title: Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul privind OCP unice)

text:
|

52010PC0799

	[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |Bruxelles, 21.12.2010COM(2010) 799 final2010/0385 (COD)Propunere deREGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUIde instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul privind OCP unice)EXPUNERE DE MOTIVE1. CONTEXTUL PROPUNERII-  Motivele și obiectivele propuneriiPropunerea urmărește să actualizeze Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului[1] privind organizarea comună a pieței unice pentru a ține seama de distincția între competențele delegate și competențele de executare ale Comisiei introdusă prin articolele 290 și 291 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE).În plus, pentru a fi cât mai exhaustivă, prezenta propunere include și propunerile de modificări ale Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului pe care Comisia le-a prezentat deja separat Parlamentului European și Consiliului, astfel încât organizarea comună a pieţei unice devine mai clară și mai accesibilă pentru toate părțile interesate.-  Contextul generalCompetențe delegate și competențe de executareArticolele 290 și 291 din TFUE fac o distincție clară între, pe de o parte, competențele delegate conferite Comisiei pentru a adopta acte fără caracter legislativ și, pe de altă parte, competențele conferite Comisiei pentru a adopta acte de punere în aplicare:-  articolul 290 din TFUE permite legislatorului să delege Comisiei competența de a adopta acte fără caracter legislativ și cu domeniu de aplicare general care completează sau modifică anumite elemente neesențiale ale unui act legislativ. În terminologia utilizată în tratat, actele legislative astfel adoptate de Comisie se numesc „acte delegate” [articolul 290 alineatul (3)].-  Articolul 291 din TFUE impune statelor membre să ia toate măsurile de drept intern necesare pentru a pune în aplicare actele obligatorii din punct de vedere juridic ale Uniunii. Aceste acte conferă Comisiei competenţe de executare în cazul în care sunt necesare condiţii unitare pentru punerea lor în aplicare. În terminologia utilizată în tratat, actele legislative astfel adoptate de Comisie se numesc „acte de punere în aplicare” [articolul 291 alineatul (4)].Alinierea propusă a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 pentru a ține seama de noile cerințe care decurg din articolele 290 și 291 din TFUE are la bază o calificare minuțioasă a competențelor actuale ale Comisiei în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 ca competențe „delegate” și competențe „de executare”, calificare ce a fost efectuată pe fundalul măsurilor de punere în aplicare adoptate de Comisie pe baza competențelor sale actuale.În urma acestui exercițiu a fost pregătit un proiect de propunere de revizuire a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007. Proiectul conferă legislatorului competența de a defini principalele caracteristici ale organizării comune a piețelor agricole. Orientările generale care guvernează organizarea comună a piețelor și principiile generale care stau la baza acesteia sunt stabilite de legislator. De exemplu, obiectivele măsurilor de intervenție pe piață, ale sistemelor de limitare a producției și ale schemelor de ajutor sunt fixate de legislator. În mod similar, legislatorul stabilește principiul instituirii unui sistem de licențe de import şi de export, elementele fundamentale ale normelor de comercializare şi producţie şi principiul aplicării de sancţiuni sau de reduceri sau principiul excluderii. De asemenea, legislatorul instituie dispoziţii specifice aplicabile unor sectoare individuale.În temeiul articolului 290 din TFUE, legislatorul acordă Comisiei competenţa de a completa sau de a modifica anumite elemente neesențiale ale regimului pe care îl adoptă. Un act delegat Comisiei poate așadar determina elementele suplimentare necesare bunei funcționări a organizării comune a piețelor prevăzute de legislator. De exemplu, Comisia adoptă acte delegate pentru a stabili condițiile de participare a operatorilor la o anumită schemă, obligațiile care decurg în urma emiterii unei licențe și, dacă situația economică impune acest lucru, dacă este necesară o garanție pentru emiterea licențelor. În mod similar, legislatorul delegă Comisiei competența de a adopta măsuri pentru stabilirea criteriilor de eligibilitate a produselor în ceea ce privește intervenția pe piață. În plus, Comisia poate adopta acte delegate cu privire la definiții.Conform articolului 291 din TFUE, statele membre sunt responsabile pentru aplicarea regimului stabilit de legislator. Cu toate acestea, este necesar să se asigure o punere în aplicare uniformă a regimului în statele membre. În consecință, legislatorul conferă Comisiei competenţe de execuţie în conformitate cu articolul 219 alineatul (2) din TFUE în ceea ce priveşte condiţiile uniforme pentru instituirea organizării comune a pieţelor şi a unui cadru general pentru controalele care trebuie efectuate de statele membre.Competenţe ale Consiliului în temeiul articolului 43 alineatul (3) din TFUEArticolul 43 alineatul (3) din TFUE prevede că „Consiliul, la propunerea Comisiei, adoptă măsurile privind stabilirea preţurilor, a taxelor, a ajutoarelor şi a contingentelor [...]”. Această dispoziţie constituie o excepţie de la articolul 43 alineatul (2) din TFUE, care prevede utilizarea procedurii legislative ordinare pentru a stabili „organizarea comună a piețelor agricole [...], precum și celelalte dispoziții necesare pentru îndeplinirea obiectivelor politicii comune în domeniul agriculturii.” Acest lucru reflectă tendința generală a Tratatului de la Lisabona, care a transformat procedura legislativă ordinară într-o procedură standard pentru adoptarea actelor legislative ale UE.Prin urmare, întrucât constituie o derogare, articolul 43 alineatul (3) din TFUE trebuie interpretat în mod restrictiv, astfel încât legislatorul să își poată exercita prerogativele legislative în temeiul articolului 43 alineatul (2) din TFUE. Printre aceste prerogative se numără dreptul legislatorului de a reglementa elementele fundamentale ale politicii agricole comune și de a lua decizii politice pentru a-i modela structura, instrumentele și consecințele. În acest context, procedura specifică stabilită la articolul 43 alineatul (3) din TFUE ar trebui să se aplice numai în cazul în care un element menţionat în dispoziţia în cauză nu ține de deciziile politice fundamentale rezervate legislatorului în temeiul articolului 43 alineatul (2) din TFUE. Așadar, atunci când un element este legat în mod indisolubil de substanța politică a deciziilor care trebuie luate de legislator, articolul 43 alineatul (3) din TFUE nu trebuie să se aplice.În consecință, propunerea are la bază următoarele principii:-  parametrii structurali și elementele fundamentale ale PAC pot fi stabiliți doar de legislator (Parlamentul European și Consiliu). De exemplu, intervenția publică (inclusiv cadrul de stabilire a anumitor prețuri de intervenție de către Comisie prin intermediul procedurilor de licitație) și regimurile cotelor de lapte și zahăr stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 1234/2004 trebuie să rămână la nivelul legislatorului, întrucât aceste elemente sunt legate în mod indisolubil de determinarea conţinutului regimului stabilit de legislator şi a limitelor acestui regim;-  măsurile privind stabilirea preţurilor, a taxelor, a ajutoarelor şi a contingentelor menţionate la articolul 43 alineatul (3) şi care nu intră în sfera de aplicare a articolului 43 alineatul (2) din TFUE sunt luate de Consiliu. Comisia va prezenta o propunere de regulament pe baza articolului 43 alineatul (3) din TFUE în ceea ce priveşte dispoziţiile articolului 21 privind condiţiile de acordare a ajutorului obligatoriu pentru depozitarea privată a untului, dispozițiile articolului 99 privind restituirile la producţie în sectorul zahărului, dispoziţiile articolelor 101 și 102 privind ajutoarele în sectorul laptelui și al produselor lactate, dispozițiile articolului 108 privind furnizarea de produse lactate elevilor, dispozițiile articolului 155 privind ajutoarele pentru sectorul viermilor de mătase, dispozițiile articolului 273 privind restituirile la export şi dispozițiile articolului 281 privind preţurile minime la exportul plantelor vii. În ceea ce privește aceste dispoziții, regulamentele vor prevedea ca toate condițiile de stabilire a valorii ajutoarelor, a restituirilor la export și a prețurilor minime la export să fie definite de Consiliu în temeiul articolului 43 alineatul (3) din TFUE, iar valoarea respectivelor ajutoare, restituiri și prețuri să fie fixată de Comisie prin intermediul actelor de punere în aplicare.Articolul 43 alineatul (3) din TFUE reprezintă o bază autonomă pentru adoptarea actelor legislative de către Consiliu. Cu toate acestea, în scopul clarității ( à titre déclaratoire ), în cazul în care articolul 43 alineatul (3) din TFUE se aplică, propunerea face în mod explicit trimitere la această clauză pentru fiecare dintre dispoziţiile OCP unice respective. Comisia va prezenta în timp util Consiliului propunerile care trebuie făcute în ceea ce privește articolul 43 alineatul (3) din TFUE.-  Dispoziții în vigoare în domeniul propuneriiArticolele 290 şi 291 din Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene (TFUE).-  Coerența cu celelalte politici și obiective ale UniuniiNu se aplică.2. REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII IMPACTULUI-  Consultarea părților interesate-  Obținerea și utilizarea expertizeiAvând în vedere că propunerea de aliniere a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului la Tratatul de la Lisabona este o problemă interinstituţională care va afecta toate regulamentele Consiliului, nu a fost necesară consultarea părţilor interesate sau recurgerea la expertiză externă.-  Evaluarea impactuluiAvând în vedere că propunerea de aliniere a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului la Tratatul de la Lisabona este o problemă interinstituţională care va afecta toate regulamentele Consiliului, nu a fost necesară o evaluare a impactului.3. ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII-  Rezumatul acțiunii propuseIdentificarea competenţelor delegate şi a competenţelor de executare ale Comisiei în Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului şi stabilirea procedurii corespunzătoare pentru adoptarea actelor respective.Conţinutul următoarelor propuneri este integrat în prezenta propunere:(i) Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 23 noiembrie cu privire la propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului (Regulamentul unic OCP) în ceea ce priveşte ajutoarele acordate în cadrul monopolului german al alcoolului [COM(2010)336 final];(ii) Propunerea de Regulament al Parlamentului European şi al Consiliului de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1290/2005 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului în ceea ce privește distribuirea de produse alimentare către persoanele cele mai defavorizate din Uniune [COM(2010)486 final];(iii) Propunerea de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce priveşte standardele de comercializare [agenda planning 2010/AGRI/010];(iv) Propunerea de modificare a Regulamentului (CE) nr.1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește relațiile contractuale în sectorul laptelui și al produselor lactate [agenda planning 2010/AGRI/026].-  Temeiul juridicArticolul 42 primul paragraf şi articolul 43 alineatul (2) din TFUE.-  Principiul subsidiaritățiiPolitica agricolă este o competență partajată între Uniunea Europeană și statele membre. Aceasta înseamnă că statele membre își mențin competența atâta vreme cât UE nu legiferează în domeniu. Prezenta propunere se limitează la adaptarea organizării comune a pieței unice la noile cerințe introduse prin Tratatul de la Lisabona. Astfel, prezenta propunere nu afectează actuala abordare a Uniunii.-  Principiul proporționalitățiiPropunerea respectă principiul proporționalității.-  Alegerea instrumentelorInstrumentul propus: Regulament al Parlamentului European și al Consiliului.Alte instrumente nu ar fi adecvate din următorul motiv: aplicarea directă se datorează naturii PAC, iar cerinţele sale în materie de gestionare constituie o caracteristică indispensabilă a legislaţiei PAC.4. IMPLICAȚIILE BUGETAREAceastă măsură nu presupune cheltuieli suplimentare pentru Uniune.5. INFORMAȚII SUPLIMENTARE-  SimplificarePropunerea va ameliora nivelul de claritate şi accesibilitate a organizării comune a pieţei unice, întrucât Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului a fost modificat substanţial.2010/0385 (COD)Propunere deREGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUIde instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul privind OCP unice)PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 42 primul paragraf și articolul 43 alineatul (2),având în vedere propunerea Comisiei Europene[2],după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naţionale,având în vedere avizul Comitetului Economic şi Social European[3],hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară[4],întrucât:1.  Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”)[5] a fost modificat de mai multe ori. Noi modificări sunt necesare ca urmare a intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona, pentru a alinia competențele conferite Parlamentului European și Consiliului și în special pe cele conferite Comisiei la articolele 290 și 291 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare „tratatul”). Ținând seama de sfera acestor modificări, este necesar ca Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 să fie abrogat și înlocuit cu un nou regulament privind OCP unice. În vederea unei simplificări tehnice, Regulamentul (CEE) nr. 922/72 al Consiliului din 2 mai 1972 de stabilire a normelor generale de acordare a ajutorului pentru viermi de mătase pentru anul de creștere 1972/73[6] trebuie încorporat în prezentul regulament. Prin urmare, Regulamentul (CEE) nr. 922/72 trebuie, de asemenea, abrogat.2.  În temeiul articolului 43 alineatul (3) din tratat, Consiliul adoptă măsuri privind stabilirea preţurilor, a taxelor, a ajutoarelor şi a contingentelor. În scopul clarităţii, în cazul în care articolul 43 alineatul (3) din tratat se aplică, prezentul regulament trebuie să precizeze în mod explicit faptul că măsurile vor fi adoptate de Consiliu în baza respectivului articol.3.  Prezentul regulament trebuie să cuprindă toate elementele fundamentale ale OCP unice. În anumite cazuri, stabilirea preţurilor, a taxelor, a ajutoarelor şi a contingentelor este legată în mod indisolubil de aceste elemente fundamentale.4.  Comisia trebuie să aibă competenţa de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 290 din tratat pentru a completa sau modifica anumite elemente neesenţiale ale prezentului regulament. Trebuie să se definească elementele asupra cărora se poate exercita această competență, precum și condițiile în care se va face această delegare.5.  Utilizarea unei proceduri de urgență trebuie rezervată pentru cazurile excepţionale în care aceasta se dovedeşte a fi necesară pentru a reacţiona în mod eficient şi concret în faţa riscului de perturbare a pieţei sau atunci când are loc o perturbare a pieţei. Recurgerea la o procedură de urgenţă trebuie justificată, iar cazurile în care se impune utilizarea unei astfel de proceduri trebuie precizate.6.  În temeiul articolului 291 din tratat, statelor membre le revine responsabilitatea punerii în aplicare a organizării comune a piețelor agricole (denumită în continuare „OCP”) instituită prin prezentul regulament. Pentru a garanta aplicarea uniformă a OCP în statele membre și pentru a evita orice denaturare a concurenței și orice discriminare între operatori, Comisia trebuie să poată adopta acte de punere în aplicare în conformitate cu articolul 291 alineatul (2) din tratat. Prin urmare, Comisiei trebuie să i se acorde competențe de executare în temeiul respectivei dispoziții, în special în ceea ce privește condițiile uniforme de aplicare a măsurilor de intervenție pe piață și a schemelor de ajutoare, precum și a normelor privind comercializarea și producția și a normelor care reglementează comerțul cu țările terțe. Comisia trebuie să stabilească și caracteristicile minime ale controalelor care trebuie aplicate de statele membre.7.  În plus, pentru a asigura eficiența regimurilor instituite prin OCP unică, Comisiei trebuie să i se confere competențele necesare pentru aplicarea măsurilor de gestionare a pieței și pentru executarea sarcinilor curente de gestionare. Pentru a asigura buna funcționare a OCP unice, Comisiei trebuie să i se confere competențe pentru reglementarea anumitor aspecte cu caracter mai degrabă tehnic și pentru adoptarea de norme cu privire la notificări, la informare și la raportare, precum şi la procedurile și criteriile tehnice legate de produsele și operatorii eligibili pentru a primi ajutoare de piaţă. În plus, pentru a asigura buna funcţionare a OCP, Comisia trebuie în același timp să stabilească îndeosebi datele, termenele limită, faptele generatoare pentru ratele de schimb, perioadele reprezentative şi ratele dobânzilor; de asemenea, în ceea ce privește regimurile de ajutoare, Comisia trebuie împuternicită să stabilească valoarea ajutoarelor și să adopte norme privind gestionarea, monitorizarea și evaluarea programelor și promovarea avantajelor ajutoarelor acordate, precum și norme privind punerea în aplicare a planurilor de programe sociale. Comisia trebuie împuternicită să stabilească procedurile referitoare la plata ajutoarelor și a avansurilor.8.  În plus, pentru a atinge obiectivele OCP unice și pentru a-i respecta principiile, Comisiei trebuie să i se acorde competența de a adopta norme inclusiv cu privire la gestionarea schemelor destinate să limiteze producția de lapte, zahăr și vin și cu privire la inspecții și controale; de asemenea, Comisia trebuie să aibă competența de a fixa valoarea garanțiilor, de a stabili normele și procedurile pentru recuperarea sumelor plătite în mod neîntemeiat şi de a adopta norme privind contractele încheiate în scopul sprijinirii pieţei.9.  