 (AC, INT, JED, AL și END în delegații) || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10
 || 18 01 04 bb [46] || - la sediu[47] || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4
 || - în delegații || * || * || * || * || * || * || *
 || 18 01 04 cc [48] || - la sediu[49] || 6 || 6 || 6 || 6 || 6 || 6 || 6
 || - în delegații || * || * || * || * || * || * || *
 || XX 01 05 02 (AC, INT, END în cadrul cercetării indirecte) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (AC, INT, END în cadrul cercetării directe) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Altele 13 01 04 02) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || TOTAL || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A || N/A
XX este domeniul
de politică sau titlul din buget în cauză.
Necesarul de resurse umane va fi acoperit de
efectivele de personal ale DG-ului în cauză alocate deja gestionării
acțiunii și/sau realocate intern în cadrul DG-ului, completate,
după caz, prin resurse suplimentare ce ar putea fi alocate DG-ului care
gestionează acțiunea în cadrul alocării anuale și în lumina
constrângerilor bugetare. Sumele și alocările vor fi ajustate în
eventualitatea unui proces de externalizare unei agenții executive.
Descrierea sarcinilor
care trebuie efectuate:
 Funcționari și agenți temporari din sediul central || Sarcinile care trebuie îndeplinite cuprind toate sarcinile necesare gestionării unui program financiar, cum ar fi: - furnizare de contribuții pentru procedura bugetară;  - desfășurarea dialogului politic cu statele membre;     - pregătirea programelor de lucru anuale/deciziilor de finanțare, stabilirea priorităților anuale, aprobarea programelor naționale anuale;         - gestionarea programelor naționale, cererile de propuneri și cererile de oferte și procedurile de selecție ulterioare;   - comunicarea cu părțile interesate (beneficiarii potențiali/efectivi, statele membre, etc.); - elaborarea orientărilor pentru statele membre;              - gestionarea proiectelor din punct de vedere financiar și operațional;   - efectuarea controalelor, astfel cum sunt descrise mai sus (control ex ante, comitetul privind achizițiile publice, audituri ex post, audit intern, verificarea și închiderea conturilor);            - contabilitatea;    - dezvoltarea și gestionarea granturilor și a instrumentelor informatice naționale de gestionare a programului;   - monitorizare și raportare privind realizarea obiectivelor, inclusiv în raportul de activitate anuală și în raportul ordonatorului de credite subdelegat
 Personal extern || Sarcinile sunt similare celor îndeplinite de funcționari și agenți temporari, cu excepția sarcinilor care nu pot fi îndeplinite de personalul extern
 Personalul din delegații || Pentru a contribui la dezvoltarea punerii în aplicare a politicii în domeniul afacerilor interne, în special a dimensiunii sale externe, delegațiile UE vor trebui să aibă expertiză necesară în afaceri interne. Aceasta poate fi asigurată de personal de la Comisia Europeană și/sau Serviciul European de Acțiune Externă.

3.2.4.
Compatibilitatea cu cadrul financiar multianual
actual

–
þ  Propunerea/inițiativa este compatibilă cu următorul
cadru financiar multianual.
–
¨  Propunerea/inițiativa necesită o reprogramare a rubricii
corespunzătoare din cadrul financiar multianual.
A se explica reprogramarea necesară,
precizându-se liniile bugetare în cauză și sumele aferente.
–
¨  Propunerea/inițiativa necesită recurgerea la instrumentul
de flexibilitate sau la revizuirea cadrului financiar multianual[50].
A se explica necesitatea efectuării acestei
acțiuni, precizând rubricile și liniile bugetare în cauză,
precum și sumele aferente.

3.2.5.
Participarea terților la finanțare

–
Propunerea/inițiativa nu prevede
cofinanțare din partea terților
–
þ Propunerea prevede că finanțarea din partea Uniunii Europene
are nevoie de cofinanțare. Suma exactă nu poate fi cuantificată.
Regulamentul stabilește ratele maxime de cofinanțare,
diferențiate în funcție de tipurile de acțiuni:
Credite de angajament în milioane EUR (cu 3 zecimale)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Total
 A se preciza organismul care asigură cofinanțarea || SM || SM || SM || SM || SM || SM || SM ||
 TOTAL credite cofinanțate || a se defini || a se defini || a se defini || a se defini || a se defini || a se defini || a se defini ||

