				|

		52011PC0659

			Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI de modificare a Regulamentului (CE) nr. 680/2007 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a normelor generale pentru acordarea asistenței financiare comunitare în domeniul rețelelor transeuropene de transport și energetice și a Deciziei nr. 1639/2006 a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a unui program-cadru pentru inovație și competitivitate (2007-2013) /* COM/2011/0659 final - 2011/0301 (COD) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE

1.
CONTEXTUL PROPUNERII

Într-un moment de constrângeri fiscale sunt
necesare urgent soluții inovatoare de mobilizare a unei părți
mai mari din economiile private și de îmbunătățire a
instrumentelor financiare disponibile pentru proiecte, în special în sectoarele
energetic, transporturilor și TIC. Posibilitățile reduse ale
proiectelor de infrastructură de a accesa fonduri face necesară
identificarea unor surse alternative de finanțare prin împrumuturi. Regula
pentru proiectele de infrastructură cu potențial comercial ar trebui
să fie combinarea fondurilor UE în parteneriat cu piața de capital și
sectoarele bancare, în special prin intermediul Băncii Europene de Investiții
(BEI) ca organism financiar al UE desemnat prin Tratat.
(a) Inițiativa Europa 2020 de
emitere de obligațiuni pentru finanțarea de proiecte în cadrul
facilității „Conectarea Europei“ (2014-2020)
La 29 iunie 2011 Comisia Europeană a
adoptat propunerea sa privind cadru financiar multianual (CFM) pentru perioada 2014-2020.
Una dintre deciziile cheie adoptate a fost aceea privind reunirea într-un cadru
legislativ comun - facilitatea „Conectarea Europei“ (denumită în
continuare „CEF”), a acordării de asistență financiară
pentru infrastructura energetică, de transport și TIC:
„Comisia a decis să propună
crearea Facilității „Conectarea Europei“ pentru a accelera
dezvoltarea infrastructurii de care UE are nevoie. (...) Facilitatea
„Conectarea Europei“ va finanța infrastructurile prioritare de interes UE
identificate anterior în domeniul transporturilor, energiei și TIC, precum
și infrastructurile fizice și de tehnologie a informației, care
respectă criterii de dezvoltare durabilă.“[1]
În urma acestei decizii, Comisia va face o
propunere pentru un nou regulament în vederea instituirii facilității
„Conectarea Europei“. Inițiativa Europa 2020 de emitere de obligațiuni
pentru finanțarea de proiecte va face parte din gama de instrumente de
împrumut pe care le poate atrage facilitatea în plus față de
instrumentele de capitaluri proprii și de subvenții.
Facilitatea va furniza cadrul pe termen mai
lung prin care se asigură dezvoltarea și implementarea la timp și
în mod eficient a proiectelor din domeniile energetic, al transporturilor și
al telecomunicațiilor. O strategie de amploare a oportunităților
prioritare ale proiectelor de infrastructură[2]
are un potențial semnificativ de a atrage mai multe finanțări
din sectorul privat și, în același timp, de a sprijini finalizarea
pieței interne.
Instrumentele financiare sunt necesare pentru
a reduce obstacolele specifice care împiedică fluxul finanțării
prin împrumut sau prin capitaluri proprii. Principalul obiective al acestora
este atragerea și facilitarea finanțării proiectelor din surse
din sectorul privat. În același timp, intensificarea activității
de investiții în proiecte de infrastructură stimulează
dezvoltarea la nivel mondial a piețelor financiare post-criză,
îmbunătățește ritmul redresării economice și
promovează creșterea. Inițiativa Europa 2020 de emitere de
obligațiuni pentru finanțarea de proiecte va deveni parte
integrantă a instrumentelor de partajare a riscului ale facilității
„Conectarea Europei“ pentru perioada 2014-2020. Instrumentele financiare din
cadrul facilității ar putea fi extinse la alte sectoare, cum ar fi
infrastructura socială, energia regenerabilă și anumite proiecte
spațiale, cu condiția ca acestea să îndeplinească
criteriile economice și financiare adecvate și Comisia va urmări
să invite și alți parteneri, precum alte instituții
financiare internaționale sau instituții financiare cu o misiune
publică din statele membre, să participe la punerea în aplicare a
instrumentelor financiare după 2013.
(b) Etapa pilot 2012-2013 a inițiativei
Europa 2020 de emitere de obligațiuni pentru finanțarea de proiecte
Principalul obiectiv al etapei pilot în 2012-2013
ar fi pregătirea etapei operaționale a inițiativei în cadrul
facilității „Conectarea Europei“ pentru perioada 2014-2020 și
acordarea de sprijin imediat proiectelor de infrastructură.
Datorită austerității bugetare
din statele membre, există pericolul ca proiectele de infrastructură
de interes pentru UE să nu se realizeze în ritmul necesar pentru a
îndeplini obiectivele Europa 2020, periclitând astfel redresarea economică
și creșterea UE.
În plus,
datorită lichidității și a provocărilor privind
riscurile apărute în timpul crizei financiare, băncile au reacționat
prin micșorarea scadenței creditelor, combinate cu majorarea prețurilor
și cerințe suplimentare în cazul proiectelor de infrastructură.
Cu toate că piețele de credite bancare dau semne de redresare,
proiectele de infrastructură continuă să se confrunte cu
dificultăți majore în obținerea de împrumuturi pe termen lung.
Prin urmare, a crescut importanța potențială a piețelor de
obligațiuni ca sursă de finanțare. Cu toate acestea, deoarece nu
există măsuri publice de ameliorare a condițiilor de credit, în
ultimii ani, în domeniul TEN-T, TEN-E sau a rețelelor în bandă
largă nu au fost emise obligațiuni de finanțare de proiecte.
Atâta vreme cât proiectele de infrastructură implică elemente și
riscuri precum reabilitarea terenurilor dezafectate, afaceri nesigure din
punctul de vedere al veniturilor, aspecte regionale, inclusiv efectele crizei
datoriilor de stat și impactul transfrontalier, datorită cărora
pregătirea și implementarea proiectului solicită multe eforturi și
mult timp, astfel de proiecte continuă să fie neinteresante pentru
investitorii de pe piața de capital.
Având în vedere
aceste aspecte și pentru a contribui la realizarea pieței unice, se
propune lansarea unei etape pilot a inițiativei Europa 2020 de emitere de
obligațiuni pentru finanțarea de proiecte din domeniile
transporturilor, energiei și TIC. Această inițiativă
încearcă să mobilizeze investiții în domenii care vor stimula
creșterea economică și vor crea locuri de muncă. Nevoia
mare și urgentă de investiții în infrastructură,
combinată cu perioadele extinse necesare pentru pregătirea
proiectului, face necesară o acțiune rapidă pentru soluționarea
deficitului de fonduri și pentru a profita de momentul creat de consultarea
publică, crescând astfel încrederea investitorilor.
Inițiativa
Europa 2020 de emitere de obligațiuni pentru finanțarea de proiecte
are ca scop obținerea ameliorării condițiilor de credit
necesară pentru atragerea investitorilor de pe piața de capital și
ar facilita crearea unei noi clase de active în ceea ce privește obligațiunile
de finanțare a proiectelor de infrastructură. În contextul
redresării economice și a măsurilor de sprijin care
stimulează creșterea, este necesară lansarea inițiativei
într-o perioadă în care investitorii de pe piața de capital au
început să caute oportunități alternative de investiții pe
termen lung cu venituri stabile. Pentru a permite o implementare mai
eficientă a instrumentelor financiare în cadrul facilității „Conectarea
Europei“, este necesară lansarea unei etape pilot atât pentru a permite
optimizarea strategiei, cât și pentru a stimula apetitul investitorilor
pentru perioada de după 2013.
Deși etapa
pilot ar fi limitată în ceea ce privește domeniul de aplicare,
bugetul disponibil și numărul de proiecte care pot fi sprijinite, se
preconizează că va stimula comportamentul pieței către o
mai mare acceptare a finanțării prin împrumut de pe piața de
capital pentru proiectele de infrastructură în general și va oferi bazele
pentru o punere completă pentru perioada 2014-2020.
Prezenta inițiativă
oferă și valoare adăugată la nivel UE datorită
capacității acesteia de a trece peste aspectele legate fragmentarea
pieței cu care s-ar confrunta o astfel de inițiativă la nivelul
statelor membre. Inițiativa mai degrabă vine în completarea și
nu înlocuiește împrumuturile acordate de bănci, oferind, prin urmare,
o sursă alternativă și competitivă de împrumut pe termen
lung pentru proiectele de infrastructură. Mobilizarea finanțărilor
din sectorul privat prin instrumente financiare UE va menține o finanțare
redusă pe bază de subvenții pentru proiectele care atrag
insuficient capital privat.
În etapa pilot,
Comisia ar lucra cu BEI pentru a optimiza concepția inițiativei în
vederea unei implementări optime începând cu 2014. Experiența din
etapa pilot ar permite atât investitorilor, cât și sponsorilor proiectelor
să se familiarizeze cu structura obligațiunilor de finanțare a
proiectelor și va fi luată în considerare în măsura în care va fi
necesară pentru alte inițiative. Pentru a avea un impact maxim, inițiativa
ar putea fi aplicată și proiectelor aflate într-un stadiu avansat al
procesului de atribuire în vederea refinanțării în timpul sau la
scurt timp după finalizarea perioadei de construcție. Cu toate
că etapa pilot ar fi implementată împreună cu BEI, pentru
implementarea etapei post-2013 se va căuta o gamă mai largă de
parteneri.
În cadrul financiar actual multianual, UE,
împreună cu BEI, a implementat deja un instrument de partajare a riscului
numit instrumentul de garantare a împrumuturilor pentru proiectele TEN-T
(LGTT). Tehnicile de partajare a riscurilor și metodele de lucru ale inițiativei
vor fi aliniate la cele ale LGTT, în timp ce domeniul de aplicare va fi extins
pentru a include domeniile energiei și al telecomunicațiilor. În mod
similar cu LGTT, contribuția UE va fi utilizată pentru a partaja
riscurile cu BEI. Prin urmare, datorită similarității, se
preconizează că inițiativa de emitere de obligațiuni pentru
finanțarea de proiecte va avea un efect multiplicator de aproximativ 15-20.
Având în vedere timpul scurt rămas la
dispoziție, Comisia invită Parlamentul și Consiliul să
adopte o propunere pentru o etapă pilot cât mai curând posibil.