Pe lângă aceasta, în ceea ce priveşte sectorul vitivinicol, Comisiei trebuie să i se confere competenţa de a garanta că cererile de denumiri de origine, de indicaţii geografice şi de menţiuni tradiţionale îndeplinesc condiţiile prevăzute de prezentul regulament, astfel încât se asigură o aplicare uniformă în întreaga Uniune. În ceea ce priveşte prezentarea şi etichetarea produselor din sectorul vitivinicol, Comisiei trebuie să i se confere competenţa de a adopta toate normele necesare în materie de proceduri, notificări şi criterii tehnice.10.  Pentru a asigura atingerea obiectivelor cadrului legislativ instituit prin prezentul regulament, Comisia trebuie să aibă, de asemenea, competenţe permanente de monitorizare a anumitor activităţi ale organizaţiilor de producători, ale grupurilor de producători, ale organizaţiilor interprofesionale şi ale organizaţiilor de operatori. În plus, pentru a păstra structura stabilită de OCP unice și parametrii fundamentali ai acesteia, Comisiei trebuie să i se confere competența de a adopta toate normele care se impun cu privire la măsurile excepționale de piață și la măsurile excepționale de gestionare, pentru a rezolva problemele urgente și neprevăzute care se pot ivi în unul sau mai multe state membre.11.  Cu excepția cazului în care se prevede altfel în mod expres, Comisia trebuie să adopte respectivele acte de punere în aplicare în conformitate cu dispozițiile Regulamentului (UE) nr. XX/XXXX al Parlamentului European și al Consiliului privind [ title of regulation ].12.  În ceea ce privește anumite măsuri luate în temeiul prezentului regulament şi care necesită o acţiune rapidă sau constau în simpla aplicare a unor dispoziţii generale unor situaţii specifice în mod nediscreţionar, Comisia trebuie împuternicită să adopte acte de punere în aplicare fără asistenţa comitetului.13.  În plus, Comisia trebuie împuternicită să se achite de anumite sarcini administrative sau de gestionare care nu necesită adoptarea unor acte delegate sau de punere în aplicare.14.  Înlocuirea vechiului regulament cu un nou regulament privind OCP unice nu ar trebui să pună la îndoială deciziile în domeniul politicii agricole comune (denumită în continuare „PAC”) luate în decursul anilor. Astfel, obiectivul prezentului regulament ar trebui să fie în primul rând alinierea la tratat a competențelor conferite Comisiei. Regulamentul nu trebuie, prin urmare, să abroge sau să modifice dispoziţiile în vigoare pentru care justificările existente rămân valabile, cu excepția cazului în care respectivele dispoziţii sunt perimate, și nici nu trebuie să prevadă noi dispoziții sau măsuri. Excepțiile de la această abordare se referă la distribuirea de produse alimentare către persoanele cele mai defavorizate din Uniune și la ajutoarele acordate în cadrul monopolului german al alcoolului. Dispoziţiile referitoare la standardele de comercializare reflectă propunerile făcute în contextul unei ample reevaluări a politicii în materie de calitate.15.  Trebuie fixaţi ani de comercializare pentru cereale, orez, zahăr, furaje uscate, semințe, ulei de măsline și măsline de masă, in și cânepă, fructe și legume, banane, lapte, produse lactate şi viermi de mătase, care să reflecte în principal ciclurile biologice de producție ale fiecăruia dintre aceste produse.16.  Pentru a stabiliza piețele și pentru a garanta un nivel de trai echitabil populației agricole, a fost elaborat un sistem de sprijinire a prețurilor diferențiat în funcție de sectoare, în paralel cu introducerea schemelor de sprijin direct; această manieră de a proceda permite să se țină cont, pe de o parte, de necesitățile diferite ale fiecărui sector și, pe de altă parte, de interdependențele dintre sectoare. Aceste măsuri iau forma unei intervenții publice sau, după caz, a unei plăți de ajutor pentru depozitarea privată a produselor din sectorul cerealelor, al orezului, al zahărului, al uleiurilor de măsline și al măslinelor de masă, al cărnii de vită și mânzat, al laptelui și al produselor lactate, al cărnii de porc și al cărnii de oaie și de capră. Date fiind obiectivele modificărilor ulterioare aduse Regulamentului (CE) nr. 1234/2007, în special prin Regulamentul (CE) nr. 72/2009 al Consiliului din 19 ianuarie 2009 privind modificările aduse politicii agricole comune prin modificarea Regulamentelor (CE) nr. 247/2006, (CE) nr. 320/2006, (CE) nr. 1405/2006, (CE) nr. 1234/2007, (CE) nr. 3/2008 și (CE) nr. 479/2008 și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 1883/78, (CEE) nr. 1254/89, (CEE) nr. 2247/89, (CEE) nr. 2055/93, (CE) nr. 1868/94, (CE) nr. 2596/97, (CE) nr. 1182/2005 și (CE) nr. 315/2007[7] și ținând seama de justificarea prezentată în respectivul regulament, este așadar necesar să se mențină măsurile de sprijinire a preţurilor dacă acestea sunt prevăzute în actele elaborate în trecut, fără a aduce modificări importante în raport cu situația juridică anterioară.17.  Din motive de claritate și transparență, trebuie să se prevadă o structură comună pentru măsurile menționate mai sus, menținând politica urmată în fiecare sector. În acest scop, este necesar să se facă o distincție între prețurile de referință și prețurile de intervenție.18.  Organizările comune ale pieţelor în sectorul cerealelor, al cărnii de vită și mânzat, al laptelui și al produselor lactate cuprindeau prevederi conform cărora Consiliul, hotărând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 37 alineatul (2) din Tratatul de instituire a Comunităţii Europene, putea modifica nivelul prețurilor. Având în vedere sensibilitatea sistemelor de prețuri, trebuie clarificat faptul că posibilitatea modificării nivelului prețurilor în temeiul articolului 43 alineatul (2) din tratat există cu privire la toate sectoarele reglementate de prezentul regulament.19.  Pentru calităţile standard ale zahărului alb şi ale zahărului brut trebuie fixate preţuri de referinţă. Aceste calităţi standard trebuie să corespundă unor calităţi medii reprezentative pentru zahărul produs în Uniune şi trebuie să fie determinate pe baza unor criterii utilizate în comerţul cu zahăr. De asemenea, trebuie să se permită revizuirea calităţilor standard pentru a ține seama în special de cerinţele comerciale şi de evoluţiile tehnologice în materie de analiză.20.  În scopul garantării unor informații fiabile privind prețurile zahărului pe piața Uniunii, în prezentul regulament trebuie inclus un sistem de notificare a prețurilor, pe baza căruia să se determine nivelul prețurilor de piață ale zahărului alb.21.  Pe baza modificărilor introduse prin Regulamentul (CE) nr. 72/2009, sistemul de intervenţie în sectorul cerealelor, al orezului, al untului şi al laptelui praf degresat este deschis în anumite perioade din an. În privința sectorului cărnii de vită și mânzat, deschiderea și închiderea intervenției publice ar trebui să depindă de nivelul prețurilor de piață pe o perioadă dată.22.  Prețul la care trebuie efectuate achizițiile în cadrul intervenției publice a fost diminuat în trecut pentru OCP în sectorul cerealelor, al orezului și al cărnii de vită și mânzat și fixat în paralel cu introducerea schemelor de sprijin direct în aceste sectoare. Există deci o legătură strânsă între, pe de o parte, ajutoarele acordate în cadrul acestor scheme și, pe de altă parte, prețurile de intervenție. Pentru produsele din sectorul laptelui și al produselor lactate, acest nivel al prețurilor a fost fixat pentru a promova consumul produselor în cauză, respectiv pentru a ameliora competitivitatea acestora. Aceste decizii politice rămân valabile.23.  Prezentul regulament ar trebui să prevadă posibilitatea desfacerii produselor achiziționate în cadrul intervenției publice. Ar trebui ca aceste măsuri să fie luate astfel încât să se evite perturbarea pieței, garantând egalitatea accesului la mărfuri și tratamentul egal al cumpărătorilor.24.  Printre obiectivele PAC definite la articolul 39 alineatul (1) din tratat se numără stabilizarea piețelor și asigurarea unor preţuri rezonabile de livrare către consumatori. În cursul anilor, programul de distribuire a produselor alimentare a contribuit cu succes la îndeplinirea celor două obiective. Programul trebuie să urmărească în continuare obiectivele PAC și să contribuie la îndeplinirea obiectivelor de coeziune. Cu toate acestea, reformele succesive ale PAC au condus la o reducere progresivă a stocurilor de intervenție și la o diminuare a gamei de produse disponibile. Prin urmare, achiziţiile de pe piaţă trebuie să devină şi ele o sursă permanentă de aprovizionare pentru regim.25.  Pentru a asigura o gestiune bugetară corectă şi pentru a fructifica la maximum dimensiunea coezivă a regimului Uniunii trebuie să se stabilească un plafon fix al ajutorului acordat de Uniune şi să se dispună ca statele membre să cofinanțeze programul de distribuire a alimentelor. În plus, experiența a arătat că schema necesită o perspectivă pe termen mai lung. Prin urmare, Comisia trebuie să elaboreze planuri pe trei ani de punere în aplicare a schemei, iar statele membre trebuie să pregătească programe naționale de distribuire a produselor alimentare în care să îşi definească obiectivele și prioritățile în cadrul schemei, inclusiv din perspectiva aspectelor nutriționale. Mai mult decât atât, statele membre trebuie să procedeze la efectuarea unor controale administrative şi fizice adecvate şi trebuie să prevadă sancţiuni în cazul constatării unor nereguli, astfel încât să se asigure că planul pe trei ani este pus în aplicare conform normelor în vigoare.26.  Pentru ca programul pentru persoanele cele mai defavorizate să funcționeze într-un mod transparent, coerent şi eficient, Comisia trebuie să adopte proceduri de adoptare şi de revizuire a planurilor pe trei ani şi trebuie să procedeze la adoptarea respectivelor planuri şi, dacă este necesar, la revizuirea acestora. În același timp, Comisia trebuie să adopte dispoziții cu privire la elementele suplimentare care trebuie incluse în planurile pe trei ani, la normele privind aprovizionarea cu produse și la procedurile și termenele aplicabile în cazul retragerii produselor de intervenție, inclusiv transferurile între statele membre şi normele privind forma programelor naţionale de distribuire a produselor alimentare şi rapoartele anuale de punere în aplicare. În plus, pentru a asigura o punere în aplicare uniformă a planurilor pe trei ani de către statele membre, Comisia trebuie să adopte procedurile de rambursare a costurilor organizațiilor caritabile pe care statele membre decid să le considere eligibile, inclusiv termenele limită și plafoanele financiare, condițiile de participare la licitații și condițiile aplicabile produselor alimentare și furnizării acestora. De asemenea, trebuie adoptate norme care să stabilească obligațiile statelor membre referitor la controale, la procedurile și termenele de plată, la reducerile aplicabile în caz de nerespectare, la prevederile contabile și la responsabilitățile care le revin organismelor naționale de intervenție, inclusiv în caz de transfer între state membre.27.  Pentru a contribui la echilibrarea pieței laptelui și la stabilizarea prețurilor de pe piață, prezentul regulament prevede acordarea de ajutor pentru depozitarea privată a anumitor produse din unt. În plus, Comisia trebuie împuternicită să decidă acordarea de ajutoare pentru depozitarea privată a zahărului alb, a anumitor tipuri de uleiuri de măsline și a anumitor produse din carne de vită și mânzat, a cărnii de porc și a cărnii de oaie și de capră.28.  Grilele utilizate în Uniune pentru clasificarea carcaselor în sectorul cărnii de vită și mânzat, al cărnii de porc și al cărnii de oaie și de capră sunt esențiale pentru înregistrarea prețurilor și pentru aplicarea mecanismelor de intervenție în aceste sectoare. Mai mult decât atât, acestea urmăresc să amelioreze transparența pieței.29.  Restricțiile la libera circulație care rezultă din aplicarea de măsuri destinate combaterii propagării bolilor animale pot provoca dificultăți pe piața anumitor produse într-unul sau mai multe state membre. Experiența arată că perturbări grave ale pieței, cum ar fi reducerea importantă a consumului sau a prețurilor, pot fi legate de o pierdere de încredere a consumatorilor cauzată de existența unor riscuri pentru sănătatea publică sau pentru sănătatea animalelor.30.  Măsurile excepţionale de sprijinire a pieţei în sectorul cărnii de vită şi mânzat, al laptelui şi al produselor lactate, al cărnii de porc, al cărnii de oaie şi de capră, al ouălor şi al cărnii de pasăre trebuie să fie direct legate sau să rezulte din măsurile sanitare şi veterinare adoptate pentru combaterea răspândirii bolilor. Măsurile trebuie luate la cererea statelor membre pentru evitarea gravelor perturbări ale piețelor în cauză.31.  Trebuie prevăzută capacitatea Comisiei de a adopta măsuri de intervenție speciale în cazul în care acest lucru se dovedește a fi necesar pentru a răspunde în mod concret și eficient la riscurile de perturbare a piețelor în sectorul cerealelor și pentru a se evita recurgerea masivă la intervenția publică în anumite regiuni ale Uniunii în sectorul orezului sau pentru a face faţă penuriei de orez nedecorticat cauzată de catastrofe naturale.32.  Ar trebui fixat un preț minim aplicabil sfeclei căreia i se aplică o cotă, corespunzător unei calități standard ce trebuie definită, în scopul asigurării unui nivel de trai echitabil producătorilor de sfeclă de zahăr și de trestie de zahăr din Uniune.33.  Este necesar să se prevadă instrumente specifice destinate asigurării unui echilibru just al drepturilor și obligațiilor între întreprinderile de prelucrare a sfeclei de zahăr și producătorii de sfeclă de zahăr. Prin urmare, trebuie stabilite dispozițiile cadru care reglementează acordurile interprofesionale.34.  Diversitatea condițiilor naturale, economice și tehnice face dificilă uniformizarea condițiilor de achiziționare a sfeclei de zahăr în cadrul Uniunii. Au fost deja încheiate acorduri sectoriale între asociațiile de producători de sfeclă de zahăr și întreprinderile de prelucrare a sfeclei de zahăr. În consecință, dispozițiile-cadru ar trebui să definească numai garanțiile minime solicitate atât de producătorii de sfeclă de zahăr, cât şi de industria zahărului pentru a asigura buna funcționare a pieței zahărului, rezervând acordurilor sectoriale posibilitatea de a deroga de la anumite reguli.35.  Taxa pe producție prevăzută în sectorul zahărului pentru a contribui la finanțarea cheltuielilor realizate ar trebui prevăzută în prezentul regulament36.  Pentru a menţine echilibrul structural al piețelor în sectorul zahărului la un nivel al prețurilor apropiat de prețul de referință, trebuie să se prevadă posibilitatea de a lua decizii privind retragerea unor cantități de zahăr de pe piață până ce acest echilibru de piață este restabilit.37.  În ceea ce priveşte sectorul plantelor vii, al cărnii de vită și mânzat, al cărnii de porc, al cărnii de oaie și de capră, al ouălor și al cărnii de pasăre, trebuie să se prevadă posibilitatea adoptării anumitor măsuri care să faciliteze adaptarea ofertei la cerințele pieței. Aceste măsuri pot contribui la stabilizarea piețelor și la garantarea unui nivel de viață echitabil pentru populaţia agricolă în cauză.38.  În sectorul zahărului, limitarea cantitativă a producţiei a fost un instrument esenţial al politicii de piaţă. Motivele pentru care, în trecut, Comunitatea a adoptat regimul cotelor la producție în sectorul zahărului rămân valabile.39.  Regimul de cote aplicabile zahărului în temeiul prezentului regulament trebuie în special să mențină statutul juridic al cotelor în măsura în care, potrivit jurisprudenței Curții de Justiție a Uniunii Europene, regimul de cote constituie un mecanism de reglare a pieței zahărului destinat să asigure atingerea obiectivelor de interes public.40.  Prezentul regulament trebuie să prevadă posibilitatea ajustării cotelor de zahăr pentru a reflecta deciziile statelor membre cu privire la realocarea cotelor naționale.41.  Dată fiind necesitatea de a permite, în cursul perioadei de aplicare a cotelor, o anumită flexibilitate națională în raport cu ajustarea structurală a sectorului cultivării și prelucrării sfeclei de zahăr și a trestiei de zahăr, trebuie prevăzută posibilitatea statelor membre de a modifica cotele întreprinderilor în anumite limite, fără a restrânge însă funcționarea fondului de restructurare ca instrument.42.  Pentru a evita ca zahărul excedentar să perturbe piața zahărului, Comisia trebuie să fie autorizată, în anumite condiții, să prevadă reportarea cantităţilor excedentare de zahăr, de izoglucoză sau de sirop de inulină astfel încât să fie considerate producție sub cotă în anul de comercializare următor. Mai mult decât atât, dacă, pentru anumite cantități, condițiile aplicabile nu sunt reunite, se prevede de asemenea impunerea unei taxe pe excedent pentru a se evita ca o acumulare a acestor cantități să amenințe situația pieței.43.  Regimul cotelor de lapte trebuie menţinut până la expirarea sa în 2015, la fel şi aplicarea unei taxe pe cantităţile de lapte colectate sau vândute pentru consum direct care depăşesc un anumit prag garantat.44.  Este necesar să se mențină distincția între livrările și vânzările directe de lapte, iar schema să se aplice pe baza unui conținut de grăsimi de referință individual și a unui conținut de grăsimi de referinţă național. Fermierii ar trebui autorizați, în anumite condiții, să își transfere temporar cota individuală. În plus, ar trebui menținut principiul potrivit căruia în cazul în care o exploatație este vândută, arendată sau transmisă prin moștenire, cota corespunzătoare acestei exploatații este transferată cu terenul în cauză cumpărătorului, arendașului sau moștenitorului, menţinând totodată și unele excepții de la principiul conform căruia cotele sunt legate de exploatație, pentru a continua procesul de restructurare a producției de lapte și pentru a contribui la ameliorarea mediului. În funcție de diferitele tipuri de transfer al cotelor și pe baza unor criterii obiective, trebuie prevăzute, de asemenea, normele care autorizează statele membre să plaseze în folosul rezervei naționale o parte din cantitățile transferate.45.  În cazul laptelui şi al produselor lactate, taxa pe excedent trebuie fixată la un nivel disuasiv și achitabilă de către statele membre de îndată de cota națională este depășită. Este, în continuare, necesar ca taxa să fie repartizată de către statul membru între producătorii care au contribuit la depășire. Producătorii respectivi vor fi obligaţi în faţa statului membru la plata contribuției lor la taxa datorată pentru depăşirea cantităţii care le-a fost alocată. Statele membre ar trebui să verse Fondului European de Garantare Agricolă (FEGA) taxa corespunzătoare depășirii cotei lor naționale, redusă cu o valoare forfetară de 1% pentru a ține cont de cazurile de faliment sau de incapacitate definitivă a anumitor producători de a se achita de contribuția lor la plata taxei datorate.46.  