3.3.
Impactul estimat asupra veniturilor

–
þ  Propunerea/inițiativa nu are impact financiar asupra
veniturilor.
–
¨  Propunerea/inițiativa are următorul impact financiar:
–
¨         asupra resurselor proprii
–
¨         asupra diverselor venituri
milioane EUR (cu 3 zecimale)
 Linia bugetară pentru venituri: || Credite disponibile pentru exercițiul bugetar în curs || Impactul propunerii/inițiativei[51]
 Anul N || Anul N+1 || Anul N+2 || Anul N+3 || A se introduce numărul de coloane necesar pentru a reflecta durata impactului (cf. punctul 1.6)
 Articolul …... ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Pentru diversele venituri
alocate, a se preciza linia bugetară (liniile bugetare) de cheltuieli
afectată (afectate).
A se preciza metoda de
calcul a impactului asupra veniturilor.
[1]               JO C 115, 4.5.2010, p.1.
[2]               COM (2010) 673 final.
[3]               COM (2011) 248 final.
[4]               COM (2011) 561 final.
[5]               COM(2011) 680 final.
[6]               COM(2011) 500 final.
[7]               Documentele de consultare și raportul privind
rezultatele consultării sunt disponibile pe site-ul DG Afaceri Interne: http://ec.europa.eu/home-affairs/news/consulting_public/consulting_0020_en.htm
[8]               „Revizuirea bugetului UE”, COM (2010) 700, 19.10.2010.
[9]               Propunere a Comisiei de Regulament privind normele
financiare aplicabile bugetului anual al Uniunii [COM (2010) 815 final din 22.12.2010].
Această propunere constituie o retragere oficială de către
Comisie a propunerilor legislative anterioare COM (2010) 71 final și COM (2010)
260 final.
[10]             În conformitate cu Protocolul nr. 5 la Tratatul de aderare
a Lituaniei, pentru punerea în aplicare a Regulamentelor privind documentul de
facilitare a tranzitului (FTD) și documentul de facilitare a tranzitului
feroviar (FRTD) (JO L 99, 17.4.2003, p.8; JO L 99, 17.4.2003, p. 15), UE
suportă costurile suplimentare ale regimului și acordă Lituaniei
compensații pentru neimpunerea de taxe la eliberarea documentelor în
cauză pentru cetățeni ruși care tranzitează UE către
și dinspre regiunea Kaliningrad.
[11]             Anexa privind costurile estimate ale sistemelor - COM (2011)
680 final.
[12]             JO L 286, 1.11.2011, p. 1.
[13]             JO C , , p. .
[14]             JO C , , p. .
[15]             Documentul Consiliului 7120/10.
[16]             COM(2010) 673 final.
[17]             [JO L …. a se completa].
[18]             JO L144, 6.6.2007, p. 22.
[19]             JO L 349, 25.11.2004, p. 1.
[20]             A se completa JO.
[21]             JO L 236, 23.9.2003, p. 946.
[22]             JO L 99, 17.4.2003, p. 8.
[23]             JO L 99, 17.4.2003, p. 15.
[24]             COM (2011) 559 final.
[25]             JO L 55, 28.2.2011, p. 13.
[26]             JO L 144, 6.6.2007, p. 22.
[27]             JO L 176, 10.7.1999, p. 31.
[28]             JO L 53, 27.2.2008, p. 1.
[29]             JO L 160, 18.6.2011, p. 19.
[30]             COM(2011)559 final
[31]             COM(2011)403 final
[32]             ABM (Activity Based Management): gestionarea pe
activități – ABB (Activity Based Budgeting): stabilirea bugetului pe
activități.
[33]             Astfel cum sunt menționate la articolul 49 alineatul
(6) litera (a) sau (b) din Regulamentul financiar.
[34]             Explicațiile privind modurile de gestionare, precum
și trimiterile la Regulamentul financiar sunt disponibile pe site‑ul
BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[35]             Astfel cum sunt menționate la articolul 185 din
Regulamentul financiar.
[36]             Dif. = credite diferențiate / Nedif. = credite nediferențiate
[37]             AELS: Asociația Europeană a Liberului Schimb.
[38]             Țările candidate și, după caz,
țările potențial candidate din Balcanii Occidentali.
[39]             Asistență tehnică și/sau
administrativă și cheltuieli de sprijin pentru punerea în aplicare a
programelor și/sau a acțiunilor UE (fostele linii „BA”), cercetare
indirectă și cercetare directă.
[40]             Realizările se referă la
produse și servicii care urmează a fi furnizate (de exemplu, numărul de schimburi de studenți
finanțate, numărul de km de străzi construite etc.).
[41]             Conform descrierii din secțiunea 1.4.2. „Obiectiv (e)
specific(e) ...”
[42]             Pachetul global, pe baza alocării finale din 2011
pentru resursele umane, inclusive funcționari și personal extern.
[43]             Asistență tehnică și/sau
administrativă și cheltuieli de sprijin pentru punerea în aplicare a
programelor și/sau a acțiunilor UE (fostele linii „BA”), cercetare
indirectă și cercetare directă.
[44]             Personal extern pentru fostele linii BA, pe baza
alocării finale din 2011 pentru resursele umane, inclusive personal extern
din sediul central și din delegații.
[45]             AC= agent contractual; INT = personal pus la
dispoziție de agenți de muncă temporară („Intérimaire”);
JED = „Jeune Expert en Délégation” (expert tânăr în
delegații); AL= agent local; END= expert național detașat.
[46]             Sub plafonul pentru personal extern din credite
operaționale (fostele linii „BA”).
[47]             În special pentru fonduri structurale, Fondul european
agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și Fondul european pentru
pescuit (FEP).
[48]             Sub plafonul pentru personal extern din credite operaționale
(fostele linii „BA”).
[49]             În special pentru fonduri structurale, Fondul european
agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și Fondul european pentru
pescuit (FEP).
[50]             A se vedea punctele 19 și 24 din Acordul
interinstituțional.
[51]             În ceea ce privește resursele proprii
tradiționale (taxe vamale, cotizațiile pentru zahăr), sumele
indicate trebuie să fie sume nete, și anume sume brute după
deducerea a 25 % pentru costuri de colectare.