2.
REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI
EVALUĂRILE IMPACTULUI

La 28 februarie 2011 a fost lansată o
consultare publică privind principiile de bază ale inițiativei.
În plus, la o conferință din 11 aprilie 2011 au fost dezbătute
avantajele și dezavantajele inițiativei planificate. La finalul
perioadei de consultări s-au primit peste 100 de răspunsuri provenite
din sectoare diferite.
Factorii interesați au apreciat inițiativa
de emitere de obligațiuni pentru finanțarea de proiecte. Obiectivele
inițiativei au avut primit un feedback pozitiv de la factorii interesați,
care consideră că aceasta ar majora și ar facilita finanțarea
de infrastructuri prin deschiderea piețelor de obligațiuni ca
sursă de capital din împrumuturi sub o formă care să intereseze
investitorii instituționali. Mecanismul recomandat și ratingul de
credit țintă de A/A- au fost considerate adecvate.
Impactul inițiativei asupra costurilor de
finanțare și a scadențelor este considerat mai degrabă
favorabil, adică s-a observat o scădere a costurilor și o
prelungire a scadențelor, cu numai 2% dintre respondenți care
consideră că această inițiativă nu ar reduce costurile
de finanțare, iar restul de respondenți fiind de părere că
impactul va fi în cel mai rău caz neutru și în cel mai bun caz
pozitiv.
În ceea ce privește gradul de ameliorare
a condițiilor de credit, majoritatea factorilor interesați care au
răspuns la această întrebare au exprimat părerea potrivit
căreia instrumentele de ameliorare a condițiilor de credit cu 20% din
cuantumul datoriei prioritare sunt suficiente, unii dintre aceștia
reducând valorile la 10-20% pentru sectoarele vizate, și anume TEN-T,
TEN-E și TIC. Aproape toți factorii interesați consideră
că aceste trei sectoare ar trebui să reprezinte proiectele principale
care trebuie finanțate. În plus, 1/4 dintre factorii interesați cred
că ar trebui inclusă și infrastructura socială și 1/5
dintre respondenți cred că energiile regenerabile ar trebui să
fie, de asemenea, eligibile. Cu toate acestea, astfel de proiecte nu sunt de
competența TEN-T, TEN-E și TIC și vor fi luate în considerare
într-o etapă ulterioară.
În ceea ce privește existența unui
singur creditor coordonator, părerile au fost împărțite. Prin
urmare, Comisia nu va include prevederi la acest punct, dar va încuraja
investitorii, sponsorii proiectelor și alți jucători să
convină asupra unor angajamente reciproc acceptabile.
Feedback-ul
general pozitiv confirmă faptul că Comisia și BEI au identificat
o cerință de piață importantă în sectorul finanțării
de proiecte ceea ce asigură succesul inițiativei, dacă aceasta
va fi elaborată corect.
Evaluarea impactului a evidențiat anumite
obstacole legislative potențiale în ceea ce privește
reglementările privind achizițiile publice și piețele de
capital. Comisia va continua să se dedice acestor probleme, urmărind
în continuare să găsească soluții adecvate, după caz.
Cu toate acestea, se consideră că aceste probleme nu vor periclita
implementarea etapei pilot, cu toate că este posibil să o
încetinească. Având în vedere faptul că piața de obligațiuni
pentru finanțarea de proiecte nu are o activitate de facto în
Europa, factorii interesați au insistat asupra nevoii de a lansa inițiativa
cât mai curând posibil.
Având în vedere faptul că, la nivel
european, nu există încă obligațiuni pentru finanțarea de
proiecte de infrastructură, un instrument financiar de tip hibrid pentru
mai multe sectoare de activitate, etapa pilot din 2012-2013 va permite testarea
concepției și a acceptării sale pe piață pentru a-i
îmbunătăți eficiența în cadrul CEF pentru perioada 2014-2020.
Etapa pilot se va axa pe proiecte aflate în stadii relativ avansate[3]
pentru a accelera implementarea și pentru a obține mai simplu un
portofoliu de proiect. Pentru a cumula o experiență relevantă
care să asigure o lansare rapidă după 2013, BEI este
dispusă să lucreze cu operațiuni concrete în paralel cu procesul
legislativ (adică, anterior deciziei politice oficiale) pentru ca primele
tranzacții să fie efectuate în 2012.
Ca urmare a audierii cu Comitetul de evaluare
a impactului care a avut loc în 31 august 2011, Comitetul a transmis avizul
său la 2 septembrie 2011. Pe baza recomandărilor primite, raportul a
fost reelaborat urmărind liniile directoare de mai jos:
Evaluarea impactului revizuiește situația
actuală a pieței cu referire la evaluarea impactului care însoțește
propunerea pentru CEF și care include un context mai larg privind
instrumentele potențiale CEF, deficitele de finanțare și
imperfecțiunile pieței care influențează nivelurile actuale
de investiții în infrastructură. Prima opțiune evaluată se referă
la status quo, adică o continuare a programelor actuale de acordare a
subvențiilor în domeniile energiei și transporturilor și a
programelor de subvenții și a instrumentelor financiare actuale
pentru transporturi. A doua opțiune se referă la stimulente de ordin
legislativ, iar a treia la propunerea privind implementarea inițiativei de
emitere de obligațiuni pentru finanțarea de proiecte. În acest
context, au fost revizuite principalele riscuri ale implementării inițiativei
și a fost prezentat impactul cuantificabil preconizat exprimat prin
efectul de multiplicare. Evaluarea semnalizează, de asemenea, probleme
legate de cadrul legislativ care permite investiții pe termen lung, precum
achizițiile publice, Solvabilitate II sau cerințele de capital.

3.
ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII
3.1.
Temei juridic

Deoarece domeniul de aplicare al propunerii se
axează asupra rețelelor europene în domeniul transporturilor,
energiei și telecomunicațiilor și modifică în special
Regulamentul (CE) nr. 680/2007, ea are la bază temeiul juridic al
acestora, și anume, articolele 172 și 173 alineatul (3) din Tratatul
privind funcționarea UE.

3.2.
Subsidiaritate și proporționalitate

Propunerea respectă principiul
subsidiarității deoarece opțiunea regulamentului UE de a finanța
proiectele de rețele transeuropene prin emiterea de obligațiuni este
cea mai potrivită pentru a furniza un mijloc eficient de atragere a
nivelurilor superioare de finanțare din sectorul privat, efectul
multiplicator preconizat aferent contribuției de la bugetul UE comparativ
cu finanțarea totală fiind estimat la aproximativ 15-20. Axându-se pe
optimizarea utilizării fondurilor UE, inițiativa va avea drept scop
îmbunătățirea eficienței acțiunilor UE și a
statelor membre.
Propunerea respectă și principiul
proporționalității, deoarece proiectul de regulament nu
depășește ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivelor
sale.
Dacă LGTT este orientat numai asupra
proiectelor din sectorul transporturilor, inițiativa UE Europa 2020 de
emitere de obligațiuni pentru finanțarea de proiecte va fi primul
instrument financiar adresat proiectelor de infrastructură din mai multe
domenii cu nevoi similare de finanțare și va genera beneficii mai
mari în ceea ce privește impactul asupra pieței, eficiența
administrativă și utilizarea resurselor. Aceasta va furniza un
instrument financiar UE coerent pentru factorii interesați din domeniul
infrastructurilor, precum finanțatorii, autoritățile publice,
societățile de construcții și operatorii.