Obiectivul principal al regimului cotelor de lapte, şi anume reducerea dezechilibrului dintre cerere și ofertă pe piaţa laptelui şi a excedentelor structurale rezultate pentru a ajunge la un mai bun echilibru al pieței, părea că reduce orientarea pe piaţă deoarece împiedică agricultorii să reacţioneze la semnalele de pe piaţă şi că limitează obţinerea unor câştiguri de eficacitate în sector, întrucât încetinea restructurarea. Eliminarea progresivă a cotelor la produse lactate prin creșteri anuale de 1% a fost prevăzută pentru fiecare an de comercializare începând cu 2009/2010 până în 2013/2014. În contextul restructurării sectorului, statele membre trebuie autorizate să acorde, până la 31 martie 2014 şi în anumite limite, un ajutor naţional suplimentar. Creşterile de cotă introduse prin Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, modificat prin Regulamentul (CE) nr. 248/2008 al Consiliului[8], şi creşterea anuală cu 1%, precum şi celelalte modificări care reduc probabilitatea aplicării unor taxe pe excedent înseamnă că doar Italia mai riscă să fie supusă unei taxe pe baza modelelor actuale de producţie dacă creşterile anuale cu 1% s-ar aplica pe perioada 2009/2010 – 2013/2014. Având în vedere modelele actuale de producţie din toate statele membre, creşterea cotelor a fost aşadar anticipată pentru Italia tocmai pentru a elimina acest risc.47.  Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 prevede diferite tipuri de regimuri de ajutor. Regimul pentru furaje uscate şi pentru in și cânepă a prevăzut ajutoare pentru prelucrare destinate regularizării pieței interne în aceste sectoare. Ţinând seama de modificările aduse de Regulamentul (CE) nr. 72/2009 și conform Regulamentului (CE) nr. 73/2009 al Consiliului din 19 ianuarie 2009 de stabilire a unor norme comune pentru sistemele de ajutor direct pentru agricultori în cadrul politicii agricole comune și de instituire a anumitor sisteme de ajutor pentru agricultori, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1290/2005, (CE) nr. 247/2006, (CE) nr. 378/2007 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1782/2003[9], vor continua să se acorde ajutoare pentru furaje uscate până la 1 aprilie 2012, iar pentru fibrele de in lungi, fibrele de in scurte şi fibrele de cânepă până în anul de comercializare 2011/2012. Regimul de cote pentru amidonul din cartofi prevăzut de Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, modificat de Regulamentul (CE) nr. 72/2009, precum și prețul minim aferent se aplică numai până la sfârșitul anului de comercializare 2011/12.48.  Pentru a contribui la echilibrarea pieței laptelui și pentru a stabiliza prețurile pe piață ale laptelui și ale produselor lactate, este necesar să se ia măsuri în vederea creșterii posibilității de desfacere a produselor lactate. Prezentul regulament trebuie să prevadă acordarea de ajutoare pentru comercializarea anumitor produse lactate cu o destinație sau o utilizare specifică. Mai mult decât atât, pentru a stimula consumul de lapte de către tineret, Uniunea trebuie să participe la cheltuielile efectuate în vederea acordării de ajutoare pentru furnizarea de lapte elevilor din instituții de învățământ.49.  Trebuie prevăzută posibilitatea acordării unei restituiri la producție în cazul în care fabricarea anumitor produse industriale, chimice sau farmaceutice face să apară necesitatea luării unor măsuri în vederea obținerii anumitor produse din zahăr.50.  Conform Regulamentului (CE) nr. 73/2009, plăţile pe suprafaţă pentru hamei au fost decuplate începând cu 1 ianuarie 2010. Pentru a permite organizaţiilor de producători de hamei să îşi continue activitatea la fel ca înainte, trebuie introdusă o dispoziţie specifică care să prevadă consacrarea, în statele membre, a unor sume echivalente pentru aceleași activităţi.51.  Este necesar să se prevadă o finanțare a Uniunii, corespunzător procentajului de ajutor direct pe care statele membre sunt autorizate să îl rețină în temeiul Regulamentului (CE) nr. 73/2009, pentru a încuraja organizațiile de operatori autorizați să elaboreze programe de lucru vizând ameliorarea calității producției de ulei de măsline și de măsline de masă. În acest context, prezentul regulament trebuie să prevadă ca sprijinul Uniunii să fie alocat în funcţie de prioritatea activităţilor întreprinse în cadrul respectivelor programe de lucru.52.  Prezentul regulament face o distincție între, pe de o parte, fructe și legume, care cuprind fructele și legumele destinate comercializării și fructele și legumele destinate prelucrării, și, pe de altă parte, fructele și legumele prelucrate. Normele privind organizațiile de producători, programele operaționale și contribuția financiară a Uniunii se aplică numai în cazul fructelor și legumelor și în cazul fructelor și legumelor destinate exclusiv prelucrării.53.  Organizațiile de producători sunt principalii actori ai regimului fructelor și legumelor. În fața unei cereri din ce în ce mai concentrate, regruparea ofertei în cadrul acestor organizații continuă să fie necesară, din punct de vedere economic, pentru a consolida poziția producătorilor pe piață. O astfel de regrupare trebuie să se facă în mod voluntar și trebuie să își dovedească utilitatea prin amploarea și eficacitatea serviciilor pe care o organizație de producători le poate oferi membrilor săi. Întrucât organizațiile de producători acționează exclusiv în interesul membrilor lor, trebuie să se considere că ele acționează, în chestiuni economice, în numele și pentru aceștia.54.  Producția de fructe și legume este imprevizibilă, iar produsele sunt perisabile. Până și excedentele mici pot perturba în mod serios piața. Prin urmare, trebuie adoptate măsuri de gestionare a crizelor. Pentru a ameliora atractivitatea organizațiilor de producători, aceste măsuri trebuie integrate în programele operaționale.55.  Producția și comercializarea fructelor și legumelor trebuie să aibă întotdeauna în vedere aspectele de protecție a mediului, inclusiv în ceea ce privește practicile de cultivare, gestionarea deșeurilor și eliminarea produselor retrase de pe piață, în special în ceea ce privește protecția calității apelor, conservarea biodiversității și întreținerea peisajului rural.56.  Grupurile de producători din sectorul fructelor și legumelor din statele membre care au aderat la Uniunea Europeană la 1 mai 2004 sau ulterior, din anumite regiuni ultraperiferice ale Uniunii sau din insulele mai mici din Marea Egee care doresc să obțină statutul de organizații de producători în conformitate cu prezentul regulament trebuie să poată beneficia de o perioadă de tranziție, în care să se poată acorda un ajutor național și un ajutor din partea Uniunii cu condiția asumării anumitor angajamente de către respectivele grupuri de producători.57.  Pentru a conferi organizațiilor de producători din sectorul fructelor și legumelor o mai mare responsabilitate mai ales la nivelul deciziilor lor financiare și pentru a orienta resursele publice alocate către obiectivele viitoare, trebuie stabilite condiţiile în care pot fi utilizate aceste resurse. Cofinanțarea fondurilor operaționale instituite de organizațiile de producători reprezintă o soluție adecvată. În anumite cazuri, trebuie să se permită extinderea sferei de utilizare a fondurilor. Fondurile operaționale trebuie utilizate numai pentru finanțarea programelor operaționale din sectorul fructelor și legumelor. Pentru a controla cheltuielile Uniunii, ajutorul acordat organizațiilor de producători care instituie fonduri operaționale trebuie să facă obiectul unui plafon.58.  În regiunile în care organizația de producători din sectorul fructelor și legumelor este slabă, trebuie autorizată acordarea unor contribuții financiare naţionale suplimentare. În cazul statelor membre care sunt dezavantajate în mod deosebit pe plan structural, aceste contribuţii trebuie să poată fi rambursate de Uniune.59.  Pentru a simplifica şi pentru a reduce costurile schemei, procedurile şi normele cu privire la eligibilitatea cheltuielilor din cadrul fondurilor operaționale trebuie aliniate, acolo unde este posibil, la procedurile și normele programelor de dezvoltare rurală, statelor membre cerându-li-se să elaboreze o strategie naționale pentru programele operaționale.60.  Este de dorit să se remedieze problema consumului scăzut de fructe și legume de către copii, prin creșterea în mod durabil a proporției de fructe și de legume din regimul lor alimentar în etapa de formare a obiceiurilor alimentare. Prin urmare, trebuie să se prevadă un ajutor al Uniunii care să cofinanțeze acțiunile de furnizare, în instituțiile de învățământ pentru copii, a anumitor produse din sectorul fructelor și legumelor, al fructelor și legumelor prelucrate şi al bananelor, precum și anumite costuri conexe legate de logistică, distribuție, echipamente, publicitate, monitorizare și evaluare. Pentru a garanta o bună aplicare, statele membre care doresc să utilizeze programul de încurajare a consumului de fructe în școli trebuie să elaboreze în prealabil o strategie, inclusiv, printre altele, lista de produse eligibile, selectate pe baza unor criterii obiective cum ar fi caracterul sezonier, disponibilitatea sau aspectele ecologice.61.  Pentru a asigura o gestiune bugetară corectă a programului de încurajare a consumului de fructe în școli, trebuie să se prevadă un plafon fix al ajutorului Uniunii și rate maxime de cofinanțare. Ajutorul Uniunii nu trebuie utilizat pentru a înlocui finanțarea eventualelor programe naționale existente de încurajare a consumului de fructe în școli. Ținând seama de constrângerile bugetare, statele membre trebuie totuși să poată înlocui contribuția lor financiară la programul de încurajare a consumului de fructe în școli cu contribuții din partea sectorului privat. Pentru ca programul lor să fie eficient, statele membre trebuie să prevadă măsuri de însoțire pentru care trebuie să fie autorizate să acorde un ajutor național.62.  În sectorul vitivinicol, este important să se prevadă măsuri de sprijin de natură să consolideze structurile competitive. Deși este indicat ca aceste măsuri să fie finanțate și definite de Uniune, statele membre ar trebui să aibă libertatea de a alege pachetul adecvat de măsuri care să răspundă necesităților organismelor lor regionale, ținând cont de particularitățile acestora, dacă este cazul, și de a le integra în programele naționale de sprijin Statele membre ar trebui să își asume răspunderea pentru punerea în aplicare a acestor programe.63.  Una dintre măsurile-cheie eligibile pentru programele naționale de sprijin trebuie să fie promovarea și comercializarea vinurilor Uniunii în țările terțe. Date fiind efectele structurale pozitive pe care le au asupra sectorului vitivinicol, activitățile de restructurare și de conversie trebuie să fie sprijinite în continuare. Un ajutor trebuie să fie disponibil şi pentru investiţiile în sectorul vitivinicol destinate să amelioreze performanţa economică a întreprinderilor în sine. Ajutorul pentru distilarea subproduselor trebuie să fie o măsură pusă la dispoziţia statelor membre care doresc să recurgă la un astfel de instrument pentru a garanta calitatea vinului și pentru a proteja totodată mediul.64.  Pentru a încuraja o gestionare responsabilă a situaţiilor de criză, este necesar ca instrumentele de prevenire precum asigurarea recoltei, fondurile mutuale şi recoltarea înainte de coacere să fie eligibile pentru ajutorul în cadrul programelor de sprijin pentru sectorului vitivinicol.65.  Din diverse motive, statele membre ar putea prefera acordarea de ajutoare decuplate în cadrul schemei de plată unică pentru agricultori. Prin urmare, această posibilitate ar trebui să se afle la dispoziția statelor membre și, având în vedere caracteristicile schemei de plată unică, orice astfel de transfer ar trebui să fie ireversibil și să reducă în consecință bugetul disponibil pentru programele naţionale de sprijin pentru sectorul vitivinicol în anii următori.66.  Sprijinul acordat sectorului vitivinicol trebuie să provină și din măsurile structurale luate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului din 20 septembrie 2005 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul European Agricol pentru Dezvoltare Rurală (FEADR)[10]. Pentru a suplimenta mijloacele financiare disponibile în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1698/2005, ar trebui organizat un transfer progresiv de fonduri către bugetul care ține de regulamentul respectiv, în cazurile în care sumele în cauză sunt suficient de importante.67.  Pentru a îmbunătățiri funcționarea pieței vinurilor, statele membre trebuie să fie în măsură să aplice deciziile luate de organizațiile interprofesionale. Cu toate acestea, domeniul de aplicare a acestor decizii ar trebui să excludă anumite practici care ar putea denatura concurența.68.  Problema excedentului de vin din Uniune a fost agravată în urma încălcărilor interdicției provizorii de noi plantări. În Uniune există un număr semnificativ de plantații ilegale, care constituie o sursă de concurență neloială, care amplifică problemele din sectorul vitivinicol și care trebuie tratate.69.  Deși interdicția provizorie de noi plantări a avut un anumit efect asupra echilibrului dintre cerere și ofertă pe piața vinului, aceasta a constituit în același timp un obstacol pentru producătorii competitivi care doresc să răspundă într-un mod flexibil cererii în creștere. Întrucât nu s-a ajuns încă la un echilibru al pieței, iar măsurile de însoțire, precum schema de defrișare, au nevoie de timp pentru a produce efecte, este oportun să se mențină interdicția de noi plantări până la 31 decembrie 2015, dată de la care aceasta ar trebui să fie totuşi înlăturată definitiv pentru a permite producătorilor competitivi să reacționeze liber la condițiile de piață. Cu toate acestea, statelor membre ar trebui să li se ofere posibilitatea de a extinde interdicția pe teritoriile lor până la 31 decembrie 2018, dacă consideră acest lucru necesar.70.  Pentru a îmbunătăți gestionarea potențialului viticol și pentru a promova utilizarea eficientă a drepturilor de plantare, contribuind astfel la atenuarea efectelor restricțiilor provizorii de plantare, ar trebui menținută o oarecare flexibilitate, cum sunt sistemele de rezerve naționale sau regionale.71.  Acordarea de ajutoare naționale ar pune în pericol buna funcționare a pieței unice. Dispozițiile din tratat care reglementează ajutoarele de stat ar trebui să se aplice, în principiu, produselor din sectorul vitivinicol care fac obiectul OCP pentru vin. Cu toate acestea, dispozițiile referitoare la prima de defrișare și anumite măsuri din cadrul programelor de sprijin nu trebuie să constituie un obstacol în calea acordării unor ajutoare naționale cu același scop.72.  Pentru a permite includerea sectorului vitivinicol în schema de plată unică, este necesar ca toate suprafețele viticole cultivate în mod activ să devină eligibile pentru schema de plată unică prevăzută de Regulamentul (CE) nr. 73/2009.73.  Apicultura, ca sector al agriculturii, este caracterizată prin diversitatea condițiilor de producție și de randament, precum şi prin dispersarea și varietatea operatorilor economici, atât la nivelul producției, cât și la nivelul comercializării. Mai mult decât atât, ținând cont de extinderea varoozei în cursul ultimilor ani în mai multe state membre și de dificultățile pe care această boală le antrenează în producția de miere, o acțiune la nivelul Uniunii rămâne necesară deoarece este vorba de o boală care nu poate fi eradicată complet și care trebuie tratată cu produse autorizate. În aceste circumstanțe și în vederea ameliorării condițiilor generale de producție și de comercializare a produselor apicole în Uniune, este necesară elaborarea, din trei în trei ani, a unor programe naționale care conțin acțiuni de asistență tehnică, de combatere a varoozei, de raționalizare a transhumanței, de gestionare a potențialului apicol al Uniunii și de colaborare în programele de cercetare în materie de apicultură și de produse ale apiculturii. Este necesar ca aceste programe naționale să fie finanțate parțial de Uniune.74.  Ajutorul Uniunii pentru creşterea viermilor de mătase trebuie acordat pe cutie de ouă de viermi de mătase folosită.75.  Aplicarea unor standarde de comercializare a produselor agricole poate contribui la ameliorarea condițiilor economice de producție și de comercializare, precum şi la creșterea calității acestor produse. Prin urmare, aplicarea acestor standarde este în interesul producătorilor, al comercianților și al consumatorilor.76.  Ca urmare a comunicării Comisiei privind politica în domeniul calităţii produselor[11] şi a discuţiilor ulterioare, se consideră adecvată menţinerea unor standarde de comercializare pe sectoare şi pe produse, pentru a ţine seama de aşteptările consumatorilor şi pentru a contribui la ameliorarea condiţiilor economice de producţie şi comercializare a produselor agricole, precum şi la calitatea acestora.77.  Pentru a garanta că toate produsele sunt de o calitate bună, corectă și vandabilă și fără a se aduce atingere dispozițiilor adoptate în sectorul produselor alimentare, în special legislației alimentare generale cuprinse în Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor și a cerințelor generale ale legislației alimentare, de instituire a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și de stabilire a procedurilor în domeniul siguranței produselor alimentare[12] sau principiilor și cerințelor prevăzute de acesta, un standard de comercializare general de bază, astfel cum este cel prevăzut în comunicarea Comisiei menționată anterior, este considerat adecvat pentru produsele care nu fac obiectul unor standarde de comercializare pe sectoare sau produse. Atunci când aceste produse se conformează unui standard internațional aplicabil, după caz, ele trebuie considerate ca fiind conforme cu standardul general de comercializare.78.  