3.3.
Explicarea detaliată a propunerii

Pentru a putea lansa etapa pilot în cadrul
financiar multianual actual, Decizia 1639/2006/CE[4]
a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a unui
program-cadru pentru inovație și competitivitate (2007-2013) și
Regulamentul (CE) nr. 680/2007[5] al Parlamentului European
și al Consiliului privind acordarea asistenței financiare din partea
Uniunii în domeniul rețelelor transeuropene de transport și
energetice ar trebui modificate după cum urmează:
Decizia 1639/2006/CE a Parlamentului European și
a Consiliului instituie un program cadru pentru inovație și
competitivitate, care cuprinde TIC. Aceasta trebuie modificată pentru a
permite lansarea inițiativei Europa 2020 de emitere de obligațiuni
pentru finanțarea de proiecte în domeniul TIC și în special, cel al
rețelelor de viteză mare în bandă largă .
Prin articolul 1, alineatul (1) din prezenta
propunere se adaugă termenul „bandă largă“ la articolul 26,
alineatul (2), litera (b) existent în decizia PIC. S-a considerat necesară
evidențierea acestui fapt, deoarece se preconizează că
proiectele de infrastructură conforme cu decizia PIC vor fi axate pe
dezvoltarea de proiecte de rețele de mare viteză în bandă
largă.
Articolul 1, alineatul (2) înlocuiește
articolul 31 alineatul (2) din decizia PIC: Acesta are drept scop adăugarea
unei definiții a instrumentului de partajare a riscurilor pentru obligațiunile
de finanțare de proiecte. În acest mod, proiectele TIC vor putea beneficia
de pe urma acestei inițiative încă din etapa pilot. Instrumentul ar
trebui să fie disponibil până la 31 decembrie 2014. Solvabilitatea
bugetului UE se va limita strict la creditele bugetare, riscul rezidual fiind
suportat de BEI.
Articolul 1 va permite, de asemenea, un
transfer de până la 20 milioane EUR din bugetul TIC în beneficiul inițiativei
Europa 2020 de emitere de obligațiuni pentru finanțarea de proiecte.
În plus, Regulamentul (CE) nr. 680/2007 al
Parlamentului European și al Consiliului stabilește normele generale
de acordare a asistenței financiare din partea Uniunii în domeniul rețelelor
transeuropene de transport și energetice și creează, de
asemenea, „instrumentul de garantare a împrumuturilor pentru proiectele
TEN-Transport (LGTT)”, un instrument de partajare a riscurilor. În mod similar
Regulamentul (CE) nr. 680/2007 trebuie modificat pentru a permite UE să
modifice domeniul de aplicare al parteneriatului existent de partajare a
riscurilor cu BEI în cadrul LGTT și pentru a permite BEI să sprijine
finanțarea prin emitere de obligațiuni pe baza inițiativei.
Astfel, articolul 2, alineatul (1) din
prezenta propunere, care modifică articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 680/2007,
are drept scop adăugarea unei definiții a instrumentului de partajare
a riscurilor și a ameliorării condițiilor de credit pentru
obligațiunile de finanțare de proiecte. În acest mod, proiectele din
domeniul transporturilor și cele TEN-E vor putea beneficia în urma acestei
inițiative încă din etapa pilot.
Articolul 2, alineatul (2) din prezenta
propunere modifică articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 680/2007 și
prevede ca solicitările de instrumente de partajare a riscurilor pentru
obligațiuni de finanțare de proiecte să fie adresate BEI, cum se
întâmplă în prezent în cazul LGTT.
Prin articolul 2, alineatul (3) din propunere
se va permite transferul unei sume totale de până la 200 milioane EUR de
la instrumentul de garantare a împrumuturilor pentru proiecte TEN-Transport
(LGTT) și a 10 milioane EUR din bugetul TEN-E în beneficiul inițiativei
Europa 2020 de emitere de obligațiuni pentru finanțarea de proiecte.
Solvabilitatea bugetului UE se va limita strict la creditele bugetare, riscul
rezidual fiind suportat de BEI.
Pentru a permite o implementare promptă,
la articolul (3) din propunere se prevede ca regulamentul propus să intre
în vigoare în ziua următoare datei publicării.

4.
IMPLICAȚII BUGETARE

Inițiativa va
fi finanțată în întregime în 2012 și 2013 prin realocare din
pachetele financiare ale programelor existente.
Regulamentul (CE)
nr. 680/2007 a stabilit deja o sumă de 500 milioane EUR pentru LGTT, din
care pot fi realocați până la 200 milioane EUR pentru a fi utilizați
pentru obligațiuni de finanțare a proiectelor în etapa pilot, în
domeniul transporturilor, după cum urmează:
06 03 03 TEN
Transport          până la 200 milioane EUR în perioada 2012-2013
10 milioane EUR și,
respectiv, 20 milioane EUR pot fi realocați din liniile bugetare TEN-E și
PIC, după cum urmează:
32 03 02 TEN Energie             până la 10 milioane EUR în
perioada 2012-2013 pentru proiecte TEN-E
09 03 01 PIC                           până la 20 milioane EUR în 2013
pentru proiecte TIC și de rețele în bandă largă
Aceste realocări bugetare sunt prezentate
în situația financiară care însoțește propunerea. Nu vor
exista datorii contingente la bugetul UE, deoarece contribuția UE va fi
limitată la valoarea ce trebuie alocată în acest sens din liniile
bugetare.
2011/0301 (COD)
Propunere de
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN
ŞI AL CONSILIULUI
de modificare a Regulamentului (CE) nr. 680/2007
al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a normelor
generale pentru acordarea asistenței financiare comunitare în domeniul
rețelelor transeuropene de transport și energetice și a Deciziei
nr. 1639/2006 a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a
unui program-cadru pentru inovație și competitivitate (2007-2013)
PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea
Uniunii Europene și, în special, articolele 172 și 173, alineatul (3),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectului actului
legislativ către parlamentele naționale,
având în vedere avizul Comitetului Economic și
Social European[6],
având în vedere avizul Comitetului Regiunilor[7],
hotărând în conformitate cu procedura
legislativă ordinară,
întrucât:
(1)
Decizia nr. 1639/2006/CE a Parlamentului European și
a Consiliului din 24 octombrie 2006[8] stabilește programul
cadru pentru competitivitate și inovație (PCI) cu diferite tipuri de
măsuri de aplicare implementate prin programe specifice, dintre care
„Programul de sprijinire a politicii în materie de tehnologia informației și
comunicării (TIC)” oferă sprijin pentru întărirea pieței
interne pentru produsele și serviciile TIC și produsele și
serviciile create pe baza TIC și are drept scop stimularea inovației
prin adoptarea mai extinsă și investiții în TIC.
(2)
Regulamentul (CE) nr. 680/2007 al Parlamentului
European și al Consiliului din 20 iunie 2007[9]
stabilește normele generale de acordare a asistenței financiare
comunitare în domeniul rețelelor transeuropene de transport și
energetice și creează, de asemenea, «instrumentul de garantare a
împrumuturilor pentru proiectele TEN-Transport (LGTT)», un instrument de
partajare a riscurilor.
(3)
În următorul deceniu vor fi necesar un volum
de investiții fără precedent în rețelele de transporturi,
energetice, informatice și de comunicații din Europa, pentru a putea
sprijini acțiunile emblematice ale strategiei Europa 2020 și pentru a
dezvolta infrastructuri inteligente, îmbunătățite și pe
deplin interconectate în vederea susținerii finalizării pieței
interne. Valoarea estimată a investițiilor necesare pentru rețeaua
TEN-T se ridică la 500 miliarde EUR. Dintre proiectele de
infrastructură energetică relevante pentru Europa, investiții în
valoare de aproximativ 100 miliarde EUR riscă să nu fie obținute
datorită obstacolelor legate de acordarea autorizațiilor, de ordin
legislativ sau financiar, în vreme ce alte 100 miliarde EUR vor fi
finanțate de sectorul însuși. Investițiile necesare pentru
îndeplinirea obiectivelor Agendei digitale de furnizare a accesului la internet
de mare viteză pentru toți cetățenii și afacerile
europene variază între 181 miliarde EUR și 273 miliarde EUR, din care
se preconizează că investițiile din sectorul privat
însumează între 30 miliarde EUR și 100 miliarde EUR.
(4)
În rezoluția din 8 iunie 2011 privind investiția
în viitor: un nou cadru financiar multianual (CFM) pentru o Europă
competitivă, durabilă și favorabilă incluziunii[10],
Parlamentul European a subliniat că Uniunea Europeană ar trebui
să ia măsuri în special pentru a intensifica utilizarea fondurilor UE
ca un catalizator pentru atragerea de finanțări suplimentare de la
Banca Europeană de Investiții (BEI), Banca Europeană pentru
Reconstrucție și Dezvoltare (BERD), alte instituții financiare
internaționale și din sectorul privat și a salutat inițiativa
Europa 2020 de emitere de obligațiuni pentru finanțarea de proiecte,
ca mecanism de partajare a riscurilor cu BEI, care oferă sprijin limitat
la un plafon din bugetul UE și care ar trebui să mobilizeze fondurile
UE și să atragă interesul suplimentar al investitorilor din
sectorul privat de a participa la proiectele UE prioritare conforme cu
obiectivele Europa 2020.
(5)
Instrumentele financiare pot îmbunătăți
eficiența cheltuielilor bugetare și pot genera efecte multiplicatoare
mari din perspectiva atragerii de finanțări din sectorul privat și
a volumelor de investiții obținute. Efectul multiplicator preconizat
al inițiativei Europa 2020 de emitere de obligațiuni pentru finanțarea
de proiecte este de 15-20.
(6)
Consiliul din 12 iulie 2011 a reamintit că
instrumentele financiare inovatoare trebuie evaluate comparativ cu
instrumentele existente în ceea ce privește efectele de pârghie, riscurile
care s-ar adăuga la bilanțurile autorităților publice și
posibila excludere a instituțiilor private. Comunicarea Comisiei[11]
privind etapa pilot pentru inițiativa Europa 2020 de emitere de obligațiuni
pentru finanțarea de proiecte și evaluarea sa de impact, care
valorifică rezultatele consultării publice, contribuie la adresarea
aspectelor mai sus menționate.
(7)
Inițiativa Europa 2020 de emitere de obligațiuni
pentru finanțarea de proiecte are un obiectiv dublu: în primul rând
să sprijine finanțarea proiectelor prioritare pentru politica
europeană și în al doilea rând să faciliteze o implicare mai
mare din partea sectorului privat în finanțarea pe termen lung a
proiectelor de infrastructură. va redirecționa utilizarea bugetului
UE înspre domenii care generează creștere economică luând în
considerare disciplina bugetară a Uniunii și plafoanele stabilite de
cadrul financiar multianual actual.
(8)
Va fi primul instrument financiar care aduce
beneficii proiectelor de infrastructură din mai multe domenii cu nevoi
similare de finanțare și, astfel, va genera beneficii mai mari în
ceea ce privește impactul asupra pieței, eficiența
administrativă și utilizarea resurselor. Va oferi un instrument
coerent pentru factorii interesați din domeniul infrastructurilor, precum
finanțatorii, autoritățile publice, societățile de
construcții și operatorii.
(9)
Prin inițiativa Europa 2020 de emitere de
obligațiuni pentru finanțarea de proiecte obligațiunile vor fi
emise de societățile care se ocupă de proiect, iar finanțarea
de la bugetul Uniunii împreună cu cea oferită de un partener
financiar vor fi utilizate pentru a îmbunătăți bonitatea obligațiunilor
în vederea atragerii de investitori de pe piața de capital, cum ar fi
fondurile de pensii și societățile de asigurări.
(10)
Sprijinul din partea Uniunii Europene ar trebui
să atenueze riscul inerent obligațiunilor de finanțare a
proiectelor în asemenea măsură încât participanții pe piața
de capital vor fi dispuși să investească într-un volum mai mare
de astfel de obligațiuni, decât ar fi posibil fără sprijinul
acordat de Uniunea Europeană.
(11)
Redresarea economică a Europei nu ar trebui
compromisă de tot mai multe blocaje de trafic, de legăturile
lipsă din domeniul energetic și de o întârziere a penetrării rețelelor
în bandă largă, datorate dificultăților cu care se
confruntă proiectele de infrastructură în obținerea de finanțări
pe termen lung din sectorul privat sau public.
(12)
Reevaluarea programelor de investiții în
infrastructură de către statele membre în contextul austerității
bugetare și a reformelor structurale ale acestora nu va facilita
accelerarea ritmului necesară pentru investițiile în
infrastructură. În plus, creditele bancare pe termen lung pentru proiecte
de infrastructură rămân insuficiente și scumpe, făcând
necesare surse de finanțare prin împrumut alternative și competitive.

(13)
Cu toate acestea, finanțarea prin împrumut de
pe piața de capital pentru proiecte de infrastructură în Uniune nu
este disponibilă atât de simplu. Datorită fragmentării piețelor
de obligațiuni pe teritoriul UE, combinată cu volumul și
complexitatea proiectelor de infrastructură, care necesită perioade
de pregătire îndelungate, abordarea acestei probleme la nivelul Uniunii
printr-un proces accelerat cu mult timp înainte de facilitatea „Conectarea
Europei” este atât adecvată, cât și oportună în acest moment.
(14)
Prin urmare, ar trebui să fie lansată o
etapă pilot a inițiativei Europa 2020 de emitere de obligațiuni
pentru finanțarea de proiecte în cadrul financiar actual cu scopul de a
dezvolta finanțarea prin împrumut de pe piața de capital pentru
infrastructuri într-un sens mai general și de a lărgi gama de
instrumente financiare disponibile în prezent pentru proiectele din domeniul
transporturilor.
(15)
În vederea punerii în aplicare a etapei pilot a inițiativei
Europa 2020 de emitere de obligațiuni pentru finanțarea de proiecte,
Decizia nr. 1639/2006/CE și Regulamentul (CE) nr. 680/2007 ar trebui
să fie modificate. Această etapă pilot are drept scop
sprijinirea proiectelor de infrastructură cu potențial comercial din
sectoarele transporturilor, energetic și TIC, în timp ce, după 2013,
inițiativa poate fi extinsă la alte sectoare.
(16)
Comisia ar trebui să implice BEI în punerea în
aplicare a acestei etape pilot, datorită expertizei îndelungate a BEI ca
finanțator major al proiectelor de infrastructură și dat fiind
caracterul său de organism financiar al UE desemnat prin Tratat. Termenii și
condițiile specifice ale cooperării, inclusiv partajarea riscurilor și
remunerația aferentă BEI, ar trebui stabilite printr-un acord între
Comisie și BEI.
(17)
Etapa pilot a inițiativei Europa 2020 de
emitere de obligațiuni pentru finanțarea de proiecte ar trebui
să fie lansată pentru a pregăti facilitatea „Conectarea Europei“
propusă. Această etapă pilot va ajuta la pregătirea
instrumentelor financiare de partajare a riscurilor din cadrul facilității
„Conectarea Europei“.
(18)
Solicitarea de asistență, selectarea și
punerea în aplicare a tuturor proiectelor fac obiectul legislației
Uniunii, în special în ceea ce privește ajutoarele de stat și
urmăresc să evite crearea sau adăugarea de inegalități
pe piață.
(19)
Etapa pilot ar trebui să fie finanțată
în 2012 și 2013 prin realocări bugetare de la programele curente din
domeniile transporturilor, energetic și al telecomunicațiilor. În
acest scop, pentru această inițiativă ar putea fi realocate
până la 200 milioane EUR de la bugetul TEN-T, până la 20 milioane EUR
de la bugetul programului-cadru pentru competitivitate și inovație și
până la 10 milioane EUR de la bugetul TEN-E. Bugetul disponibil
limitează atât domeniul de aplicare al inițiativei, cât și
numărul de proiecte ce pot fi sprijinite.
(20)
BEI ar trebui să solicite fonduri bugetare pe
baza unei liste de proiecte, pe care BEI le consideră corespunzătoare
și posibil de realizat. Orice astfel de solicitări ar trebui să
fie efectuate anterior datei de 31 decembrie 2013. Datorită
complexității proiectelor de infrastructură de anvergură,
aprobarea efectivă ar putea fi primită la o dată
ulterioară, dar nu mai târziu de 31 decembrie 2014.
(21)
Pentru ca măsurile prevăzute de prezentul
regulament să fie eficiente, prezentul regulament ar trebui să intre
în vigoare în ziua următoare datei publicării.
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Modificări
la Decizia nr. 1639/2006/CE
Decizia nr. 1639/2006/CE se modifică
după cum urmează:
1. La articolul 26, alineatul (2) litera (b)
se înlocuiește cu următorul text:
„(b) stimula inovația prin adoptarea pe
scară mai largă a TIC și prin investiții în TIC și rețele
în bandă largă;”
2. Articolul 31 se modifică după cum
urmează:
(a) Alineatul (2) se înlocuiește cu
următorul text:
"2. „Proiectele au rolul de a promova
inovația, transferul de tehnologie și diseminarea noilor tehnologii
care sunt suficient pregătite pentru a fi lansate pe piață.
Uniunea Europeană poate acorda o subvenție
pentru a contribui la bugetul proiectelor menționate la alineatul (1),
litera (a).”
Alternativ, Uniunea Europeană poate face
o contribuție financiară către BEI pentru provizioane și
alocare de capital pentru credite sau garanții ce urmează a fi
acordate de BEI din resurse proprii în baza instrumentului de partajare a
riscurilor pentru obligațiunile de finanțare a proiectelor menționate
la alineatele (2a)-(2d).”
(b) se introduc următoarele alineate (2a)-(2d):