Pentru anumite sectoare și/sau produse, definițiile, denumirile și/sau denumirile comerciale constituie un element important pentru determinarea condițiilor de concurență. În consecință, este oportun să se prevadă, pentru sectoarele și/sau produsele respectivele, definițiile, denumirile și denumirile comerciale care trebuie utilizate în Uniune numai pentru comercializarea produselor care respectă cerințele corespunzătoare.79.  Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 a menţinut abordarea sectorială prevăzută de OCP anterioare în materie de standarde de comercializare. Trebuie introduse dispoziţii cu caracter orizontal.80.  În temeiul Regulamentului (CE) nr. 1234/2007, Comisia a avut până acum responsabilitatea adoptării dispozițiilor privind standardele de comercializare pentru anumite sectoare. Dată fiind natura tehnică detaliată a acestor standarde și ținând seama de necesitatea de a spori constant eficacitatea acestora și de a le adapta la evoluția practicilor comerciale, este oportună extinderea acestei abordări asupra tuturor standardelor de comercializare, precizând criteriile care trebuie luate în considerare la stabilirea normelor aplicabile.81.  Standardele de comercializare trebuie să permită aprovizionarea pieței cu produse de o calitate standardizată și satisfăcătoare. Standardele trebuie să se refere, în special, la definiții, la clasificarea în categorii, la prezentare și etichetare, la ambalare, la metoda de producţie, la conservare, la transport, la informaţiile despre producători, la conţinutul de anumite substanţe, la documentele administrative aferente, la depozitare, la certificare şi la termene.82.  În special, ținând seama de interesul consumatorilor de a obține informații adecvate și transparente referitoare la produse, trebuie să fie posibil să se stabilească indicații adecvate cu privire la locul de proveniență agricolă, de la caz la caz în funcție de nivelul geografic adecvat, luând totodată în considerare particularitățile anumitor sectoare, îndeosebi în cazul produselor agricole prelucrate.83.  Atunci când stabilește standarde de comercializare pe sectoare sau pe produse, Comisia trebuie să țină seama de așteptările consumatorilor, de specificul fiecărui sector și de recomandările organismelor internaționale.84.  În plus, pentru a se evita abuzurile la nivelul calității și autenticității produselor propuse consumatorilor, trebuie să se prevadă adoptarea, dacă este cazul, a unor măsuri speciale referitoare mai ales la metodele de analiză.85.  Pentru a garanta respectarea standardelor de comercializare, trebuie să se prevadă efectuarea de controale și aplicarea unor sancțiuni în cazul nerespectării obligațiilor în acest sens. Statele membre trebuie să își asume responsabilitatea unor astfel de controale.86.  Standardele de comercializare trebuie să se aplice, în principiu, tuturor produselor comercializate în Uniune.87.  Este necesar să se prevadă reguli speciale referitoare la produsele importate din țări terțe, conform cărora dispozițiile speciale în vigoare în anumite țări terțe pot justifica derogări de la standardele de comercializare dacă se garantează echivalența lor cu legislația Uniunii.88.  În ceea ce privește grăsimile tartinabile, statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a menține sau de a adopta anumite norme naționale privind nivelurile de calitate.89.  Dispoziţii privind vinul trebuie aplicate în lumina acordurilor încheiate în temeiul articolului 218 din tratat.90.  Este necesar să se prevadă norme de clasificare a soiurilor de struguri de vinificaţie, conform cărora statele membre care produc peste 50 000 de hectolitri pe an să continue să clasifice soiurile de struguri de vinificație din care se poate produce vin pe teritoriul lor. Anumite soiuri de struguri de vinificație trebuie excluse.91.  Este necesar să se definească anumite practici oenologice și restricții asociate producției de vin, în special în ceea ce privește cupajul și utilizarea anumitor tipuri de must de struguri, suc de struguri şi struguri proaspeţi originari din ţări terţe. Pentru a respecta standardele internaționale în domeniul practicilor oenologice, Comisia trebuie să se bazeze, ca regulă generală, pe practicile oenologice recomandate de Organizația Internațională a Viei și Vinului (OIV).92.  În sectorul vitivinicol, statele membre trebuie autorizate să limiteze sau să excludă utilizarea anumitor practici oenologice şi să poată impune restricţii mai severe pentru vinurile produse pe teritoriile lor, precum şi să permită utilizarea experimentală a unor practici oenologice neautorizate în condiţii care urmează să fie stabilite.93.  În Uniune, conceptul de vin de calitate se bazează, printre altele, pe caracteristicile specifice care pot fi atribuite originii geografice a vinurilor. Acest tip de vinuri sunt identificate pentru consumatori prin intermediul denumirilor de origine şi al indicaţiilor geografice protejate. Pentru a face posibilă existența unui cadru mai transparent și mai elaborat care să stea la baza revendicărilor calitative asociate produselor în cauză, trebuie să se introducă un regim conform căruia cererile de denumire de origine protejată sau de indicație geografică protejată să fie examinate în conformitate cu politica orizontală a Uniunii referitoare la calitatea produselor alimentare, altele decât vinurile și băuturile spirtoase, definită de Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului din 20 martie 2006 privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare[13].94.  Pentru a menține caracteristicile calitative specifice ale vinurilor cu denumire de origine sau cu indicație geografică, statele membre trebuie să aibă posibilitatea de a aplica norme mai restrictive în acest sens.95.  Pentru a putea beneficia de protecție în Uniune, denumirile de origine și indicațiile geografice ale vinurilor trebuie recunoscute și înregistrate la nivelul Uniunii. Pentru a garanta faptul că aceste denumiri îndeplinesc condițiile prevăzute de prezentul regulament, cererile trebuie examinate de autoritățile naționale ale statelor membre în cauză, sub rezerva respectării unor dispoziții comune minime, inclusiv a unei proceduri naționale de opoziție. Ulterior, Comisia trebuie să examineze cu atenție cererile pentru a se asigura că nu conțin erori evidente și că țin seama de legislația Uniunii și de interesele părților interesate din afara statului membru din care provin cererile.96.  Protecția trebuie să fie disponibilă pentru denumirile de origine și indicațiile geografice din țările terțe, atunci când acestea sunt protejate în țara de origine.97.  Procedura de înregistrare trebuie să permită oricărei persoane fizice sau juridice care are un interes legitim într-un stat membru sau într-o țară terță să își exercite drepturile prin notificarea obiecțiilor sale.98.  Denumirile de origine și indicațiile geografice înregistrate ar trebui să beneficieze de protecție împotriva oricăror utilizări prin care se profită în mod abuziv de reputația produselor care respectă normele legale. Pentru a încuraja o concurență loială și pentru a nu induce în eroare consumatorii, această protecție trebuie să acopere și produse și servicii nereglementate de prezentul regulament, inclusiv cele care nu se regăsesc în anexa I la tratat.99.  Anumite mențiuni sunt utilizate în mod tradițional în Uniune și le oferă consumatorilor informații despre particularitățile și calitatea vinurilor care completează informațiile oferite de denumirile de origine și indicațiile geografice. Prin urmare, pentru a asigura funcționarea pieței interne, pentru a permite o concurență loială și pentru a evita inducerea în eroare a consumatorilor, aceste mențiuni tradiționale trebuie să poată beneficia de protecție în Uniune.100.  Descrierea, denumirea și prezentarea produselor din sectorul vitivinicol reglementate de prezentul regulament pot avea consecințe importante asupra perspectivelor lor de comercializare. Diferențele dintre legislaţiile statelor membre privind etichetarea produselor din sectorul vitivinicol pot împiedica buna funcționare a pieței interne. Prin urmare, trebuie să se prevadă norme care să ia în considerare interesele legitime ale consumatorilor și ale producătorilor. Din acest motiv, este necesar să se prevadă norme ale Uniunii referitoare la etichetare.101.  În cazul în care apar sau pot apărea surplusuri de produse lactate creând sau riscând să creeze un dezechilibru grav pe piaţă, trebuie să se acorde un ajutor pentru laptele degresat și laptele praf degresat produs în Uniune și destinat utilizării ca hrană pentru animale. Normele privind utilizarea cazeinei și a cazeinaților la fabricarea brânzeturilor sunt destinate să contracareze efectele negative care pot rezulta din respectivul regim de ajutor, dată fiind vulnerabilitatea brânzeturilor la operațiunile de substituire cu cazeină şi cazeinaţi, contribuind astfel la stabilizarea pieţei.102.  Prezentul regulament se axează pe diferite tipuri de organizări pentru atingerea obiectivelor politicii, în special în vederea stabilizării piețelor produselor vizate printr-o acțiune comună, respectiv în vederea asigurării și ameliorării calității acestor produse. Dispozițiile relevante ale Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 se bazează pe organizări recunoscute de statele membre sau, în anumite condiții, de Comisie. Respectivele dispoziții trebuie menținute.103.  În ceea ce privește sectorul fructelor și al legumelor, pentru a încuraja și mai mult acțiunea organizațiilor și a asociațiilor de producători și pentru a asigura stabilitatea dorită a pieței, statele membre trebuie autorizate să extindă, în anumite condiții, la producătorii nemembri dintr-o regiune, normele aplicabile mai ales în materie de producție, comercializare și protecție a mediului adoptate de o organizație sau o asociație din regiunea în cauză pentru membrii ei.104.  Pentru sectorul fructelor şi al legumelor în special, trebuie să fie posibil să se acorde o recunoaştere specifică organizaţiilor care fac dovada unei reprezentativităţi suficiente şi care întreprind acţiuni practice în vederea îndeplinirii obiectivelor de la articolul 39 din tratat. Dispoziţiile privind extinderea normelor adoptate de organizaţiile sau asociaţiile de producători şi împărţirea cheltuielilor ocazionate de o astfel de extindere trebuie să se aplice şi organizaţiilor interprofesionale, dată fiind similitudinea obiectivelor urmărite. O astfel de abordare este necesară şi în cazul organizaţiilor interprofesionale din sectorul tutunului.105.  [Pentru a asigura o dezvoltare rațională a producției și pentru a le garanta fermierilor producători de lapte un nivel de trai echitabil, este necesar ca puterea de negociere a acestora vizavi de prelucrători să fie consolidată, ceea ce ar trebui să conducă la o repartizare mai echitabilă a valorii adăugate de-a lungul lanțului de aprovizionare. Prin urmare, pentru a atinge aceste obiective ale politicii agricole comune, trebuie adoptată o dispoziție în temeiul articolului 42 și al articolului 43 alineatul (2) din tratat prin care să li se permită organizațiilor de producători constituite de fermierii producători de lapte sau asociațiilor acestora să negocieze colectiv cu o lăptărie clauzele contractuale, inclusiv în materie de preţ, fie pentru producţia unora dintre membri, fie pentru producţia tuturor membrilor. Pentru a menţine o concurenţă reală pe piaţa laptelui şi a produselor lactate, această posibilitate trebuie acordată sub rezerva unor limite cantitative adecvate. Astfel de organizaţii de producători ar trebui aşadar să fie eligibile şi pentru recunoaşterea în cadrul OCP.106.  Pentru organizaţiile interprofesionale din anumite sectoare s-au introdus norme la nivelul Uniunii Europene. Aceste organizaţii pot contribui în mod util la facilitarea dialogului dintre actorii implicaţi în lanţul de aprovizionare şi la promovarea celor mai bune practici şi a transparenţei pieţei. Astfel de norme trebuie aplicate şi în sectorul laptelui şi al produselor lactate, alături de dispoziţiile care clarifică statutul respectivelor organizaţii în cadrul legislaţiei privind concurenţa; în plus, trebuie verificat ca aceste norme să nu conducă la denaturarea concurenţei sau a pieţei interne şi nici să nu afecteze buna funcţionare a organizării comune a pieţei.]107.  În anumite sectoare, cu excepția celor în care normele actuale prevăd recunoașterea organizațiilor de producători sau a organizațiilor interprofesionale, este posibil ca statele membre să intenționeze să recunoască acest fel de organizații în temeiul legislației naționale, în măsura în care aceasta este compatibilă cu legislația Uniunii.108.  O piață unică implică un regim de schimburi comerciale la frontierele externe ale Uniunii. Acest regim trebuie să cuprindă taxe la import și restituiri la export și, în principiu, trebuie să permită stabilizarea pieței Uniunii. Regimul comercial trebuie să se bazeze pe angajamentele luate cu ocazia negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay.109.  Monitorizarea fluxurilor comerciale este înainte de toate o chestiune de gestionare care ar trebui abordată într-o manieră flexibilă. Decizia asupra introducerii cerințelor în materie de licențe trebuie luată ținând cont de necesitatea licențelor în scopul gestionării piețelor în cauză și în special în scopul monitorizării importului produselor în cauză.110.  În cea mai mare parte, taxele vamale aplicabile produselor agricole în conformitate cu acordurile Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) figurează în Tariful Vamal Comun. Cu toate acestea, pentru anumite produse din sectorul cerealelor și al orezului, introducerea unor mecanisme suplimentare face necesară posibilitatea adoptării de derogări.111.  Pentru a evita sau contracara efectele negative pe piața Uniunii care pot rezulta din importul anumitor produse agricole, importul produselor de acest tip ar trebui să facă obiectul achitării unei taxe suplimentare, dacă sunt întrunite anumite condiții.112.  În anumite condiţii, este necesar să se deschidă şi să se administreze contingente tarifare de import care decurg din acordurile internaţionale încheiate în conformitate cu tratatul sau care rezultă din alte acte.113.  Taxele la import aplicabile amestecurilor urmăresc să asigure buna funcţionare a regimului de taxe vamale la importurile de amestecuri de cereale, orez şi brizură de orez.114.  Prezentul regulament stabileşte un necesar tradiţional de aprovizionare cu zahăr a industriei de rafinare pentru un an de comercializare. Pentru a asigura aprovizionarea industriei de rafinare din Uniune, este necesar ca licențele de import să fie rezervate rafinăriilor cu activitate permanentă în cursul primelor trei luni ale fiecărui an de comercializare, în limitele fixate conform necesarului tradițional de aprovizionare.115.  Pentru ca culturile ilicite de cânepă să nu perturbe OCP în sectorul cânepii destinate producției de fibre, prezentul regulament trebuie să prevadă controlul importurilor de cânepă și de semințe de cânepă pentru a garanta că produsele în cauză oferă anumite garanții în ceea ce privește conținutul în tetrahidrocanabinol. În plus, importul de semințe de cânepă, altele decât cele destinate însămânțării, trebuie să fie supus în continuare unui regim de control care prevede autorizarea importatorilor în cauză.116.  Regimul taxelor vamale permite renunțarea la orice alte măsuri de protecție la frontierele externe ale Uniunii. Piața internă și mecanismul de taxe ar putea, în circumstanțe excepționale, să se dovedească a fi inadecvate. În asemenea cazuri, pentru a nu lăsa piața Uniunii fără apărare împotriva perturbărilor care pot apărea, Uniunea trebuie să fie în măsură să ia de îndată toate măsurile necesare. Aceste măsuri trebuie să fie conforme obligațiilor internaționale ale Uniunii.117.  Trebuie să se prevadă posibilitatea de a interzice recurgerea la regimul de perfecţionare activă şi pasivă. Așadar, este oportun să se permită suspendarea recurgerii la procedura de perfecționare activă și pasivă în asemenea situații.118.  Posibilitatea de a acorda, la exportul către țări terțe, a unei restituiri calculate pe baza diferenţei dintre prețurile practicate în Uniune și cele practicate pe piața mondială și cuprinse între limitele fixate conform angajamentelor în cadrul OMC ar trebui să asigure participarea Uniunii la comerțul internațional cu anumite produse reglementate de prezentul regulament. Exporturile care fac obiectul unor subvenții trebuie supuse unor limite exprimate în termeni de valoare şi cantitate.119.  Trebuie asigurată respectarea limitelor în termeni de valoare la fixarea restituirilor la export prin monitorizarea plăților conform normelor privind FEGA. Monitorizarea poate fi facilitată impunând stabilirea în avans obligatorie a restituirilor la export, prevăzând în același timp posibilitatea, în cazul restituirilor diferențiate, de a schimba destinația prevăzută în interiorul unei zone geografice în care se aplică o rată de restituire unică la export. În cazul schimbării destinației, este necesar să se plătească restituirea la export aplicabilă destinației reale, plafonând-o la nivelul valorii care se aplică la destinația stabilită în prealabil.120.  Ar trebui asigurată respectarea limitelor cantitative cu ajutorul unui sistem de monitorizare fiabil și eficient. În acest scop, este necesar ca restituirea la export să fie acordată numai dacă există o licență de export. Acordarea restituirilor la export în limitele disponibile trebuie să se efectueze în funcție de situația specială a fiecăruia dintre produsele respective. Excepții de la această regulă ar trebui acceptate doar pentru produsele prelucrate care nu figurează în anexa I la tratat, cărora nu li se aplică limite exprimate în volum. Este necesar să se prevadă posibilitatea de a deroga de la respectarea strictă a normelor de gestionare în cazul în care exporturile cu restituire nu sunt susceptibile de a depăși limitele cantitative fixate.121.  În cazul exportului de animale vii din specia bovină, acordarea și plata restituirilor la export trebuie condiționate de respectarea dispozițiilor prevăzute de legislația Uniunii în materie de bunăstare a animalelor, în special în ceea ce privește protecția animalelor în timpul transportului.122.  În anumite cazuri, produsele agricole pot beneficia de un tratament special la importul din țări terțe dacă respectă diferitele specificații și/sau condiții de preț. O cooperare administrativă între autoritățile țărilor terțe importatoare și cele ale Uniunii este necesară pentru buna aplicare a acestui sistem. În acest scop, este necesar ca produsele să fie însoțite de un certificat emis în Uniune.123.  