„2a Instrumentul de partajare a riscurilor
pentru obligațiunile de finanțare de proiecte înseamnă o
ameliorare a condițiilor de credit care îndeplinește următoarele
criterii:
(a) ia forma unui credit acordat de BEI sau a
unei garanții din partea BEI în favoarea finanțării acordate
proiectelor din domeniile TIC și al rețelelor în bandă
largă;
(b) acoperă riscul de neplată al
datoriei aferent unui proiect și diminuează riscul de credit al
titularilor de obligațiuni;
(c) se utilizează numai pentru proiectele
a căror viabilitate financiară se bazează pe veniturile generate
de proiect.
2b. Expunerea Uniunii Europene la instrumentul
de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare a proiectelor,
inclusiv taxele de administrare și alte costuri eligibile, se
limitează strict la valoarea contribuției Uniunii Europene la
instrumentul de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare
a proiectelor, și nu există o datorie ulterioară la bugetului
general al Uniunii Europene. Riscul rezidual inerent tuturor operațiunilor
este suportat de BEI.
2c. Termenele și condițiile
detaliate privind punerea în aplicare a instrumentului de partajare a
riscurilor pentru obligațiunile de finanțare a proiectelor, inclusiv
monitorizarea și controlul acestuia, sunt stabilite printr-un acord de
delegare între Comisie și BEI.
2d. În conformitate cu regula stabilită
în anexa I, subpunctul b, în 2013 poate fi utilizată o sumă de
până la 20 milioane EUR din bugetul alocat în vederea aplicării
politicii TIC și a rețelelor în bandă largă. Instrumentul
de partajare a riscurilor poate reutiliza orice venituri generate în perioada
de investiție pentru a solicita noi credite sau garanții în limitele
menționate mai sus.”
Articolul 2
Modificări
la Regulamentul (CE) nr. 680/2007
Regulamentul (CE) nr.680/2007 se modifică
după cum urmează:
(1) La articolul 2:
se adaugă următoarele puncte 14 și
15:
„14. „instrument de partajare a riscurilor
pentru obligațiunile de finanțare de proiecte” înseamnă o
ameliorare a condițiilor de credit care îndeplinește următoarele
criterii: Instrumentul de partajarea riscurilor pentru obligațiunile de
finanțare de proiecte acoperă riscul de neplată al datoriei
aferent unui proiect și diminuează riscul de credit al titularilor
obligațiunilor. Se utilizează numai pentru proiectele a căror
viabilitate financiară se bazează pe veniturile generate de proiect.
15. „ameliorare a condițiilor de credit”
înseamnă utilizarea unui credit BEI sau a unei garanții BEI pentru a
îmbunătăți bonitatea unui împrumut aferent unui proiect.”
(2) La articolul 4 alineatul (1):
se introduce următorul text:
„Cererile de instrumente de partajare a
riscurilor pentru obligațiunile de finanțare de proiecte de la
articolul 6, alineatul (1) se depun la BEI, în conformitate cu procedura
standard de prezentare a cererilor a BEI.”
(3). Articolul 6 alineatul (1) se
modifică după cum urmează:
(a) la litera (d) se introduce următorul
text:
„În 2012 și 2013 se poate realoca o
sumă de până la 200 milioane EUR pentru instrumente de partajare a
riscurilor pentru obligațiunile de finanțare de proiecte din sectorul
transporturilor.”
(b) se introduce următorul text la litera
(g):
„(g) o contribuție financiară
către BEI pentru provizioane și alocare de capital pentru credite sau
garanții ce urmează a fi acordate de BEI din resurse proprii în baza
instrumentului de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare
a proiectelor în domeniul TEN-T și TEN-E. Expunerea Uniunii Europene la
instrumentul de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare
a proiectelor, inclusiv taxele de administrare și alte costuri eligibile,
se limitează strict la valoarea contribuției Uniunii Europene la
instrumentul de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare
a proiectelor, și nu există o datorie ulterioară la bugetului
general al Uniunii Europene. Riscul rezidual inerent tuturor operațiunilor
este suportat de BEI. Termenele și condițiile detaliate privind
punerea în aplicare a instrumentului, inclusiv monitorizarea și controlul
acestuia, sunt stabilite printr-un acord de cooperare între Comisie și
BEI. În 2012 și 2013 poate fi realocată o sumă de până la 210
milioane EUR, din care până la 200 milioane EUR pentru proiecte din
domeniul transporturilor și până la 10 milioane EUR pentru proiecte
din domeniul energetic, pentru instrumentul de partajare a riscurilor pentru
obligațiunile de finanțare de proiecte, în conformitate cu procedura
menționată la articolul 15, alineatul (2) din liniile bugetare ale
TEN-T (LGTT) și, respectiv, TEN-E. Instrumentul de partajare a riscurilor
pentru obligațiunile de finanțare a proiectelor poate reutiliza orice
venituri generate în perioada de investiție pentru a solicita noi credite
sau garanții.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în
ziua următoare datei publicării sale în Jurnalul Oficial al
Uniunii Europene.
Prezentul
regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică
direct în toate statele membre.
Adoptat la
Pentru Parlamentul European,                     Pentru
Consiliu,
Președintele                                                  Președintele
FIȘĂ FINANCIARĂ
LEGISLATIVĂ PENTRU PROPUNERI
1.           CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI
              1.1.        Titlul propunerii/inițiativei
              1.2.        Domeniul
(domeniile) de politică vizate în structura ABM/ABB
              1.3.        Natura
propunerii/inițiativei
              1.4.        Obiectiv
(obiective)
              1.5.        Motivul
(motivele) propunerii/inițiativei
              1.6.        Durata
acțiunii și impactul financiar al acesteia
              1.7.        Tipul
(tipurile) de gestionare preconizat (preconizate)
2.           MĂSURI DE GESTIONARE
              2.1.        Norme
de monitorizare și raportare
              2.2.        Sistemul
de gestiune și control
              2.3.        Măsuri
de prevenire a fraudelor și a neregulilor
3.           IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL
PROPUNERII/INIȚIATIVEI
              3.1.        Rubrica
(rubricile) din cadrul financiar multianual și linia bugetară
(liniile bugetare) afectată (afectate)
              3.2.        Impactul
estimat asupra cheltuielilor
              3.2.1.     Sinteza impactului estimat asupra
cheltuielilor
              3.2.2.     Impactul
estimat asupra creditelor operaționale
              3.2.3.     Impactul
estimat asupra creditelor cu caracter administrativ
              3.2.4.     Compatibilitatea
cu cadrul financiar multianual
              3.2.5.     Participarea
terților la finanțare
              3.3.        Impactul estimat asupra
veniturilor
FIȘĂ
FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ PENTRU PROPUNERI
1.           CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI
1.1.        Titlul propunerii/inițiativei

Propunere de Regulament al Parlamentului
European și al Consiliului de modificare a Deciziei nr. 1639/2006 a
Parlamentului European și a Consiliului de instituire a unui program-cadru
pentru inovație și competitivitate (2007-2013) și a Regulamentului
(CE) nr. 680/2007 de stabilire a normelor generale pentru acordarea asistenței
financiare comunitare în domeniul rețelelor transeuropene de transport și
energetice.
1.2.        Domeniul (domeniile) de
politică vizate în structura ABM/ABB[12]
Domeniul de politică:                         afaceri
economice și financiare
Activitate ABB:     instrumente și operațiuni
financiare
Domeniul de politică:                         mobilitate
și transporturi
Activitate ABB:     rețele transeuropene
Domeniul de politică:                         societatea
informațională și media
Activități:            Lansare TIC (0903)
Domeniul de politică:                         energetic

Activitate ABB:     rețele transeuropene
(3203)
1.3.        Natura propunerii/inițiativei