Exportul de bulbi de flori către țări terțe prezintă un interes economic considerabil pentru Uniune. Menținerea și dezvoltarea acestor exporturi poate fi asigurată printr-o stabilizare de prețuri pentru aceste schimburi. Prezentul regulament trebuie aşadar să prevadă prețuri minime la exportul produselor în cauză.124.  Potrivit articolului 42 din tratat, dispozițiile capitolului din tratat referitor la normele privind concurența se aplică producției și comercializării produselor agricole numai în măsura stabilită de legislaţia Uniunii în cadrul dispozițiilor şi în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 43 alineatele (2) și (3) din tratat. Dispozițiile privind ajutorul de stat au fost în mare parte declarate aplicabile. Modalitățile concrete de aplicare a normelor tratatului privind întreprinderile au fost de altfel definite în Regulamentul (CE) nr. 1184/2006 al Consiliului din 24 iulie 2006 de aplicare a anumitor norme de concurență în domeniul producției și comerțului cu produse agricole[14]. Ținând cont de obiectivul creării unui ansamblu coerent de norme în materie de politică de piață, este oportun ca în prezentul regulament să se prevadă normele respective.125.  Normele de concurență privind acordurile, deciziile și practicile menționate la articolul 101 din tratat, respectiv privind abuzul de poziție dominantă, ar trebui să se aplice producției și comerțului cu produse agricole, în măsura în care aplicarea lor nu împiedică funcționarea organismelor naționale ale piețelor agricole și nu pune în pericol realizarea obiectivelor PAC.126.  Este necesară o abordare deosebită în cazul organizaţiilor de agricultori care au ca obiect producția sau comercializarea comună a produselor agricole sau utilizarea instalațiilor comune, cu excepția cazului în care o asemenea acțiune comună exclude concurența sau pune în pericol realizarea obiectivelor articolului 39 din tratat.127.  Pentru a nu compromite dezvoltarea PAC și pentru a garanta întreprinderilor în cauză securitatea juridică și tratamentul nediscriminatoriu, Comisia ar trebui să dispună de competența exclusivă, sub rezerva controlului Curții de Justiție, de a hotărî dacă acordurile, deciziile și practicile menționate la articolul 101 din tratat sunt compatibile cu obiectivele PAC.128.  Acordarea de ajutoare de stat ar împiedica buna funcționare a unei piețe unice bazate pe un sistem de prețuri comune. De aceea, dispozițiile tratatului cu privire la ajutoarele de stat ar trebui să se aplice, ca regulă generală, produselor reglementate de prezentul regulament. În anumite cazuri, ar trebui să se permită aplicarea unor excepții. În aceste cazuri, Comisia ar trebui să poată stabili un inventar al ajutoarelor naționale existente, noi sau propuse, să formuleze observații adecvate în atenția statelor membre și să propună acestora măsuri adecvate.129.  De la aderarea lor, Finlanda și Suedia pot acorda ajutoare de stat la producția și comercializarea renilor și a produselor derivate, ținând cont de situația economică particulară a acestui sector. Mai mult decât atât, Finlanda poate acorda, sub rezerva autorizării de către Comisie, ajutoare pentru diferite cantități de semințe și pentru anumite cantități de semințe de cereale produse doar în acest stat membru, ca urmare a condițiilor climatice specifice.130.  În vederea soluționării situațiilor justificate de criză chiar și după încetarea aplicării măsurii tranzitorii de sprijin pentru distilarea de criză prevăzute în cadrul programelor de sprijin din 2012, statele membre trebuie să aibă posibilitatea de a oferi ajutor pentru distilarea de criză în limita a 15% din valoarea bugetului anual relevant al statului membru respectiv pentru programul său național de sprijin. Orice astfel de ajutor trebuie notificat Comisiei și aprobat în temeiul prezentului regulament înainte să fie acordat.131.  În statele membre care se confruntă cu o reducere semnificativă a cotei de zahăr, producătorii de sfeclă de zahăr vor întâmpina probleme de adaptare deosebit de grave. În aceste situații, ajutorul tranzitoriu al Uniunii acordat producătorilor de sfeclă de zahăr, prevăzut de Regulamentul (CE) nr. 73/2009, nu va fi suficient pentru a rezolva pe deplin dificultățile cu care aceștia se confruntă. Prin urmare, statele membre care și-au redus cota cu mai mult de 50% din cota de zahăr stabilită la 20 februarie 2006 în anexa III la Regulamentul (CE) nr. 318/2006 al Consiliului din 20 februarie 2006 privind organizarea comună a piețelor în sectorul zahărului[15] trebuie autorizate să acorde producătorilor de sfeclă de zahăr un ajutor de stat pe durata aplicării ajutorului tranzitoriu acordat de Uniune. Pentru a garanta că statele membre nu acordă un ajutor de stat care depășește nevoile producătorilor de sfeclă de zahăr, stabilirea sumei totale a respectivului ajutor de stat trebuie supusă în continuare aprobării Comisiei, cu excepția Italiei, caz în care se poate estima că cei mai productivi producători de sfeclă de zahăr ar avea nevoie, pentru a se adapta condițiilor de piaţă după reformă, de maximum 11 EUR per tonă de sfeclă de zahăr produsă. În plus, ținând seama de problemele specifice care ar putea apărea în Italia, ar trebui menținute dispoziții care să permită producătorilor de sfeclă de zahăr să beneficieze direct sau indirect de ajutoarele de stat acordate.132.  În Finlanda, cultura sfeclei de zahăr se supune unor condiții geografice și climaterice specifice al căror efect defavorabil asupra sectorului se va adăuga efectelor generale ale reformei din sectorul zahărului. Prin urmare, acest stat membru trebuie autorizat să acorde în mod permanent producătorilor săi de sfeclă de zahăr un ajutor de stat adecvat.133.  Normele specifice privind ajutorul acordat de Germania în cadrul monopolului german al alcoolului ar fi trebuit să expire la 31 decembrie 2010. Volumele vândute de monopol au scăzut din 2003, iar distileriile și exploatațiile mici și mijlocii care le furnizează materia primă au făcut eforturi să se pregătească pentru intrarea pe piața liberă. Cu toate acestea, dat fiind că este nevoie de mai mult timp pentru a facilita această adaptare, etapa de eliminare progresivă a monopolului și a ajutoarelor pentru acești beneficiari trebuie prelungită până la 31 decembrie 2013. Unele distilerii de mici dimensiuni în regim forfetar, unii utilizatori de distilerii și unele distilerii de fructe în regim de cooperativă care contribuie îndeosebi la conservarea peisajelor tradiționale și a biodiversității utilizând materii prime locale trebuie să continue să beneficieze de ajutoarele acordate în cadrul monopolului până la 31 decembrie 2017, dată la care monopolul ar trebui desfiinţat. În acest scop, Germania trebuie să prezinte un plan anual de eliminare progresivă începând cu 2013.134.  Dacă un stat membru dorește să susțină, pe teritoriul său, măsuri vizând promovarea consumului de lapte și de produse lactate în Uniune, este necesar să se prevadă posibilitatea de finanțare a unor astfel de măsuri printr-o taxă promoțională impusă producătorilor de lapte la nivel național.135.  [Întrucât contractele scrise şi formale nu sunt reglementate de legislaţia UE, statele membre, conform propriilor sisteme legislative în materie de contracte, pot prevedea obligativitatea încheierii unor astfel de contracte, asigurând în acelaşi timp respectarea legislaţiei UE şi mai ales buna funcţionare a pieţei interne şi a organizării comune a pieţei. Dată fiind diversitatea situaţiilor constatate în acest domeniu în întreaga Uniune Europeană, o astfel de decizie trebuie să rămână, în scopul respectării principiului subsidiarităţii, la latitudinea statelor membre. Cu toate acestea, pentru ca respectivele contracte să respecte o serie de standarde minime adecvate şi pentru a asigura buna funcţionare a pieţei interne şi a organizării comune a pieţei, la nivelul UE trebuie să se prevadă anumite condiţii de bază pentru utilizarea unor astfel de contracte. Ţinând seama de faptul că statutul unora dintre cooperativele producătoare de lapte poate cuprinde deja reguli cu efect similar, aceste cooperative ar trebui scutite, în scopul simplificării, de la obligația de a încheia contracte. Pentru a garanta eficacitatea unui astfel de sistem, trebuie ca acesta să se aplice și în cazul în care colectarea laptelui de la fermierii producători de lapte și livrarea acestuia către prelucrători se face prin intermediari.]136.  Sunt necesare informații adecvate în legătură cu situația actuală și perspectivele de evoluție a pieței hameiului în Uniune. În consecință, este necesară înregistrarea tuturor contractelor de livrări privind hameiul produs în Uniune.137.  Pentru o mai bună gestionare a potenţialului viticol, statele membre trebuie să comunice Comisiei un inventar al potenţialului lor de producţie pe baza registrului plantaţiilor viticole. Pentru a încuraja statele membre să comunice acest inventar, sprijinul pentru restructurare și reconversie se limitează la statele membre care au comunicat inventarul. Pentru a putea dispune de informațiile necesare pentru a face alegerile politice și administrative potrivite, producătorii de struguri pentru vinificație, de must și de vin trebuie să depună declarații de recoltă. Statele membre trebuie să poată solicita comercianților de struguri destinați producției de vin să declare în fiecare an cantitățile de struguri din ultima recoltă care au fost comercializate. Producătorii de must și de vin și comercianții, cu excepția comercianților cu amănuntul, trebuie să își declare stocurile de must și de vin pe care le dețin.138.  Pentru a permite un nivel satisfăcător de trasabilitate a produselor în cauză, în special în scopul protejării consumatorilor, trebuie să se prevadă ca toate produsele din sectorul vitivinicol reglementate de prezentul regulament să aibă un document de însoțire atunci când circulă în Uniune.139.  Este oportun să se prevadă, în anumite condiții și pentru anumite produse, posibilitatea de a lua măsuri în cazul în care se produc sau sunt susceptibile de a se produce perturbări ca urmare a unei evoluții semnificative a prețurilor pe piața internă sau în privința cursului sau a prețurilor pe piața mondială.140.  Autoritățile statelor membre trebuie să aibă sarcina de a asigura respectarea prezentului regulament, iar Comisia trebuie să dispună de mecanisme care să îi permită să monitorizeze și să garanteze respectarea acestuia în sectorul vitivinicol.141.  Este necesară stabilirea unui cadru de măsuri specifice pentru alcoolul etilic de origine agricolă care să permită colectarea de date economice și analiza informațiilor statistice în vederea monitorizării pieței. În cazul în care piața alcoolului etilic de origine agricolă este legată de piața alcoolului etilic în general, este necesară, de asemenea, obținerea de informații privind piața alcoolului etilic de origine neagricolă.142.  Cheltuielile suportate de statele membre în cadrul obligațiilor care le revin în urma aplicării prezentului regulament trebuie să fie finanțate de Uniune în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1290/2005 al Consiliului din 21 iunie 2005 privind finanțarea politicii agricole comune[16].143.  Pentru a suplimenta mijloacele financiare disponibile pentru sectorul vitivinicol în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1698/2005, ar trebui organizat un transfer progresiv de fonduri către bugetul care ține de regulamentul respectiv, în cazurile în care sumele în cauză sunt suficient de importante.144.  Comisia trebuie să fie autorizată să adopte măsurile necesare pentru rezolvarea anumitor probleme practice în caz de urgență.145.  Având în vedere evoluția constantă a piețelor comune ale produselor agricole, statele membre și Comisia trebuie să se informeze reciproc în legătură cu schimbările importante și trebuie să adopte modalitățile de notificare a respectivelor schimbări, precum și modalitățile de comunicare a informațiilor pertinente.146.  Pentru a evita recurgerea abuzivă la avantajele prevăzute de prezentul regulament, acestea nu trebuie acordate sau, după caz, trebuie retrase în cazul în care se constată că condițiile în vederea obținerii acestor avantaje au fost create artificial, în contradicție cu obiectivele prezentului regulament.147.  Pentru a garanta respectarea obligațiilor prevăzute de prezentul regulament, este necesar să se prevadă efectuarea de controale și aplicarea de măsuri administrative și de sancțiuni administrative în caz de nerespectare, precum și norme referitoare la constituirea și eliberarea garanțiilor în vederea bunei gestionări a organizării comune a pieței unice în cadrul PAC. Aceste dispoziții trebuie să includă recuperarea sumelor plătite în mod neîntemeiat și obligațiile de raportare ale statelor membre care decurg din aplicarea prezentului regulament.148.  În temeiul Regulamentului (CE) nr. 1234/2007, mai multe măsuri sectoriale de gestionare a pieţei vor expira în 2012. După abrogarea Regulamentului (CE) nr. 1234/2007, dispoziţiile relevante trebuie să continue să se aplice până la expirarea regimurilor în cauză.149.  Pentru a asigura securitatea juridică în ceea ce priveşte aplicarea normelor de comercializare, Comisia trebuie să stabilească data la care anumite dispoziţii ale Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 vor înceta să se mai aplice în sectorul respectiv.150.  Pentru a facilita tranziţia de la dispoziţiile Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 în sectorul fructelor şi al legumelor la dispoziţiile prezentului regulament, Comisia trebuie împuternicită să adopte măsuri tranzitorii.151.  Prezentul regulament trebuie să se aplice de la data intrării în vigoare. Cu toate acestea, dispoziţia care prevede crearea standardului de comercializare general se aplică numai de la [un an de la intrarea în vigoare a regulamentului].152.  [În ceea ce privește relațiile contractuale și organizațiile de producători și organizațiile interprofesionale din sectorul laptelui și al produselor lactate, măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt justificate de situația economică actuală a pieței produselor lactate și de structura lanţului de aprovizionare. Prin urmare, ele trebuie aplicate pe o perioadă suficient de lungă (atât înainte, cât şi după eliminarea cotelor de lapte), pentru a putea avea efect maxim. Pe de altă parte, dată fiind sfera extinsă de aplicare, aceste măsuri trebuie să aibă totuşi un caracter temporar şi să fie reexaminate pentru a se evalua modul în care au funcţionat şi dacă este necesar să se aplice în continuare. Acest aspect trebuie să facă obiectul rapoartelor Comisiei cu privire la dezvoltarea pieței laptelui, referitoare îndeosebi la stimulentele potențiale destinate să încurajeze fermierii să încheie acorduri de producție comună, rapoarte care trebuie depuse până la 30 iunie 2014 și 31 decembrie 2018,]ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:CUPRINSEXPUNERE DE MOTIVE 21. CONTEXTUL PROPUNERII 22. REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII IMPACTULUI 53. ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII 54. IMPLICAȚIILE BUGETARE 65. INFORMAȚII SUPLIMENTARE 6REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul privind OCP unice) 7PARTEA I DISPOZIȚII PRELIMINARE 39PARTEA II PIAȚA INTERNĂ 42TITLUL I INTERVENȚIA PE PIAȚĂ 42CAPITOLUL I Intervenția publică și depozitarea privată 42Secțiunea I Dispoziţii introductive privind intervenţia publică şi depozitarea privată 42Secțiunea II Intervenția publică 44Subsecțiunea I Dispoziții generale 44Subsecțiunea II Deschiderea achiziționării 45Subsecțiunea III Prețurile de intervenție 46Subsecțiunea IV Desfacerea stocului de intervenție 48[Subsecțiunea V Distribuirea către persoanele cele mai defavorizate din Uniune 49Secțiunea III Depozitarea privată 53Subsecțiunea I Ajutor financiar obligatoriu 53Subsecțiunea II Ajutor financiar facultativ 53Secțiunea IV Dispoziţii comune privind intervenţia publică şi depozitarea privată 56Subsecțiunea I Dispoziții generale 56Subsecțiunea II Dispoziții specifice privind clasificarea carcaselor 60CAPITOLUL II Măsuri speciale de intervenție 63Secțiunea I Măsuri excepționale de sprijinire a pieței 63Secțiunea II Măsuri în sectoarele cerealelor și orezului 65Secțiunea III Măsuri în sectorul zahărului 66Secțiunea IV Adaptarea ofertei 69CAPITOLUL III Sisteme de limitare a producției 71Secțiunea I Dispoziții generale 71Secțiunea II Zahăr 71Subsecțiunea I Repartiția și gestionarea cotelor 71Subsecțiunea II Depășirea cotelor 73Secțiunea III Lapte 76Subsecțiunea I Dispoziții generale 76Subsecțiunea II Repartiția și gestionarea cotelor 77Subsecțiunea III Depășirea cotelor 83Secțiunea IV Norme de procedură referitoare la cotele de zahăr şi de lapte 87Subsecțiunea I Norme de procedură referitoare la cotele de zahăr 87Subsecțiunea II Norme de procedură referitoare la cotele de lapte 88Secțiunea V Potențialul de producție în sectorul vitivinicol 90Subsecțiunea I Plantări ilegale 90Subsecțiunea II Regimul tranzitoriu al drepturilor de plantare 92Subsecțiunea III Norme de comercializare pentru îmbunătățirea și stabilizarea funcționării pieței comune a vinurilor 97CAPITOLUL IV Regimuri de ajutoare 98Secțiunea I Restituirea la producție în sectorul zahărului 98Secțiunea II Ajutoare în sectorul laptelui și al produselor lactate 99Subsecțiunea I Ajutor pentru utilizări speciale 99Subsecțiunea II Condiţii de producţie a brânzeturilor 101Subsecțiunea III Ajutor pentru furnizarea de produse lactate elevilor 102Secțiunea IV Ajutoare în sectorul hameiului 103Secțiunea V Ajutoare în sectorul uleiului de măsline și al măslinelor de masă 104Secțiunea VI Ajutoare în sectorul fructelor și al legumelor 106Subsecțiunea I Grupuri de producători 106Subsecțiunea II Fonduri și programe operaționale 108Subsecțiunea III Programul de încurajare a consumului de fructe în școli 115Secțiunea VII Programe de sprijin în sectorul vitivinicol 119Subsecțiunea I Dispoziții introductive 119Subsecțiunea II Prezentarea și conținutul programelor de sprijin 120Subsecțiunea III Măsuri de sprijin specifice 122Subsecțiunea IV Dispoziții procedurale 128Secțiunea VIII Dispoziții speciale privind sectorul apicol 129Secțiunea IX Ajutor financiar pentru sectorul viermilor de mătase 131TITLUL II REGULI PRIVIND COMERCIALIZAREA