Propunere/inițiativă
care se referă la o acțiune reorientată către o acțiune
nouă
1.4.        Obiective
1.4.1.     Obiectiv (obiective) strategic
(strategice) multianual (multianuale) ale Comisiei vizat (vizate) de
propunere/inițiativă
De
pregătire a CEF
Sprijinirea
dezvoltării de infrastructuri energetice care să asigure
continuitatea și siguranța furnizării surselor energetice și,
astfel, funcționarea corespunzătoare a economiei
Pentru
a asigura interconectări și interoperabilitatea rețelelor de
transport
Sprijinirea
lansării TIC
1.4.2.     Obiectiv (obiective) specific
(specifice) și activitatea (activitățile) ABM/ABB în cauză
„Obiectiv (obiective) specific (specifice) ...”
Numărul de proiecte susținute în domeniul transporturilor, energiei
și rețelelor în bandă largă.
Activitate ABB:
ECFIN: instrumente și operațiuni
financiare
MOVE Interconectări și
interoperabilitatea rețelelor prin eliminarea blocajelor de trafic
INFSO Lansarea TIC (0903)
ENER de îmbunătățire a siguranței
furnizării energiei prin infrastructură
1.4.3.     Rezultatul (rezultatele) și
impactul preconizate
A se preciza efectele
pe care propunerea/inițiativa le poate avea asupra beneficiarilor vizați/grupurilor
vizate
Obiectivul inițiativei este de a sprijini
redresarea piețelor de obligațiuni pentru finanțarea de proiecte
din Europa și de a facilita accesul la finanțare a proiectelor de
infrastructură. Inițiativa Europa 2020 de emitere de obligațiuni
pentru finanțarea de proiecte este un instrument financiar nou de
partajare a riscurilor ce urmează să fie introdus în cadrul
politicilor TEN pentru transporturi, energie și telecomunicații, în
special rețelele în bandă largă. Are ca scop încurajarea unui
număr mai mare de finanțări prin împrumut pentru acțiunile
proiectelor de infrastructură europene.
Ca parte a bugetului TEN-T, TEN-E și al
programului-cadru pentru competitivitate și inovație (PCI) - în loc
să fie utilizat ca subvenție - bugetul UE este investit sub
formă de provizioane sau alocări de capital către Banca
Europeană de Investiții (BEI) pentru a acoperi o parte din riscul
suportat de BEI atunci când finanțează proiecte de
infrastructură în temeiul acestei inițiative.
Punerea în aplicare a mecanismului ar trebui
să permită:
a) Finanțarea de către BEI a unui volum
mai mare de credite acordate proiectelor de infrastructură și
proiectelor de infrastructură mai riscante, dar totuși eligibile
pentru finanțare.
b) Generarea unui efect multiplicator al finanțării
de la bugetul UE asupra investițiilor din sectorul privat în
infrastructură, astfel încât 1 EUR din fondurile UE alocate inițiativei
să genereze între 15 EUR și 20 EUR investiți în proiecte de
infrastructură.
Cu toate acestea, având în vedere sumele
disponibile în liniile bugetare și faptul că acestea nu sunt
fungibile în etapa pilot, se preconizează că numărul proiectelor
care pot fi sprijinite se limitează la 5-14 proiecte de
infrastructură. Numărul estimat al proiectelor depinde în principal
de volumul și acceptarea pe piață a acestora.
1.4.4.     Indicatori de rezultat și
de impact
Obiectivul este de a majora finanțarea prin
împrumut disponibilă pe piața de capital pentru proiectele de
infrastructură eligibile pentru finanțare în temeiul Regulamentului
nr. 690/2007 și al Deciziei nr. 1639/2006/CE. Drept urmare se vor aplica
următorii indicatori:
- Numărul de proiecte TEN-T, TEN-E și de
rețele în bandă largă care au primit finanțare BEI prin
această inițiativă.
- Efectul multiplicator generat, în mod cumulat și
pe sector. În ceea ce privește sprijinul acordat din bugetul UE, efectul
multiplicator preconizat este de până la 15-20 comparat cu investițiile
strânse pentru proiectele finanțate prin inițiativă și cu
termenii tranzacțiilor.
- Volumul de finanțare prin împrumut colectat
de pe piața de capital pentru aceste proiecte, în mod cumulativ și
pentru sectorul vizat.
Monitorizarea rezultatelor se va baza pe
rapoartele transmise de BEI și pe studii de piață.
1.5.        Motivul (motivele)
propunerii/inițiativei
1.5.1.     Cerința (cerințele)
de îndeplinit pe termen lung sau scurt
Datorită austerității bugetare din
statele membre, există pericolul ca proiectele de infrastructură de
interes pentru UE să nu se realizeze în ritmul necesar pentru a îndeplini
obiectivele Europa 2020, periclitând astfel redresarea economică și
creșterea UE.
În plus, datorită lichidității și
a problemelor privind riscurile apărute în timpul crizei financiare,
băncile au reacționat prin micșorarea scadenței creditelor,
majorarea prețurilor și cerințe colaterale pentru proiectele de
infrastructură. Cu toate că piețele de credite bancare dau semne
de redresare, proiectele de infrastructură continuă să se
confrunte cu dificultăți majore în accesarea de credite pe termen
lung. Prin urmare, a crescut importanța potențială a piețelor
de obligațiuni ca sursă de finanțare. Cu toate acestea, deoarece
nu există măsuri publice permanente de ameliorare a condițiilor
de credit, în ultimii ani, în domeniile TEN-T, TEN-E sau a rețelelor în
bandă largă nu a fost efectuată nicio operațiune cu obligațiuni
de finanțare de proiecte.
Inițiativa Europa 2020 de emitere de obligațiuni
pentru finanțarea de proiecte are ca scop obținerea ameliorării
condițiilor de credit necesare pentru atragerea investitorilor de pe piața
de capital și ar facilita crearea unei noi clase de active aferentă
obligațiunilor de finanțare de proiecte de infrastructură. În
contextul redresării economice și a măsurilor de sprijin care
stimulează creșterea, este necesară lansarea inițiativei
într-un moment în care investitorii de pe piața de capital au început
să caute alternative de investiții pe termen lung mai sigure.
Lansarea unei etape pilot este necesară pentru a stimula comportamentul
pieței și pentru a permite aplicarea mai eficientă a
instrumentelor financiare prin facilitatea „Conectarea Europei“ și, de
asemenea, pentru a testa piața, ceea ce ar permite optimizarea proiectării
pentru perioada de după 2013.
1.5.2.     Valoarea adăugată a
implicării UE
Inițiativa mai degrabă va completa și
nu va înlocui creditele bancare, oferind, astfel, o sursă alternativă
și competitivă de finanțare a proiectelor prin împrumut pe
termen lung. Nu există instrumente similare care să atragă finanțare
de pe piața de capital pentru proiecte UE cheie de infrastructură.
Sunt necesare soluții inovatoare pentru
mobilizarea rapidă a unei cote mai mari din economiile private din
interiorul și din afara UE pentru proiectele de infrastructură și
pentru a diminua presiunile asupra bugetelor publice naționale. Operațiunile
de finanțare ale BEI din cadrul inițiativei Europa 2020 de emitere de
obligațiuni pentru finanțarea de proiecte vin în completarea
activităților realizate prin instrumentele actuale de capitaluri
proprii și de datorii, a instrumentului Marguerite și a celui de
garantare a împrumuturilor pentru proiectele TEN-transport (LGTT).
Operațiunile de finanțare ale BEI
reprezintă un instrument forte vizibil și eficient de sprijinire a
proiectelor de infrastructură în domeniul transportului, energiei și
TIC, domenii importante pentru punerea în aplicare a strategiei Europa 2020.
BEI transferă în totalitate beneficiarilor finali avantajele financiare
rezultând din contribuția UE și costurile atractive de finanțare
ale BEI, sub formă de rate competitive ale dobânzilor.
Instrumentul de partajare a riscurilor
furnizează garanția financiară din partea UE, necesară
proiectelor care, în mod normal, nu s-ar încadra în orientările și
criteriile standard ale BEI.
1.5.3.     Lecții învățate
din experiențe similare anterioare
Concluziile sunt sintetizate și analizate în
evaluarea impactului, care însoțește prezenta propunere.
Experiențele cu instrumentul de garantare a
împrumuturilor pentru proiectele TEN-transport (LGTT) arată că este
nevoie de o perioadă semnificativă pentru ca piețele financiare,
consultanții financiari și juridici, autoritățile publice,
sponsorii proiectelor și operatorii să accepte idei noi și
să înțeleagă impactul benefic al LGTT asupra structurii
financiare a proiectelor. LGTT a fost lansat în 2007 ca o noutate, un
instrument dedicat pentru acoperirea riscului operațional după
perioada de construcție a proiectelor de infrastructură în
transporturi. Prin urmare, este important să se lanseze etapa pilot a inițiativei
Europa 2020 de emitere de obligațiuni pentru finanțarea de proiecte
pentru ca acești factori interesați, care apreciază inițiativa,
să nu piardă momentul.
1.5.4.     Coerența și posibila
sinergie cu alte instrumente relevante
Prezenta inițiativă este coerentă
cu strategia Europa 2020, cu propunerea de punere în aplicare a facilității
„Conectarea Europei“ și cu analiza anuală a creșterii.
Facilitatea „Conectarea Europei“ va furniza cadrul
pe termen mai lung prin care se asigură dezvoltarea și implementarea
la timp și în mod eficient a proiectelor din domeniile energetic, al
transporturilor și telecomunicațiilor. O strategie de amploare
privind oportunitățile prioritare de proiecte de infrastructură,
astfel cum a fost propusă de Comisie la 29 iunie 2011[13],
are un potențial semnificativ de a atrage mai multe finanțări
din sectorul privat și, în același timp, va sprijini finalizarea pieței
interne. Strategia, inclusiv procesul de selectare a proiectelor eligibile
pentru finanțare, este transparentă, asigurând astfel un nivel
ridicat de certitudine pentru toți factorii interesați. În cadrul
strategiei este necesar să se stabilească prioritățile
politicii, regulamentele, schemele de stimulare, o coordonare strânsă
între factorii interesați, campanii de informare și sensibilizare, în
vederea stabilirii condițiilor generale ale cadrului pentru investiții
în infrastructură, pentru a genera schimbări de comportament între
factorii interesați și pentru a accelera ritmul de intervenție.
Subvențiile și instrumentele financiare, fiecare fiind acordate pe
baza unui set distinct de norme, vor fi disponibile într-o manieră
coordonată.
Instrumentele financiare sunt necesare pentru a
reduce obstacolele specifice care împiedică fluxul finanțării
prin împrumut sau prin capitaluri proprii. Principalul obiective al acestora
este atragerea și facilitarea finanțării proiectelor din surse
din sectorul privat. În același timp, intensificarea activității
de investiții în proiecte de infrastructură stimulează
dezvoltarea la nivel mondial a piețelor financiare post-criză,
îmbunătățește ritmul redresării economice și
promovează creșterea. Inițiativa Europa 2020 de emitere de
obligațiuni pentru finanțarea de proiecte va fi parte integrantă
a instrumentelor de partajare a riscurilor ale CEF pentru perioada 2014-2020.
Principalul obiectiv al etapei pilot în perioada 2012-2013 va fi acordarea de
sprijin imediat proiectelor de infrastructură și pregătirea
etapei operaționale a inițiativei în perioada 2014-2020.
1.6.        Durata acțiunii și
impactul financiar al acesteia
Perioada inițială de punere în aplicare,
între 2012 și 2013.
1.7.        Tipul (tipurile) de
gestionare preconizat (preconizate)[14]
Gestionare în comun cu delegarea sarcinilor de
implementare către BEI.
În conformitate cu prevederile existente,
propunerea prevede că BEI finanțează proiectele de investiții
în conformitate cu normele și procedurile proprii. Comisia este
responsabilă cu gestionarea creditelor bugetare. BEI și Comisia
încheie un acord prin care se stabilesc prevederile și procedurile
detaliate privind punerea în aplicare a deciziei propuse.
2.           MĂSURI DE GESTIONARE
2.1.        Norme de monitorizare și
raportare, gestiune și control
Operațiunile de finanțare BEI vor fi
gestionate de BEI în conformitate cu normele și procedurile proprii BEI,
inclusiv măsurile corespunzătoare de audit, control și
monitorizare. Conform prevederilor Statutului BEI, Comitetul de audit al BEI,
sprijinit de auditori externi, răspunde de verificarea regularității
operațiunilor și a contabilității BEI. Conturile BEI sunt
aprobate anual de Consiliul guvernatorilor BEI.
Mai mult, Consiliul de administrație al BEI,
în cadrul căruia Comisia este reprezentată de un administrator și
un supleant, aprobă fiecare operațiune de finanțare a BEI și
monitorizează administrarea BEI în conformitate cu Statutul ei și cu
directivele generale stabilite de Consiliul guvernatorilor.
Acordul tripartit existent între Comisie, Curtea
de Conturi și BEI din octombrie 2003, reînnoit în 2007 pentru o
perioadă de patru ani, detaliază normele conform cărora Curtea
de Conturi trebuie să efectueze auditurile asupra operațiunilor de
finanțare ale BEI acoperite de garanția UE.
Conform articolului 49 din acordul interinstituțional,
Comisia raportează în fiecare an autorității bugetare cu privire
la activitățile întreprinse de BEI.
Mai mult, BEI furnizează Comisiei datele
statistice, financiare și contabile despre fiecare dintre operațiunile
de finanțare ale BEI, necesare pentru îndeplinirea obligațiilor de
raportare sau pentru a răspunde solicitărilor Curții de Conturi
Europene, precum și un certificat de audit cu privire la valoarea
contractată a operațiunilor de finanțare ale BEI.
Monitorizarea efectuată de Comisie în
conformitate cu o gestiune financiară completă include întocmirea
rapoartelor regulate privind evoluția procesului de punere în aplicare a
inițiativei prin intermediul implementării financiare, a rezultatelor
și a indicatorilor de impact. Raportarea în temeiul articolului 49 din
acordul interinstituțional va cuprinde o secțiune privind prezenta
inițiativă.
În final, în a doua jumătate a lui 2013
Comisia intenționează să efectueze o evaluare a etapei pilot
pentru a estima succesul inițiativei în perioada scurtă de aplicare și
pentru a trage concluziile în vederea aplicării după 2013 în cadrul
CEF.
2.2.        Măsuri de prevenire a
fraudelor și a neregulilor
Deoarece această inițiativă
implică gestiunea operațională a BEI, inițiativa se
bazează pe mecanismele de control și monitorizare deja funcționale
pentru instrumentul de garantare a împrumuturilor pentru proiectele TEN-Transport
(LGTT). Principala responsabilitate pentru adoptarea de măsuri
antifraudă revine BEI, în special prin aplicarea, în cadrul operațiunilor
finanțate, a „Politicilor BEI de prevenire și luptă împotriva
corupției, fraudei, concentrării, coerciției, spălării
banilor și finanțării terorismului în activitățile
Băncii Europene de Investiții“, politici adoptate în aprilie 2008.
Normele și procedurile BEI includ, pe
lângă dispozițiile detaliate de luptă împotriva fraudei și
corupției, competența OLAF de a efectua anchete interne. În special
în iulie 2004, Consiliul guvernatorilor BEI a aprobat o decizie „privind condițiile
și modalitățile efectuării anchetelor interne de luptă
împotriva fraudei, corupției și activităților ilegale care
prejudiciază interesele financiare ale Comunității“.
3.           IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL
PROPUNERII/INIȚIATIVEI
3.1.        Rubrica (rubricile) din
cadrul financiar multianual și linia bugetară (liniile bugetare)
afectată (afectate)
·      Linii bugetare de cheltuieli existente. Finanțarea instrumentului
va fi garantată prin realocare de la bugetul UE în cadrul programelor
existente din aceleași domenii de politică (MOVE, ENER și
INFSO), care sunt afectate de acest instrument și fac parte din aceeași
linie bugetară.
 Rubrica din cadrul financiar multianual || Linia bugetară || Tipul de cheltuieli || Contribuția
 Numărul [Descriere………………………...……….] || Dif./nedif. ([15]) || din țări AELS[16] || din țări candidate[17] || din țări terțe || în sensul articolului 18, alineatul 1, litera aa din Regulamentul financiar
 1A || 06.03.03 TEN-T || Dif || NU || NU || /NU || NU
 Rubrica din cadrul financiar multianual || Linia bugetară || Tipul de cheltuieli || Contribuția
 Numărul [Rubrica……………………………………..] || Dif./nedif. || din țări AELS || din țări candidate || din țări terțe || în sensul articolului 18, alineatul 1, litera aa din Regulamentul financiar
 1A || 32.03.02 TEN-E || Dif || NU || NU || NU || NU
 Rubrica din cadrul financiar multianual || Linia bugetară || Tipul de cheltuieli || Contribuția ||   ||   ||
   || Numărul [Rubrica……………………………………..] || Dif./nedif. || din țări AELS || din țări candidate || din țări terțe || în sensul articolului 18, alineatul 1, litera aa din Regulamentul financiar
 1A || 09.03.01 CIP ICT PSP || Dif || DA || DA || DA || NU
3.2.        Impactul estimat asupra
cheltuielilor
3.2.1.     Sinteza impactului estimat
asupra cheltuielilor
Prezenta decizie privind creditele alocate acestei
acțiuni va fi luată de autoritatea bugetară în contextul
procedurii anuale. Prin urmare, împărțirea sarcinilor angajamentului și
a plăților creditelor în decursul anilor este doar orientativă.
În orice caz, bugetul total al UE disponibil pentru etapa pilot a inițiativei
Europa 2020 de emitere de obligațiuni pentru finanțarea de proiecte
este limitat la 230 milioane EUR.
În cazul DG MOVE și a TEN-T EA, se
preconizează că efortul administrativ necesar se va menține la
același nivel cu cel necesar în prezent pentru gestionarea instrumentului
de garantare a împrumuturilor pentru proiectele TEN-Transport. Prin urmare, nu
există un impact net asupra necesarului de personal. Pentru direcțiile
generale ENER și INFSO aceasta este o acțiune nouă, în timp ce
pentru ECFIN implementarea și etapele următoare solicită un
efort administrativ. Prin urmare, pentru aceste direcții generale
există solicitări de personal, deși unele diferite, care
reflectă sarcini diferite.
milioane EUR (cu 3 zecimale)
 Rubrica din cadrul financiar multianual: || 1A || Competitivitate pentru creștere economică și ocuparea locurilor de muncă
 DG: MOVE, ENER și INFSO ||   ||   || 2012[18] || 2013 || 2014 || TOTAL
  Credite operaționale ||   ||   ||   ||
 06.03.03 || Angajamente || (1) || 100 || 100 || 0 || 200
 Plăți || (2) || 40 || 60 || 100 || 200
 32.03.02 || Angajamente || (1a) || 0 || 10 || 0 || 10
 Plăți || (2a) || 0 || 10 || 0 || 10
 09.03.01 || Angajamente || (1a) || 0 || 20 || 0 || 20
 Plăți || (2a) || 0 || 20 || 0 || 20
 Credite de natură administrativă finanțate din pachete financiare pentru programe specifice[19] || 0 || 0 || 0 ||
 Numărul liniei bugetare ||   || (3) ||   ||   ||   ||
 TOTAL credite pentru DG MOVE, ENER și INFSO || Angajamente || =1+1a +3 || 100 || 130 || 0 || 230
 Plăți || =2+2a +3 || 40 || 90 || 100 || 230
  TOTAL operational appropriations || Angajamente || (4) || 100 || 130 || 0 || 230
 Plăți || (5) || 40 || 90 || 100 || 230
  TOTAL credite de natură administrativă finanțate din pachete financiare pentru programe specifice || (6) || 0 || 0 || 0 || 0
 TOTAL credite de la RUBRICA 1A din cadrul financiar multianual || Angajamente || =4+ 6 || 100 || 130 || 0 || 230
 Plăți || =5+ 6 || 40 || 90 || 100 || 230
 Rubrica din cadrul financiar multianual: || 5 || „Cheltuieli administrative“
milioane EUR (cu 3 zecimale)
   ||   ||   || 2012 || 2013 || 2014 || 2015 || … introduceți câți ani sunt necesari pentru a ilustra durata impactului (a se vedea punctul 1.6) || TOTAL
 DG: MOVE, ENER, INFSO și ECFIN și TEN-T EA ||
  Resurse umane || 0,5 personal (ECFIN) + 0,1 personal (ENER) =   0,0762 (0,6*127000 costuri standard per post) || 0,1 personal (ECFIN) + 0,1 personal (ENER)+ 0,5 personal (INFSO) =   0,0889 (0,7*127000 costuri standard per post) || 0,1 personal (ECFIN) + 0,1 personal (ENER) =   0,0254 (0,2*127000 costuri standard per post) ||   ||   ||   ||   ||
  Alte cheltuieli administrative || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL DG <…….> || Credite || 0,0762 || 0,0889 || 0,0254 ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL credite de la RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual || (Total angajamente = Total plăți) || 0,0762 (ENER + ECFIN + INFSO) || 0,0889 (ENER + ECFIN + INFSO) || 0,0254 (ENER + ECFIN + INFSO) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
milioane EUR (cu 3 zecimale)
   ||   ||   || Anul 2012[20] || Anul 2013 || Anul 2014 || Anul 2015 || … introduceți câți ani sunt necesari pentru a ilustra durata impactului (a se vedea punctul 1.6) || TOTAL
 TOTAL credite de la RUBRICILE 1- 5 din cadrul financiar multianual || Angajamente || 100,0762 || 130,0889 || 0,0254 ) ||   ||   ||   ||   || 230,1905
 Plăți || 40,0762 || 90,0889 ) || 1000,0254 ) ||   ||   ||   ||   || 230,1905
3.2.2.     Impactul estimat asupra
creditelor operaționale
–
¨      Propunerea/inițiativa nu necesită utilizarea de credite
operaționale
–
- x     Propunerea/inițiativa necesită
utilizarea de credite operaționale, după se explică mai jos: Cu
toate acestea, aceste nevoi vor fi acoperite prin realocare. În plus, nu