ȘI ORGANIZAȚIILE DE PRODUCĂTORI 133[CAPITOLUL I Norme privind comercializarea 133Secțiunea I Standarde de comercializare 133Subsecțiunea I Dispoziții introductive 133Subsecțiunea II Standardul general de comercializare 133Subsecțiunea III Standarde de comercializare pe sectoare sau pe produse 134Subsecțiunea IV Standarde de comercializare referitoare la import și export 140Subsecțiunea V Dispoziții comune 141Secțiunea II Denumiri de origine, indicații geografice și mențiuni tradiționale în sectorul vitivinicol 142Subsecțiunea I Dispoziții introductive 142Subsecțiunea II Denumiri de origine și indicații geografice 142Subsecțiunea III Mențiuni tradiționale 155Secțiunea III Etichetarea și prezentarea în sectorul vitivinicol 157CAPITOLUL II Organizații de producători, grupuri de producători, organizații interprofesionale și organizații de operatori 162Secțiunea I Principii generale 162Secțiunea II Norme privind organizațiile de producători și organizațiile interprofesionale, precum și grupurile de producători din sectorul fructelor și al legumelor 167Subsecțiunea I Statutul și recunoașterea organizațiilor de producători 167Subsecțiunea II Asociația organizațiilor de producători și grupurile de producători 169Subsecțiunea III Extinderea aplicării normelor la producătorii dintr-o zonă economică 170Subsecțiunea IV Organizații interprofesionale din sectorul fructelor și al legumelor 173Secțiunea III Norme privind organizațiile de producători și organizațiile interprofesionale din sectorul vitivinicol 176Secțiunea IV Reguli privind organizațiile interprofesionale din sectorul tutunului 177[Secțiunea V 178Organizații de producători în sectorul laptelui și al produselor lactate 178Secțiunea VI Norme de procedură 180PARTEA III SCHIMBURILE COMERCIALE CU ȚĂRI TERȚE 182CAPITOLUL I Dispoziții generale 182CAPITOLUL II Importuri 183Secțiunea I Licențe de import 183Secțiunea II Taxe și prelevări la import 186Secțiunea III Gestionarea contingentelor de import 190Secțiunea IV Dispoziții speciale privind anumite produse 193Subsecțiunea I Dispoziții speciale aplicabile importurilor în sectoarele cerealelor și orezului 193Subsecțiunea II Regimuri de import al zahărului 195Subsecțiunea III Dispoziții speciale pentru importul de cânepă 196Subsecțiunea IV Dispoziții speciale pentru importul de hamei 196Secțiunea V Măsuri de protecție și perfecționare activă 197CAPITOLUL III Exporturile 199Secțiunea I Licențe de export 199Secțiunea II Restituiri la export 201Secțiunea III Gestionarea contingentelor la export pentru sectorul laptelui și al produselor lactate 206Secțiunea IV Tratament special la importul în țări terțe 207Secțiunea V Dispoziții speciale pentru plante vii 207Secțiunea VI Perfecționarea pasivă 208PARTEA IV REGULI DE CONCURENȚĂ 209CAPITOLUL I Reguli aplicabile întreprinderilor 209CAPITOLUL II Reguli în materie de ajutor de stat 214PARTEA V DISPOZIȚII SPECIALE APLICABILE MAI MULTOR SAU ANUMITOR SECTOARE 218CAPITOLUL I Dispoziții specifice aplicabile mai multor sectoare 218Secțiunea I Perturbarea piețelor 218Secțiunea II Raportarea 219CAPITOLUL II DISPOZIȚII SPECIALE APLICABILE ANUMITOR SECTOARE 220Secțiunea I Hamei 220Secțiunea II Vin 221Secțiunea III Lapte și produse lactate 224Secțiunea IV Alcool etilic 226PARTEA VI DISPOZIȚII GENERALE 227PARTEA VII DELEGAREA DE COMPETENȚE, DISPOZIȚII DE PUNERE ÎN APLICARE ȘI DISPOZIȚII TRANZITORII ȘI FINALE 231CAPITOLUL I Delegarea de competențe și dispoziții de punere în aplicare 231CAPITOLUL II Dispoziții tranzitorii și finale 233ANEXA I LISTA PRODUSELOR MENȚIONATE LA ARTICOLUL 1 ALINEATUL (1) Partea I: Cereale 236Partea II: Orez 239Partea III: Zahăr 240Partea IV: Furaje uscate 240Partea V: Semințe 241Partea VI: Hamei 242Partea VII: Ulei de măsline și măsline de masă 242Partea VIII: In și cânepă destinate producției de fibre 242Partea IX: Fructe și legume 243Partea X: Produse din fructe și legume procesate 243Partea XI: Banane 246Partea XII: Vin 246Partea XIII: Plante vii și produse de floricultură 247Partea XIV: Tutun brut 247Partea XV: Carnea de vită și mânzat 247Partea XVI: Lapte și produse lactate 248Partea XVII: Carne de porc 248Partea XVIII: Carne de oaie și de capră 249Partea XIX: Ouă 249Partea XX: Carne de pasăre 250Partea XXI: Alte produse 250ANEXA II LISTA PRODUSELOR PENTRU CARE S-AU STABILIT MĂSURI SPECIFICE ÎN CONFORMITATE CU ARTICOLUL 1 ALINEATUL (2) Partea I: Alcool etilic de origine agricolă 257Partea II: Produse apicole 257Partea III: Viermi de mătase 257ANEXA III DEFINIȚII MENȚIONATE LA ARTICOLUL 2 ALINEATUL (1) Partea I: Definiții privind sectorul orezului 258Partea II: Definiții privind sectorul zahărului 261Partea III: Definiții privind sectorul hameiului 262Partea IV: Definiții privind sectorul vitivinicol 262Partea V: Definiții privind sectorul cărnii de vită și mânzat 265Partea VI: Definiții privind sectorul laptelui și al produselor lactate 265Partea VII: Definiții privind sectorul ouălor 265Partea VIII: Definiții privind sectorul cărnii de pasăre 265Partea IX: Definiții privind sectorul apicol 267ANEXA IV CALITATEA STANDARD PENTRU OREZ ŞI ZAHĂR MENŢIONATĂ LA ARTICOLUL 8 ALINEATELE (1) şi (3) 269ANEXA V GRILELE UNIUNII DE CLASIFICARE A CARCASELOR PREVĂZUTE LA ARTICOLUL 34 271ANEXA VI COTE NAŢIONALE ŞI REGIONALE DE PRODUCŢIE A ZAHĂRULUI, IZOGLUCOZEI ŞI SIROPULUI DE INULINĂ MENŢIONATE LA ARTICOLUL 50 începând cu anul de comercializare 2010/2011 275ANEXA VII NORME DETALIATE PRIVIND TRANSFERUL DE COTE DE ZAHĂR SAU DE IZOGLUCOZĂ ÎN CONFORMITATE CU ARTICOLUL 53 I 277ANEXA VIII COTE NAȚIONALE PENTRU PRODUCȚIA DE LAPTE ȘI DE ALTE PRODUSE LACTATE MENȚIONATE LA ARTICOLUL 59 280ANEXA IX CONȚINUTUL DE GRĂSIMI DE REFERINȚĂ MENȚIONAT LA ARTICOLUL 63 282ANEXA X BUGETUL PENTRU PROGRAMELE DE SPRIJIN MENȚIONAT LA ARTICOLUL 136 ALINEATUL (1) 283ANEXA XI ORGANIZAŢII INTERNAŢIONALE MENȚIONATE LA ARTICOLUL 159 ALINEATUL (3) 284ANEXA XII DEFINIŢIILE, DENUMIRILE ŞI DENUMIRILE COMERCIALE ALE PRODUSELOR MENŢIONATE LA ARTICOLUL 163 285Partea I. Carne provenind de la bovine în vârstă de 12 luni sau mai tinere 285I. Definiție 285II. Denumiri comerciale 285Partea II. Produse viticole 288Partea III. Lapte şi produse lactate 295Partea IV. Laptele destinat consumului uman clasificat la codul NC 0401 297Partea V. Produse din sectorul cărnii de pasăre 300Partea VI. Materii grase tartinabile 302Partea VII. Denumirile și definițiile uleiurilor de măsline și ale uleiurilor din turte de măsline 305Apendice la anexa XII (menţionat în partea II) Zone vitivinicole 306ANEXA XIII Partea I Îmbogățirea, acidifierea și dezacidifierea în anumite zone vitivinicole 312Partea II Restricții 316ANEXA XIV LISTA EXHAUSTIVĂ A NORMELOR A CĂROR APLICARE POATE FI EXTINSĂ LA PRODUCĂTORII CARE NU SUNT MEMBRI ÎN TEMEIUL ARTICOLELOR 218 ȘI 224 318ANEXA XV TAXELE LA IMPORT APLICABILE OREZULUI MENȚIONAT LA ARTICOLELE 242 ȘI 244 320ANEXA XVI VARIETĂȚI DE OREZ BASMATI MENȚIONATE LA ARTICOLUL 243 322ANEXA XVII LISTA MĂRFURILOR DIN SECTORUL CEREALELOR, AL OREZULUI, AL ZAHĂRULUI, AL LAPTELUI ȘI AL OUĂLOR ÎN SENSUL ARTICOLULUI 16 LITERA (a) PUNCTUL (ii) ÎN CAZUL CĂRORA SE APLICĂ RESTITUIRI LA EXPORT, MĂRFURI MENȚIONATE ÎN PARTEA III A CAPITOLULUI III DIN SECȚIUNEA II Partea I: Cereale 323Partea II: Orez 327Partea III: Zahăr 330Partea IV: Lapte 333Partea V: Ouă 336ANEXA XVIII LISTA ANUMITOR PRODUSE CARE CONȚIN ZAHĂR, ÎN SCOPUL ACORDĂRII RESTITUIRII LA EXPORT MENȚIONATE ÎN PARTEA III CAPITOLUL III SECȚIUNEA II 337ANEXA XIX BUGETUL ALOCAT PENTRU DEZVOLTAREA RURALĂ ÎN REGIUNILE VITICOLE MENȚIONAT LA ARTICOLUL 314 ALINEATUL (3) 338ANEXA XX TABEL DE CORESPONDENȚĂ MENȚIONAT LA ARTICOLUL 325 ALINEATUL (3) 339PARTEA IDISPOZIȚII PRELIMINAREArticolul 1 Domeniu de aplicare1. Prezentul regulament stabilește o organizare comună a piețelor pentru produsele care aparțin sectoarelor următoare, astfel cum se prevede în anexa I:(a) cereale, anexa I partea I;(b) orez, anexa I partea II;(c) zahăr, anexa I partea III;(d) furaje uscate, anexa I partea IV;(e) semințe, anexa I partea V;(f) hamei, anexa I partea VI;(g) ulei de măsline și măsline de masă, anexa I partea VII;(h) in și cânepă, anexa I partea VIII;(i) fructe și legume, anexa I partea IX;(j) fructe și legume transformate, anexa I partea X;(k) banane, anexa I partea XI;(l) vin, anexa I partea XII;(m) plante vii și produse de floricultură, anexa I partea XIII (denumit în continuare „sectorul plantelor vii”);(n) tutun brut, anexa I partea XIV;(o) carne de vită și mânzat, anexa I partea XV;(p) lapte și produse lactate, anexa I partea XVI;(q) carne de porc, anexa I partea XVII;(r) carne de oaie și de capră, anexa I partea XVIII;(s) ouă, anexa I partea XIX;(t) carne de pasăre, anexa I partea XX;(u) alte produse, anexa I partea XXI.2. Prezentul regulament stabilește măsurile specifice pentru sectoarele enumerate mai jos și, dacă este cazul, definite în anexa II:(a) alcool etilic de origine agricolă, anexa II partea I (denumit în continuare „sectorul alcoolului etilic de origine agricolă”);(b) produse apicole, anexa II partea II (denumit în continuare „sectorul apicol”);(c) viermi de mătase, anexa II partea III.3. În ceea ce privește cartofii, proaspeți sau refrigerați, având codul NC 0701, se aplică partea IV capitolul II.Articolul 2 Definiții1. În scopul prezentului regulament se aplică definițiile privind anumite sectoare după cum sunt prezentate în anexa III.2. În sensul prezentului regulament:(a) prin „agricultor” se înțelege agricultorul definit la articolul 2 litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009;(b) prin „organism plătitor” se înțelege organismul sau organismele desemnate de către un stat membru în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1290/2005;(c) prin „preț de intervenție” se înțelege prețul la care se achiziționează produsele în cadrul procedurii de intervenție publică.Articolul 3 Ani de comercializareSunt stabiliți următorii ani de comercializare:(a) de la 1 ianuarie la 31 decembrie al unui an dat pentru sectorul bananelor;(b) de la 1 aprilie la 31 martie al următorului an pentru:(i) sectorul furajelor uscate;(ii) sectorul viermilor de mătase;(c) de la 1 iulie la 30 iunie al anului următor pentru:(i) sectorul cerealelor;(ii) sectorul semințelor;(iii) sectorul uleiului de măsline și al măslinelor de masă;(iv) sectorul inului și al cânepei;(v) sectorul laptelui și al produselor lactate;(d) de la 1 august la 31 iulie al anului următor pentru sectorul vitivinicol;(e) de la 1 septembrie la 31 august al anului următor pentru sectorul orezului;(f) de la 1 octombrie la 30 septembrie al anului următor pentru sectorul zahărului.Pentru a ţine seama de particularităţile sectorului fructelor şi legumelor şi ale sectorului fructelor şi legumelor transformate, Comisia stabileşte, dacă este necesar, anii de comercializare pentru aceste produse prin intermediul unor acte delegate.Articolul 4 Competenţe delegatePentru a ţine seama de particularităţile fiecărui sector şi pentru a răspunde la evoluţia situaţiei pieţei, Comisia poate, prin intermediul unor acte delegate, să actualizeze definiţiile prevăzute în anexa III partea I.Articolul 5 Competenţe de executareComisia poate, prin intermediul unor acte de punere în aplicare:(a) să stabilească ratele de conversie pentru orez pentru diferite stadii de transformare, respectiv cheltuielile de transformare și valoarea subproduselor.(b) să adopte toate măsurile necesare cu privire la aplicarea ratelor de conversie.PARTEA II PIAȚA INTERNĂTITLUL I INTERVENȚIA PE PIAȚĂCAPITOLUL IIntervenția publică și depozitarea privatăSecțiunea IDispoziţii introductive privind intervenţia publică şi depozitarea privatăARTICOLUL 6 Domeniu de aplicare1. Prezentul capitol stabilește regulile privind, dacă este cazul, achizițiile realizate în cadrul intervențiilor publice și acordarea de ajutor pentru depozitarea privată în ceea ce privește sectoarele următoare:(a) cereale;(b) orez;(c) zahăr;(d) ulei de măsline și măsline de masă;(e) carne de vită și mânzat;(f) lapte și produse lactate;(g) carne de porc;(h) carne de oaie și de capră.2. În sensul prezentului capitol:(a) „cereale” înseamnă cerealele recoltate în Uniune;(b) „lapte” înseamnă laptele de vacă produs în Uniune;(c) „smântână” înseamnă smântâna obținută direct și exclusiv din lapte.Articolul 7 Origine UEFără a aduce atingere articolului 6 alineatul (2), doar produsele originare din Uniune pot fi cumpărate în cadrul intervenției publice sau pot beneficia de un ajutor pentru depozitarea privată.Articolul 8 Prețuri de referință1. Pentru produsele supuse măsurilor de intervenție menționate la articolul 6 alineatul (1) se fixează următoarele prețuri de referință:(a) în privința sectorului cerealelor, 101,31 EUR/tonă;(b) în privința orezului nedecorticat, 150 EUR/tonă pentru calitatea standard astfel cum este definită în anexa IV punctul A;(c) în privința zahărului:(i) pentru zahăr alb: 404,4 EUR/tonă începând cu anul de comercializare 2009/2010;(ii) pentru zahăr brut: 335,2 EUR/tonă începând cu anul de comercializare 2009/2010.(d) în privința sectorului cărnii de vită și mânzat, 2 224 EUR/tonă pentru carcasele de animale bovine masculi de grad R3 astfel cum este prevăzut în grila Uniunii de clasificare a carcaselor de bovine adulte menționată la articolul 34 alineatul (1) litera (a);(e) în privința sectorului laptelui și al produselor lactate:(i) 246,39 EUR/100 kg pentru unt;(ii) 169,80 EUR/100 kg pentru lapte praf degresat;(f) în privința sectorului cărnii de porc, 1 509,39 EUR/tonă pentru carcasele de porc de calitate standard, astfel cum sunt definite în termeni de greutate și conținut de carne macră în conformitate cu grila Uniunii de clasificare a carcaselor de porc menționată la articolul 34 alineatul (1) litera (b), după cum urmează:(i) carcasele care cântăresc între 60 și mai puțin de 120 kg: grad E astfel cum se prevede în anexa V punctul B II;(ii) carcasele care cântăresc între 120 și 180 kg: grad R astfel cum se prevede în anexa V punctul B II.2. Prețurile de referință pentru cereale și orez stabilite la alineatul (1) literele (a) și respectiv (b) se referă la stadiul de vânzare cu ridicata pentru bunurile livrate la depozite, înainte de descărcare. Aceste prețuri de referință sunt valabile pentru toate centrele de intervenție din Uniune menționate la articolul 30.3. Prețurile de referință stabilite la alineatul (1) litera (c) punctele (i) și (ii) se aplică zahărului neambalat, franco fabrică, de calitate standard așa cum este definită în anexa IV punctul B.4. Prețurile de referință fixate la alineatul (1) din prezentul articol pot fi modificate în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 43 alineatul (2) din tratat în funcţie de evoluția producției și a piețelor.Articolul 9 Notificări de prețuri pe piața zahăruluiComisia instituie, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, un sistem de informare privind prețurile practicate pe piața zahărului, care cuprinde un dispozitiv de publicare a nivelurilor de preț pentru piața în cauză.Sistemul respectiv funcționează în baza informațiilor comunicate de întreprinderile producătoare de zahăr alb sau de alți operatori economici participanți la comerțul cu zahăr. Aceste informații sunt tratate în mod confidențial.Comisia se asigură că informațiile publicate nu permit identificarea prețurilor practicate de către diferite întreprinderi sau operatori economici individuali.Secțiunea IIIntervenția publicăSUBSECțIUNEA I DISPOZIțII GENERALEARTICOLUL 10 Produse eligibile pentru intervenție publicăIntervenția publică este aplicabilă produselor următoare, sub rezerva îndeplinirii condițiilor stabilite în prezenta secțiune și a cerințelor și condițiilor suplimentare care vor fi stabilite de Comisie prin intermediul unor acte delegate și al unor acte de punere în aplicare în temeiul articolelor 31 și 32:(a) grâu comun, grâu dur, orz, porumb și sorg;(b) orez nedecorticat;(c) carne proaspătă sau refrigerată din sectorul cărnii de vită și mânzat, clasificată la codurile NC 0201 10 00 şi 0201 20 20 – 0201 20 50;(d) unt produs direct și exclusiv din smântână pasteurizată într-o întreprindere autorizată din Uniune, cu un conținut minim de grăsimi butirice de 82% din greutate și un conținut maxim de apă de 16% din greutate;(e) lapte praf degresat de calitate superioară obținut din lapte prin procedeul pulverizării într-o întreprindere autorizată din Uniune, cu un conținut minim de materie proteică de 34% din greutatea extractului sec fără grăsimi.Subsecțiunea IIDeschiderea achiziționăriiARTICOLUL 11 Perioadele de intervenție publicăIntervenția publică este disponibilă:(a) pentru cereale, în perioada 1 noiembrie – 31 mai;(b) pentru orezul nedecorticat, în perioada 1 aprilie – 31 iulie;(c) pentru carnea de vită și mânzat, pe durata oricărui an de comercializare;(d) pentru unt și lapte praf degresat, în perioada 1 martie – 31 august.Articolul 12 Deschiderea intervenției publice1. În cursul perioadelor prevăzute la articolul 11, intervenția publică:(a) este deschisă pentru grâul comun;(b) este deschisă pentru grâu dur, orz, porumb, sorg, orez nedecorticat, zahăr, unt și lapte praf degresat, în limitele intervenției prevăzute la articolul 13 alineatul (1);(c) este deschisă pentru carnea de vită și mânzat de către Comisie, prin intermediul unor acte de punere în aplicare şi fără asistenţa comitetului prevăzut la articolul 323 alineatul (1), în cazul în care, într-o perioadă reprezentativă, prețul mediu de piață pentru carnea de vită și mânzat dintr-un stat membru sau dintr-o regiune a unui stat membru, înregistrat pe baza grilei Uniunii de clasificare a carcaselor menționate la articolul 34 alineatul (1), este sub 1 560 EUR/tonă.2. Intervenția publică pentru carnea de vită și mânzat menționată la alineatul (1) litera (c) este închisă de Comisie, prin intermediul unor acte de punere în aplicare și fără asistența comitetului prevăzut la articolul 323 alineatul (1), în cazul în care, în decursul unei perioade reprezentative, condițiile prevăzute la litera în cauză nu mai sunt îndeplinite.Articolul 13 Limitele intervenției1. Achiziția în cadrul intervenției publice se realizează în următoarele limite:(a) pentru grâu dur, orz, porumb, sorg și orez nedecorticat, 0 tone pentru perioadele prevăzute la articolul 11 litera (a) și respectiv (b);(b) pentru unt, 30 000 de tone pentru fiecare perioadă prevăzută la articolul 11 litera (d);(c) pentru lapte praf degresat, 109 000 de tone pentru fiecare perioadă prevăzută la articolul 11 litera (d).2. Pentru produsele menționate la alineatul (1) Comisia poate decide, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, continuarea intervenţiei publice peste cantităţile prevăzute la alineatul în cauză dacă acest lucru este justificat de situaţia pieţei şi în special de evoluţia preţurilor pieţei.Subsecțiunea IIIPrețurile de intervențieARTICOLUL 14 Prețurile de intervenție1. Prețul de intervenție:(a) pentru grâul comun este egal cu prețul de referință pentru cantitatea maximă propusă de 3 milioane de tone pentru fiecare perioadă de intervenție stabilită la articolul 11 litera (a);(b) pentru unt este egal cu 90% din prețul de referință pentru cantitățile propuse în limitele prevăzute la articolul 13 alineatul (1) litera (b);(c) pentru laptele praf degresat este egal cu prețul de referință pentru cantitățile propuse în limita prevăzută la articolul 13 alineatul (1) litera (c).2. Comisia stabilește, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, prețurile de intervenție și cantitățile pentru intervenție pentru următoarele produse, pe bază de proceduri de licitație:(a) grâu comun pentru cantitățile care depășesc cantitatea maximă propusă de 3 milioane de tone pentru fiecare perioadă de intervenție stabilită la articolul 11 litera (a);(b) grâu dur, orz, porumb, sorg și orez nedecorticat, în conformitate cu articolul 13 alineatul (2);(c) carne de vită și mânzat;(d) unt pentru cantitățile propuse peste limita prevăzută la articolul 13 alineatul (1) litera (b), în conformitate cu articolul 13 alineatul (2) și(e) lapte praf degresat pentru cantitățile propuse peste limita prevăzută la articolul 13 alineatul (1) litera (c), în conformitate cu articolul 13 alineatul (2).În circumstanțe speciale, Comisia poate limita, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, procedurile de licitaţie la un stat membru sau la o regiune, sau poate fixa prețurile de intervenție și cantitățile destinate intervenției per stat membru sau regiune, în funcţie de prețurile medii de piață înregistrate.3. Prețul maxim de achiziție stabilit în conformitate cu procedurile de ofertare în temeiul alineatului (2) nu depășește:(a) pentru cereale și orez nedecorticat, prețurile de referință respective;(b) pentru carnea de vită și mânzat, prețul de piață mediu înregistrat într-un stat membru sau într-o regiune a unui stat membru, majorat printr-o valoare care urmează să fie stabilită de Comisie, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, pe baza unor criterii obiective;(c) pentru unt, 90% din prețul de referință;(d) pentru lapte praf degresat, prețul de referință.4. Prețurile de intervenție menționate la alineatele (1), (2) și (3):(a) pentru cereale, nu aduc atingere majorărilor sau reducerilor de preț din motive de calitate, și(b) pentru orezul nedecorticat, sunt majorate sau reduse în consecință atunci când calitatea produselor propuse organismului plătitor diferă de calitatea standard definită în anexa IV punctul A. Mai mult, în scopul asigurării unei orientări a producției către anumite varietăți, Comisia poate stabili, prin intermediul unor acte delegate, majorări și reduceri ale prețului de intervenție.Subsecțiunea IVDesfacerea stocului de intervențieARTICOLUL 15 Principii generaleDesfacerea produselor achiziționate în cadrul intervenției publice are loc astfel încât să se evite orice perturbare a pieței și să se asigure accesul egal la mărfuri, precum și tratamentul egal al cumpărătorilor și conformitatea cu angajamentele care derivă din acordurile încheiate în conformitate cu articolul 218 din tratat.Articolul 16 Desfacerea zahăruluiÎn ceea ce privește zahărul cumpărat în cadrul intervenției publice, organismele plătitoare pot vinde zahărul doar la un preț superior prețului de referință fixat pentru anul de comercializare în cursul căruia are loc vânzarea.Cu toate acestea, pentru a răspunde la posibilităţile speciale de desfacere a stocurilor de intervenţie fără a perturba piaţa, Comisia poate decide, prin acte delegate, că organismele plătitoare:(a) pot vinde zahărul la un preț egal sau mai mic decât prețul de referință menţionat la primul alineat dacă zahărul este destinat:(i) alimentaţiei animalelor sau(ii) exportului, în aceeași stare sau după prelucrarea în produsele enumerate în anexa I la tratat sau în mărfurile enumerate în partea III din anexa XVII la prezentul regulament sau(iii) uzului industrial menționat la articolul 55;(b) trebuie să pună zahărul brut pe care îl dețin, în scopul consumului uman pe piața internă a Uniunii, la dispoziția organizațiilor de caritate – recunoscute de respectivul stat membru sau de Comisie în cazul în care statul membru nu recunoaște astfel de organizaţii – la un preț mai mic decât prețul de referință aplicabil sau gratuit, pentru a fi distribuit în cadrul unor operațiuni de acordare de ajutor în caz de urgență.[Subsecțiunea VDistribuirea către persoanele cele mai defavorizate din UniuneARTICOLUL 17 Program pentru distribuirea de alimente către persoanele cele mai defavorizate din Uniune1. Se instituie un program prin care pot fi distribuite produse alimentare către persoanele cele mai defavorizate din Uniune, prin intermediul unor organizații desemnate de statele membre. În acest scop, se pun la dispoziție produse din stocurile de intervenție sau, dacă nu sunt disponibile stocuri de intervenție adecvate pentru programul de distribuire, se achiziţionează produse alimentare de pe piață.În sensul programului prevăzut la primul paragraf, prin „persoanele cele mai defavorizate” se înțelege persoanele fizice, indivizi, familii sau grupuri formate din aceste persoane, a căror situație de dependență socială și financiară este constatată sau recunoscută pe baza criteriilor de eligibilitate adoptate de autoritățile naționale competente sau este considerată astfel pe baza unor criterii practicate de organizațiile desemnate și aprobate de autoritățile competente respective.2. Statele membre care doresc să participe la programul prevăzut la alineatul (1) prezintă Comisiei programe de distribuire a alimentelor care să conțină următoarele:(a) detalii privind principalele caracteristici și obiective ale acestora,(b) organizațiile desemnate,(c) cererile privind cantitățile de produse alimentare care urmează să fie distribuite într-o perioadă de trei ani și alte informații relevante.Statele membre aleg produsele alimentare pe baza unor criterii obiective, inclusiv pe baza valorilor nutritive și a adecvării pentru distribuție. În acest scop, statele membre pot prefera produse alimentare originare din UE.3. Pe baza cererilor notificate de statele membre în temeiul alineatului (2) primul paragraf și pe baza altor informații considerate relevante, Comisia adoptă planuri trienale.Fiecare plan trienal prevede alocări financiare anuale din partea Uniunii per stat membru și contribuții financiare anuale minime ale statelor membre. Alocările pentru cel de-al doilea și cel de-al treilea an al programului sunt orientative.Statele membre care participă la program confirmă anual cererile menționate la alineatul (2) primul paragraf litera (c). Pe baza acestor confirmări, Comisia stabilește, în fiecare an care urmează, alocările definitive, în limitele creditelor disponibile în buget.Atunci când produsele cuprinse în planul trienal nu sunt disponibile în stocurile de intervenție din statul membru în care este nevoie de ele, planul trienal prevede transferul acestora din statele membre în care sunt disponibile în stocurile de intervenție.Un plan trienal poate fi revizuit din perspectiva oricăror evoluții relevante care afectează punerea acestuia în aplicare.4. Organizațiile desemnate de statele membre menționate la alineatul (1) nu pot fi întreprinderi comerciale.Produsele alimentare sunt oferite gratuit organizațiilor respective.Distribuirea produselor alimentare către persoanele cele mai defavorizate este efectuată:(a) gratuit sau(b) la un preț care nu depășește în niciun caz un nivel justificat de costurile suportate pentru punerea în aplicare a acțiunii de către organizațiile desemnate, altele decât costurile care pot fi acoperite în temeiul alineatului (7) al doilea paragraf literele (a) și (b).5. Statele membre care participă la program:(a) prezintă Comisiei un raport anual privind punerea în aplicare a programului;(b) informează din timp Comisia cu privire la evoluțiile care influențează punerea în aplicare a programelor de distribuire a produselor alimentare.6. Uniunea cofinanțează costurile eligibile în cadrul programului. Această cofinanțare:(a) nu depășește, în total, 500 de milioane per exercițiu bugetar și nici(b) nu depășește 75% din costurile eligibile sau 90% din costurile eligibile în statele membre eligibile pentru finanțare din Fondul de coeziune pentru perioada 2007-3013, enumerate în anexa I la Decizia 2006/596/CE a Comisiei[17].7. Costurile eligibile în cadrul programului sunt:(a) costul produselor provenite din stocurile de intervenție,(b) costul produselor alimentare achiziționate de pe piață și(c) costul transportării între statele membre a produselor din stocurile de intervenție, atunci când este necesar.În limitele resurselor financiare disponibile pentru punerea în aplicare a planului trienal în fiecare stat membru, autoritățile naționale competente pot considera eligibile următoarele costuri:(a) costurile aferente transportării produselor alimentare către spațiile de depozitare ale organizațiilor desemnate;(b) următoarele costuri suportate de organizațiile desemnate, în măsura în care sunt direct legate de punerea în aplicare a planului:(i) costuri administrative;(ii) costuri pentru transportul între spațiile de depozitare ale organizațiilor desemnate și punctele de distribuție finală și(iii) costurile de depozitare.8. Statele membre efectuează controale administrative și fizice pentru a asigura aplicarea planului în conformitate cu normele aplicabile și stabilesc sancțiunile aplicabile în caz de nereguli.9. Pe pachetele cu alimente distribuite în cadrul planurilor, precum și la punctele de distribuție, trebuie să figureze, marcată clar, mențiunea „Ajutor din partea Uniunii Europene”, însoțită de emblema Uniunii Europene.10. Programul Uniunii nu aduce atingere niciunor programe naționale prin care se distribuie produse alimentare celor mai defavorizate persoane, în conformitate cu legislația Uniunii.Articolul 18 Competenţe delegate1. Pentru a asigura utilizarea eficientă a bugetului alocat programului prevăzut la articolul 17, Comisia definește, prin intermediul unor acte delegate, metoda de calculare a alocărilor totale de resurse, inclusiv distribuirea produselor de intervenție și mijloacele financiare dedicate achiziției de produse alimentare de pe piață între statele membre. De asemenea, Comisia definește valoarea contabilă a produselor eliberate din stocurile de intervenție, precum și metoda care trebuie utilizată în cazul realocării de resurse între statele membre ca urmare a revizuirii planului trienal.2. Pentru a asigura utilizarea efectivă și eficientă a bugetului alocat programului prevăzut la articolul 17 și pentru a proteja drepturile și obligațiile operatorilor, Comisia adoptă, prin intermediul unor acte delegate, dispoziții care impun utilizarea procedurilor de achiziționare în cazul tuturor operațiunilor legate de executarea programelor de distribuire a alimentelor, dispoziții privind garanțiile care trebuie depuse de participanţii la licitaţii, precum și norme privind sancțiunile, reducerile și excluderile care trebuie aplicate de statele membre mai ales în cazul nerespectării termenelor pentru scoaterea produselor din stocurile de intervenție și în cazul unor deficiențe grave sau nereguli în executarea planului trienal.Articolul 19 Competenţe de executareComisia adoptă, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, dispoziții în vederea aplicării uniforme a planului trienal și a programelor naționale de distribuire a alimentelor menționate la articolul 17. Actele respective vizează:(a) norme și proceduri detaliate privind adoptarea și revizuirea planurilor trienale, inclusiv termenele aplicabile;(b) adoptarea planurilor trienale și revizuirea acestora, precum și alocările definitive menționate la articolul 17 alineatul (3) al treilea paragraf;(c) dispoziții privind elementele suplimentare care fac parte din planurile trienale, norme privind furnizarea de produse alimentare, precum și procedurile și termenele aplicabile scoaterii produselor din stocurile de intervenție și transferului între statele membre;(d) dispoziții referitoare la formatul rapoartelor anuale privind punerea în aplicare și al programelor naționale de distribuire a alimentelor;(e) norme detaliate pentru rambursarea costurilor enumerate la articolul 17 alineatul (7) al doilea paragraf, inclusiv plafoanele financiare și termenele;(f) condiții uniforme legate de invitațiile de participare la licitație, inclusiv condițiile aplicabile produselor alimentare și furnizării acestora;(g) dispoziții privind controalele administrative și fizice care trebuie efectuate de statele membre;(h) dispoziții uniforme privind procedurile și termenele de plată, precum și reducerile aplicabile în caz de nerespectare, dispoziții contabile și proceduri pentru transferurile între statele membre, inclusiv descrierea sarcinilor care trebuie îndeplinite de organismele de intervenție naționale în cauză;(i) condiții uniforme pentru punerea în aplicare a articolului 17 alineatul (9).]Secțiunea IIIDepozitarea privatăSUBSECțIUNEA I AJUTOR FINANCIAR OBLIGATORIUARTICOLUL 20 Produse eligibileAjutorul pentru depozitarea privată se acordă pentru produsele următoare, sub rezerva condițiilor precizate în prezenta secțiune și a cerințelor și condițiilor suplimentare care vor fi adoptate de Comisie prin intermediul unor acte delegate și al unor acte de punere în aplicare în temeiul articolelor 31 și 32:(i) unt nesărat produs din smântână sau lapte într-o întreprindere autorizată din Uniune, cu un conținut minim de grăsimi butirice de 82% din greutate, un conținut maxim de substanță uscată negrasă de 2% din greutate și un conținut maxim de apă de 16% din greutate;(ii) untul sărat produs din smântână sau lapte într-o întreprindere autorizată din Uniune, cu un conținut minim de grăsimi butirice de 80% din greutate, un conținut maxim de substanță uscată negrasă de 2% din greutate, un conținut maxim de apă de 16% din greutate și un conținut maxim de sare de 2% din greutate.Articolul 21 Condițiile și nivelul ajutorului pentru untMăsurile cu privire la stabilirea ajutorului pentru unt sunt luate de Consiliu în conformitate cu articolul 43 alineatul (3) din tratat.Subsecțiunea II AJUTOR FINANCIAR FACULTATIVARTICOLUL 22 Produse eligibile1. Ajutorul pentru depozitarea privată se poate acorda pentru produsele următoare, sub rezerva condițiilor precizate în prezenta secțiune și a cerințelor și condițiilor suplimentare care vor fi adoptate de Comisie prin intermediul unor acte delegate și al unor acte de punere în aplicare în temeiul articolelor 31 și 32:(a) zahăr alb;(b) ulei de măsline;(c) carne proaspătă sau refrigerată de bovine adulte, prezentată sub formă de carcase, semicarcase, sferturi compensate, sferturi anterioare sau posterioare, clasificate potrivit grilei Uniunii de clasificare a carcaselor de animale bovine adulte menţionate la articolul 34 alineatul (1) litera (a);(d) carne de porc;(e) carne de oaie și de capră.Pentru a ţine seama de particularităţile cărnii de animale bovine adulte, Comisia poate, prin intermediul unor acte delegate, să modifice lista de produse prevăzută la primul paragraf litera (c) dacă situaţia pieţei o cere.2. Comisia fixează, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, ajutorul pentru depozitarea privată prevăzut la alineatul (1) în prealabil sau prin proceduri de licitație publică.Articolul 23 Condiții de acordare a ajutorului pentru zahărul alb1. Ţinând cont de situaţia pieţei, Comisia poate decide, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, să acorde întreprinderilor cărora li s-a alocat o cotă de zahăr un ajutor pentru depozitarea privată a zahărului alb, dacă în cursul unei perioade reprezentative prețul mediu înregistrat în Uniune pentru zahărul alb este inferior prețului de referință și este susceptibil să rămână la același nivel.2. Zahărul depozitat în conformitate cu alineatul (1) pe perioada unui an de comercializare nu poate face obiectul niciunei alte măsuri de depozitare prevăzute la articolele 45 sau 56.Articolul 24 Condiții de acordare a ajutorului pentru uleiul de măslineComisia poate decide, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, să autorizeze statele membre să încheie contracte cu entităţile pe care le-au autorizat şi care prezintă garanții suficiente pentru stocarea uleiului de măsline pe care îl comercializează, în caz de perturbare gravă a pieței anumitor regiuni ale Uniunii, inclusiv, printre altele, în cazul în care prețul mediu înregistrat pe piață în cursul unei perioade reprezentative este mai mic de:(a) 1 779 EUR/tonă pentru uleiul de măsline extra virgin sau(b) 1 710 EUR/tonă pentru uleiul de măsline virgin sau(c) 1 524 EUR/tonă pentru uleiul de măsline lampant de 2 grade aciditate liberă, această sumă fiind redusă cu 36,70 EUR/tonă pentru fiecare grad suplimentar de aciditate.Articolul 25 Condiții de acordare a ajutorului pentru produsele din sectorul cărnii de vită și mânzatComisia poate decide, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, să acorde un ajutor pentru depozitare dacă preţul mediu pe piața Uniunii înregistrat pe baza grilei Uniunii de clasificare a carcaselor de animale bovine adulte menționată la articolul 34 alineatul (1) litera (a) este mai mic de 103% din prețul de referință și este susceptibil să rămână sub acest nivel.Articolul 26 Condiții de acordare a ajutorului pentru carnea de porcComisia poate decide, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, să acorde un ajutor pentru depozitarea carcaselor de porc dacă prețul mediu pe piața Uniunii, stabilit pornind de la preţul înregistrat în fiecare stat membru pe pieţele reprezentative ale Uniunii şi ponderat cu ajutorul coeficienţilor care exprimă dimensiunea relativă a şeptelului porcin al fiecărui stat membru, este mai mic de 103% din preţul de referinţă şi este susceptibil să rămână sub acest nivel.Articolul 27 Condiții de acordare a ajutorului pentru carnea de oaie și de caprăComisia poate decide, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, să acorde un ajutor pentru depozitarea cărnii de oaie şi de capră dacă există o situaţie deosebit de dificilă pe piaţa cărnii de oaie şi de capră în una sau mai multe dintre zonele de cotaţie următoare:(a) Marea Britanie;(b) Irlanda de Nord;(c) orice stat membru altul decât Regatul Unit, luat separat.Secțiunea IVDispoziţii comune privind intervenţia publică şi depozitarea privatăSUBSECțIUNEA I DISPOZIțII GENERALEARTICOLUL 28 Norme referitoare la depozitare1. Organismele plătitoare nu pot depozita produsele cumpărate în afara teritoriului statului membru sub jurisdicția căruia se află decât după ce au obținut în prealabil autorizarea din partea Comisiei, prin intermediul unor acte de punere în aplicare în temeiul articolului 32.