există costuri fixe pe proiect întrucât bugetul UE necesar va depinde de
dimensiunea proiectului și alte condiții. Prin urmare, cifrele
furnizate sunt doar estimative și orientative pentru a arăta că
numărul de proiecte care urmează să fie susținute va fi
limitat.
–
Rezultatele reprezintă numărul de
proiecte îmbunătățite și contribuția bugetară UE
solicitată de BEI.
Credite de angajament în milioane EUR (cu 3 zecimale)
 Indicați obiectivele și rezultatele   ò ||   ||   || Anul 2012 || Anul 2013 || Anul 2014 || Anul N+3 || … introduceți câți ani sunt necesari pentru a ilustra durata impactului (a se vedea punctul 1.6) || TOTAL
 REZULTATE
 Tipul de rezultat[21] || Costurile medii ale rezultatelor vor depinde de volumul proiectului și clasificarea riscului acestuia, scadența etc. || Numărul rezultatelor || Costuri || Numărul rezultatelor || Costuri || Numărul rezultatelor || Costuri || Numărul rezultatelor || Costuri || Numărul rezultatelor || Costuri || Numărul rezultatelor || Costuri || Numărul rezultatelor || Costuri || Număr total rezultate || Total costuri
 OBIECTIVUL SPECIFIC Nr. 1[22]… || Numărul de proiecte susținute în domeniul transporturilor, energiei și rețelelor în bandă largă
 - Rezultat MOVE || Nr. de proiecte || Estimat 20 || 1-2 || 40 || 1-3 || 60 || 1-6 || 100 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 3-11 || 200
 - Rezultat ENER || Nr. de proiecte || Estimat 10 ||   ||   || 1 || 10 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1 || 10
 - Rezultat INFSO || Nr. de proiecte || Estimat 20 ||   ||   || 1-2 || 20 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1-2 || 20
 Subtotal pentru obiectivul specific nr. 1 || 1- || 40 || 3-6 || 90 || 1-6 || 100 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 OBIECTIVUL SPECIFIC Nr. 2… ||
 - Rezultat ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Subtotal pentru obiectivul specific nr. 2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL COSTURI || 1-2 || 40 || 1-6 || 90 || 1-6 || 100 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 5-14 || 230
 TOTAL COSTURI || 1-2 || 40 || 1-6 || 90 || 1-6 || 100 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 5-14 || 230
3.2.3.     Impactul estimat asupra
creditelor cu caracter administrativ
3.2.3.1.  Sinteză
–
¨      Propunerea/inițiativa nu necesită utilizarea de credite
administrative
–
X       Propunerea/inițiativa necesită
utilizarea de credite administrative, după cum se explică mai jos:
   || Anul 2012 [23] || Anul 2013 || Anul 2014 || Anul 2015 || … introduceți câți ani sunt necesari pentru a ilustra durata impactului (a se vedea punctul 1.6) || TOTAL
milioane EUR (cu 3
zecimale)
 RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Resurse umane || 0,0762 || 0,0889 || 0,0254 ||   ||   ||   ||   || 0,1905
 Alte cheltuieli administrative ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Subtotal RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual || 0,0762 || 0,0889 || 0,0254 ||   ||   ||   ||   || 0,1905
 În afara RUBRICII 5[24] din cadrul financiar multianual ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Resurse umane ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Alte cheltuieli de natură administrativă ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Subtotal cheltuieli în afara RUBRICII 5 din cadrul financiar multianual ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL || 0.0762 || 0.0889 || 0.0254 ||   ||   ||   ||   || 0.1905
3.2.3.2.  Necesar estimat resurse umane
–
Propunerea/inițiativa necesită resurse
umane, după cum se explică mai jos:
 ||   || 2012 || 2013 || 2014 || 2015 ||  Introduceți câți ani sunt necesari pentru a ilustra durata impactului (a se vedea punctul 1.6) ||
  Posturi din schema de personal (funcționari și agenți temporari)
 || ECFIN: 01 01 01 01, ENER 32.01.01, INFSO 09.01.01 (la sediu și în birourile de reprezentare ale Comisiei) || 0.1 (ENER) + 0.5 (ECFIN) || 0.1 (ENER) + 0.1 ECFIN + 0.5 INFSO || 0.1 (ENER) + 0.1 INFSO ||   ||   ||
 ||  Personal extern ( în echivalent normă întreagă: FTE)[25] ||
 || XX 01 02 01 (CA, INT, SNE din "pachetul financiar global") || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) ||   ||   ||
 || XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA și SNE în delegații) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy [26] || - la sediu[27] || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) ||   ||   ||
 || - în delegații || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (CA, INT, SNE – Cercetări indirecte) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE - Cercetări directe) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) ||   ||   ||
 || Alte linii bugetare (a se preciza) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) ||   ||   ||
 || TOTAL ||   ||   ||   ||   ||   ||
Estimările se vor exprima în valori
întregi (sau cel mult cu o zecimală)
XX este domeniu
de politică sau titlul din buget în cauză.
Necesarul de
resurse umane va fi acoperit de efectivele de personal ale DG-urilor desemnate
deja pentru gestionarea acțiunii și/sau redistribuite intern în
cadrul DG-urilor, completate, după caz, prin resurse suplimentare, care ar
putea fi alocate DG-ului în cadrul procedurii de alocare anuală și ținând
cont de constrângerile bugetare. Descrierea sarcinilor ce trebuie îndeplinite:
 Funcționari și agenți temporari || Deoarece responsabilitatea operațională principală revine BEI, personalul Comisiei va îndeplini următoarele sarcini: - Negocierea angajamentului contractual etc. - Gestionarea procedurii bugetare (pe baza listei de proiecte furnizată de BEI); - Evaluarea informațiilor regulate transmise de BEI și întocmirea rapoartelor către autoritatea bugetară, cum ar fi cele în conformitate cu articolul 49 din acordul interinstituțional; - Participarea la întâlnirile grupului de coordonare pentru monitorizarea implementării; - Contabilitate; - Menținerea relațiilor cu Curtea de Conturi, Parlamentul European și Consiliul. - Furnizarea orientărilor de eligibilitate către BEI pentru cazuri individuale de proiecte
 Personal extern || N/A
3.2.4.     Compatibilitatea cu cadrul
financiar multianual
–
Propunerea/inițiativa este compatibilă cu
cadrul financiar multianual actual. Aceste sume vor rezulta prin realocare de
la programele existente.
3.3.        Impactul estimat asupra
veniturilor
Dobânda și alte
venituri generate de acest instrument, precum taxele achitate de beneficiari și
primite până la 31 decembrie 2013 pot fi adăugate la resursele inițiativei.
După 1 ianuarie 2014, veniturile sunt returnate la bugetul Uniunii
Europene. În această fază nu este posibilă o estimare a fluxului
și a calendarului veniturilor potențiale.
–      ¨      Propunerea/inițiativa
nu are vreun impact financiar asupra veniturilor.
–      X       Propunerea/inițiativa are următorul impact financiar:
–
¨                  asupra resurselor proprii
–
X                  asupra veniturilor diverse
milioane EUR (cu 3 zecimale)
 Linia bugetară de venituri: || Credite disponibile pentru anul bugetar în curs || Impactul propunerii/inițiativei[28]
 2012 || 2013 || 2013 || Anul N+3 || ... introduceți câte coloane sunt necesare pentru a ilustra durata impactului (a se vedea punctul 1.6)
 Articolul …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Pentru diversele venituri
alocate, a se preciza linia bugetară (liniile bugetare) de cheltuieli
afectată (afectate).
A se preciza metoda de
calcul al impactului asupra veniturilor.
[1]               COM (2011) 500 final
[2]               COM(2011)500 Un buget pentru Europa 2020 și
documentele de lucru relevante ale serviciilor Comisiei.
[3]               De exemplu, proiecte care sunt deja în etapa în care au
selectat un ofertant și/sau refinanțarea proiectelor aflate în etapa
de construcție.
[4]               JO L 310, 9.11.2006, p.15.
[5]               JO L 162, 22.6.2007, p.1.
[6]               JO C , , p. .
[7]               JO C , , p. .
[8]               JO L 310, 9.11.2006, p.15.
[9]               JO L 162, 22.6.2007, p.1.
[10]             COM(2011)500
[11]             COM(2011)660
[12]             ABM: gestiune pe activități - ABB: stabilirea
bugetului pe activități.
[13]             COM(2011)500 - Un buget pentru Europa 2020 și
documentele de lucru relevante ale serviciilor Comisiei.
[14]             Detaliile privind tipurile de gestionare și
referințele la Regulamentul financiar pot fi consultate pe site-ul
BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[15]             Dif. = Credite diferențiate / Nedif. = Credite
nediferențiate.
[16]             AELS: Asociația Europeană a Liberului Schimb.
[17]             Țări candidate și, dacă este cazul,
țări potențial candidate din zona Balcanilor de Vest.
[18]             Anul N este anul în care începe implementarea
propunerii/inițiativei.
[19]             Asistență tehnică și/sau
administrativă și cheltuieli în sprijinul implementării
programelor și/sau a acțiunilor UE (fostele linii „BA“), cercetare
indirectă, cercetare directă.
[20]             Anul N este anul în care începe implementarea
propunerii/inițiativei.
[21]             Rezultatele sunt produse sau servicii ce trebuie furnizate
(de exemplu, numărul de burse pentru studenți finanțate,
numărul de km de drum construiți etc.).
[22]             Astfel cum este descris în secțiunea 1.4.2. „Obiectiv
(obiective) specific (specifice) ...”
[23]             Anul N este anul în care începe implementarea
propunerii/inițiativei.
[24]             Asistență tehnică și/sau
administrativă și cheltuieli în sprijinul implementării
programelor și/sau a acțiunilor UE (fostele linii „BA“), cercetare
indirectă, cercetare directă.
[25]             AC= agent contractual; INT=personal interimar („Intérimaire“);
JED= „Jeune Expert en Délégation” (expert tânăr în delegații);
AL= agent local; END= expert național detașat.
[26]             Sub plafonul pentru personal extern din credite
operaționale (fostele linii „BA“).
[27]             În special pentru fonduri structurale, Fondul european
agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și Fondul european pentru
pescuit (FEP).
[28]             În ceea ce privește resursele proprii
tradiționale (taxe vamale, cotizații pentru zahăr), sumele
indicate trebuie să fie sume nete, adică sume brute după
deducerea de 25% aferentă costurilor de colectare.