În sensul prezentului articol, Belgia și Luxemburg sunt considerate un singur stat membru.2. Autorizația se acordă dacă depozitarea este indispensabilă și ținând cont de următorii factori:(a) posibilitățile și nevoile de depozitare ale statului membru sub jurisdicţia căruia se află organismul plătitor, precum și ale altor state membre;(b) cheltuielile suplimentare eventuale ocazionate de depozitarea în statul membru sub jurisdicția căruia se află organismul plătitor, respectiv de transport.3. Autorizația de depozitare într-o țară terță nu se acordă decât dacă, ținând cont de criteriile menționate la alineatul (2), depozitarea într-un alt stat membru ar crea dificultăți importante.4. Informațiile menționate la alineatul (2) litera (a) sunt stabilite după consultarea cu toate statele membre.5. Taxele vamale și alte sume de acordat sau de încasat în cadrul politicii agricole comune nu sunt aplicabile pentru produsele:(a) transportate în urma unei autorizații acordate conform alineatelor (1), (2) și (3) sau(b) transferate de la un organism plătitor la altul.6. Organismul plătitor care acționează conform alineatelor (1), (2) și (3) rămâne responsabil de produsele depozitate în afara teritoriului statului membru sub jurisdicția căruia se află.7. Dacă produsele deținute de către un organism plătitor în afara teritoriului statului membru sub jurisdicția căruia se află nu sunt înapoiate în acest stat membru, desfacerea lor se efectuează la prețurile și în condițiile stabilite sau care urmează a fi stabilite pentru locul de depozitare.Articolul 29 Norme pentru procedurile de licitaţieProcedurile de licitaţie asigură egalitatea accesului tuturor părților interesate.La selectarea ofertelor se acordă prioritate celor care sunt cele mai favorabile Uniunii. În orice caz, aceasta nu implică în mod necesar atribuirea unui contract.Articolul 30 Centre de intervenție pentru cereale și orez1. Pentru a lua în considerare diversitatea instalațiilor utilizate în Uniune pentru depozitarea cerealelor și orezului și pentru a asigura un acces adecvat al operatorilor la intervenția publică, Comisia adoptă, prin intermediul unor acte delegate, cerințele care trebuie îndeplinite de centrele de intervenție și de instalațiile de depozitare pentru a primi produsele achiziționate în cadrul sistemului de intervenție publică, inclusiv o capacitate minimă de depozitare a instalațiilor de depozitare și cerințe tehnice de păstrare a produselor recepționate în stare bună și de scoatere pe piață a produselor la sfârșitul perioadei de depozitare.2. Comisia desemnează, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, centrele de intervenție în sectorul cerealelor și cel al orezului, ținând seama de următorii factori:(a) localizarea centrelor în zonele în care există excedente de produse în cauză;(b) disponibilitatea unor locații și a unor echipamente tehnice suficiente;(c) situația favorabilă în privința mijloacelor de transport.Centrele de intervenție pot fi desemnate pentru fiecare cereală.Articolul 31 Competenţe delegate1. Pentru a ţine seama de particularităţile diferitelor sectoare, Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte delegate, cerințele și condițiile care trebuie îndeplinite de produsele care urmează să fie achiziționate în cadrul intervenției publice în conformitate cu articolul 10 și depozitate în cadrul sistemului de ajutor pentru depozitare privată, în completarea cerinţelor prevăzute de prezentul regulament. Respectivele cerinţe şi condiţii sunt destinate să garanteze eligibilitatea şi calitatea produselor achiziţionate şi depozitate în ceea ce priveşte grupurile de calitate, clasele de calitate, gradele de calitate, categoriile, cantităţile, ambalarea, inclusiv etichetarea, vârstele maxime, conservarea, precum şi stadiul produselor vizate de preţul de intervenţie şi de ajutor.2. Pentru a ţine seama de particularităţile sectorului cerealelor şi ale sectorului orezului nedecorticat, Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte delegate, majorările sau reducerile de preț aplicabile în funcție de calitate în conformitate cu articolul 14 alineatul (4) atât în ceea ce privește achizițiile, cât și vânzările.3. Pentru a ține seama de particularitățile sectorului cărnii de vită și mânzat, Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte delegate, dispoziții privind obligația agențiilor de plăți de a dispune dezosarea tuturor cantităților de carne bovină după recepţie și înainte de aranjamentele de depozitare.4. Pentru a lua în considerare diversitatea situațiilor existente în Uniune în ceea ce privește depozitarea stocurilor de intervenție și pentru a asigura un acces adecvat al operatorilor la sistemul de intervenţie publică, Comisia adoptă, prin intermediul unor acte delegate:(a) cerinţele care trebuie îndeplinite de instalaţiile de depozitare a stocurilor de intervenţie pentru a primi produsele, altele decât cereale şi orez, achiziţionate în cadrul sistemului, inclusiv o capacitate minimă de depozitare a instalațiilor de depozitare și cerințe tehnice de păstrare a produselor recepționate în stare bună și de scoatere pe piaţă a produselor la sfârșitul perioadei de depozitare;(b) dispoziţii referitoare la vânzarea cantităţilor mici rămase în depozitare în statele membre, care va fi efectuată sub responsabilitatea acestora, prin aplicarea acelorași proceduri ca cele aplicate de Uniune și dispoziții care autorizează vânzarea directă a cantităților care nu mai pot fi reambalate sau care sunt deteriorate.5. Pentru a se asigura că depozitarea privată are efectul dorit asupra pieței, Comisia, prin intermediul unor acte delegate:(a) adoptă dispoziții pentru reducerea valorii ajutorului de plătit;(b) poate stabili condițiile de acordare a unei plăți în avans și cerințele care trebuie îndeplinite în acest scop.6. Pentru a se asigura că operatorii își respectă obligațiile, Comisia adoptă, prin intermediul unor acte delegate, măsuri de prevenire a fraudei și a neregulilor. Astfel de măsuri pot merge până la excluderea operatorilor în cazul cărora s-au constatat fraude și nereguli din sistemul de intervenție publică sau de la plata ajutorului pentru depozitare privată.7. Pentru a proteja drepturile și obligațiile operatorilor care participă la operațiunile de intervenție publică sau de depozitare privată, Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte delegate, dispozițiile necesare cu privire la:(a) recurgerea la proceduri de licitație care să garanteze egalitatea accesului la mărfuri și tratamentul egal al operatorilor;(b) înfiinţarea operatorilor economici și înregistrarea acestora în scopuri de TVA;(c) constituirea unei garanții de respectare a obligațiilor operatorilor;(d) valoarea totală sau parțială a garanţiei reţinute în cazul nerespectării obligaţiilor.8. Pentru a ţine seama de progresul tehnic al produselor, Comisia poate adapta, prin intermediul unor acte delegate, calităţile standard ale zahărului prevăzute în anexa IV partea B.Articolul 32 Competenţe de executareComisia adoptă, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, dispoziţiile necesare destinate să asigure aplicarea uniformă în Uniune a prezentului capitol. Respectivele dispoziţii pot avea ca obiect în special:(a) testele și metodele care trebuie utilizate pentru a stabili eligibilitatea produselor;(b) pentru carnea de vită și mânzat, stabilirea perioadei reprezentative în cursul căreia se vor înregistra prețurile pe piață în temeiul articolului 12 alineatul (1) litera (c) și alineatul (2);(c) procedurile și condițiile referitoare la livrarea produselor care urmează să fie achiziţionate în cadrul intervenţiei publice, la costurile de transport suportate de ofertant, la recepţia produselor de către agenţiile de plăţi şi la plată;(d) diferitele operaţiuni legate de procedura de dezosare a cărnii;(e) autorizarea depozitării produselor în afara teritoriului statului membru în care au fost achiziţionate şi depozitate, în conformitate cu articolul 28;(f) condiţiile de vânzare sau de desfacere a produselor achiziţionate în cadrul intervenţiei publice, în special, dacă este cazul, cu privire la preţurile de vânzare, la condiţiile scoaterii din depozit, la utilizarea sau destinaţia ulterioară a produselor eliberate;(g) fixarea ajutorului pentru produsele menţionate la articolul 20;(h) pentru zahăr şi ulei de măsline, stabilirea perioadei reprezentative în cursul căreia se vor înregistra prețurile pe piață în temeiul articolului 23 și respectiv 24;(i) adoptarea listei de piețe reprezentative pentru carnea de porc menționate la articolul 26;(j) încheierea și conținutul contractelor dintre autoritatea competentă a statului membru și solicitant;(k) plasarea și păstrarea în depozitare privată și scoaterea din depozitare;(l) durata depozitării private și condițiile în care această durată, odată definită în contracte, poate fi scurtată sau prelungită;(m) condițiile în care se poate decide că produsele care fac obiectul contractelor de depozitare privată pot fi repuse pe piață sau desfăcute;(n) normele privind procedurile care trebuie urmate pentru achiziţiile la preţ fix sau pentru acordarea ajutorului pentru depozitare privată la preţ fix;(o) recurgerea la proceduri de licitaţie, atât pentru intervenţie publică, cât şi pentru depozitare privată, în special în ceea ce priveşte:i) depunerea ofertelor şi, dacă este cazul, cantitatea minimă pentru care se poate depune o ofertă,ii) valoarea garanţiilor care trebuie constituite,iii) comunicarea ofertelor către Comisie;(p) reguli privind notificarea prețurilor la anumite produse de către statele membre;(q) dispoziţiile referitoare la verificările care trebuie efectuate de statele membre;(r) informaţiile pe care statele membre trebuie să le transmită Comisiei.Articolul 33 Acte de punere în aplicare adoptate fără asistenţa comitetului prevăzut la articolul 323 alineatul (1)Comisia adoptă, fără asistența comitetului prevăzut la articolul 323 alineatul (1), actele de punere în aplicare pentru:(a) respectarea cantităților maxime și a limitelor cantitative prevăzute la articolul 13 alineatul (1) și la articolul 14 alineatul (1) litera (a);(b) în ceea ce privește grâul comun, trecerea la procedura de licitație menționată la articolul 14 alineatul (2).Subsecțiunea IIDispoziții specifice privind clasificarea carcaselorARTICOLUL 34 Grile ale Uniunii și inspecții1. Grilele Uniunii de clasificare a carcaselor se aplică în conformitate cu regulile stabilite în anexa V în următoarele sectoare:(a) carne de vită și mânzat pentru carcasele de bovine adulte;(b) carne de porc pentru carcasele de porci, alții decât cei folosiți pentru reproducere;În sectorul cărnii de oaie și de capră, statele membre pot aplica grila Uniunii de clasificare a carcaselor în privința carcaselor de oaie, în conformitate cu regulile stabilite în anexa V punctul C.2. Un comitet de inspecție al Uniunii format din experți din partea Comisiei și din experți numiți de statele membre desfășoară inspecții la fața locului, în numele Uniunii, în ceea ce privește clasificarea carcaselor de bovine și ovine adulte. Comitetul trimite Comisiei și statelor membre un raport cu privire la inspecțiile desfășurate.Uniunea suportă costurile aferente desfășurării inspecțiilor.Articolul 35 Competenţe delegate1. Pentru a ține seama de progresele tehnice și de nevoile sectoarelor, Comisia poate adopta și actualiza, prin intermediul unor acte delegate, definițiile prevăzute în anexa V și dispozițiile referitoare la clasificarea, identificarea și prezentarea carcaselor de bovine adulte, a carcaselor de porc și a carcaselor de oaie.2. Pentru a standardiza prezentarea diferitelor produse în vederea ameliorării transparenţei pieţei, a înregistrării preţurilor şi a aplicării mecanismelor de intervenţie pe piață sub forma intervenţiei publice și, după caz, a depozitării private în sectorul cărnii de vită și mânzat, al cărnii de porc și al cărnii de oaie, Comisia poate, prin intermediul unor acte delegate:(a) să adopte dispoziţii referitoare la clasificarea pe categorii, la clasificarea pe clase (inclusiv prin tehnici de clasificare automatizată), identificarea, cântărirea şi marcarea carcaselor;(b) să adopte derogări de la dispoziţii, precum şi dispoziţii suplimentare privind produsele în cauză, inclusiv, pentru sectorul cărnii de vită, dispoziţii privind clasele de conformaţie şi stratul de grăsime, iar pentru sectorul cărnii de oaie, dispoziţii suplimentare privind greutatea, culoarea cărnii şi stratul de grăsime;(c) să prevadă norme privind calcularea prețurilor medii în Uniune și obligaţiile operatorilor de a furniza informaţii despre carcasele de vită, de porc şi de oaie, în special în ceea ce priveşte preţurile pe piaţă şi preţurile reprezentative;(d) să prevadă norme suplimentare în vederea intervenției și a depozitării private, care să aibă ca obiect în special:(i) măsurile care trebuie luate de abatoare în conformitate cu anexa V punctul A.III;(ii) eventualele derogări care pot fi acordate statelor membre care solicită acest lucru pentru abatoarele în care este sacrificat un număr foarte mic de bovine;(e) stabilirea criteriilor pentru carcasele de miei ușori;(f) revizuirea periodică a coeficienților de ponderare.3. Pentru a ține seama de particularitățile întâlnite în Uniune, Comisia poate, prin intermediul unor acte delegate:(a) să autorizeze statele membre să subdivizeze fiecare dintre clasele de conformație și de grăsime a carcaselor de bovine adulte prevăzute în anexa V punctul A.III în maximum trei subcategorii;(b) să dispună o prezentare a carcaselor și a semicarcaselor diferită de cea prevăzută în anexa V punctul A.IV în vederea stabilirii prețurilor de piață;(c) să autorizeze statele membre să nu aplice grila de clasificare a carcaselor de porc și să folosească şi alte criterii de evaluare decât greutatea și conținutul estimat de carne slabă;(d) să adopte dispoziţii şi cerinţe suplimentare, inclusiv:(i) să autorizeze statele membre să dispună o prezentare diferită a carcaselor de porc dacă sunt îndeplinite una sau mai multe dintre următoarele condiţii:-  practicile comerciale obişnuite de pe teritoriul lor diferă de prezentarea standard,-  cerinţele tehnice justifică această prezentare,-  carcasele sunt jupuite în mod uniform;(ii) să autorizeze statele membre să permită forme de prezentare diferite ale carcaselor de oaie în cazul în care nu se foloseşte prezentarea de referinţă;(e) să prevadă aplicarea de către statele membre a unor sancțiuni administrative care să împiedice încălcarea normelor, cum ar fi, în special, falsificarea și utilizarea frauduloasă a ștampilelor și a etichetelor sau clasificarea efectuată de un personal necalificat.4. Pentru a asigura o clasificare corectă și fiabilă a carcaselor de bovine adulte, de porc și de oaie, Comisia prevede, prin intermediul unor acte delegate, ca clasificarea să fie efectuată de către clasificatori suficient calificați.5. Pentru a garanta fiabilitatea grilei de clasificare, Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte delegate, dispoziţii cu privire la controalele care trebuie efectuate şi la consecinţele unei aplicări neadecvate.6. Pentru a garanta că comitetul de inspecţie al Uniunii îşi duce la bun sfârşit obiectivele, Comisia poate stabili, prin intermediul unor acte delegate, responsabilităţile şi alcătuirea acestuia.Articolul 36 Competenţe de executareComisia prevede, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, norme detaliate cu privire la:(a) aplicarea grilelor Uniunii de clasificare a carcaselor de vită, de porc și de oaie, în special în ceea ce privește:(i) comunicarea rezultatelor clasificării,(ii) controalele la fața locului, rapoartele de inspecție și măsurile ulterioare,(iii) inspecțiile la fața locului efectuate de comitetul de inspecţie al Uniunii, în numele Uniunii, cu privire la clasificarea carcaselor de bovine adulte și de oaie;(b) comunicarea de către statele membre Comisiei a unor informaţii corecte, mai ales în ceea ce priveşte preţurile la carcasele de vită, de porc şi de oaie;(c) comunicarea de informaţii despre abatoare şi despre alte organisme care înregistrează preţurile, precum şi despre regiunile în care se înregistrează preţurile în sectorul cărnii de vită;(d) inspecțiile la fața locului efectuate de un comitet de inspecţie al Uniunii, în numele Uniunii, cu privire la raportarea prețurilor la carcasele de bovine adulte și de oaie.CAPITOLUL IIMăsuri speciale de intervențieSecțiunea IMăsuri excepționale de sprijinire a piețeiARTICOLUL 37 Bolile animalelor1. Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, măsuri excepționale de sprijinire a pieței afectate pentru a ține cont de limitările în schimburile comerciale din interiorul Uniunii sau cu țările terțe care pot rezulta din aplicarea măsurilor destinate combaterii epizootiilor.Măsurile prevăzute la primul paragraf se aplică sectoarelor următoare:(a) carne de vită și mânzat;(b) lapte și produse lactate;(c) carne de porc;(d) carne de oaie și de capră;(e) ouă;(f) carne de pasăre.2. Măsurile menționate la alineatul (1) primul paragraf sunt luate la cererea statului membru sau a statelor membre în cauză.Acestea nu pot fi luate decât dacă statul sau statele membre interesate au luat măsuri veterinare și sanitare pentru a permite stoparea rapidă a epizootiilor și doar în măsura și pe durata strict necesară pentru sprijinirea acestei piețe.Articolul 38 Scăderea încrederii consumatoruluiÎn privința sectorului cărnii de pasăre și al ouălor, Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, măsuri excepționale de sprijinire a pieței pentru a ține cont de eventualele perturbări grave ale pieței legate direct de o pierdere de încredere a consumatorilor rezultată din existența riscurilor pentru sănătatea publică sau pentru sănătatea animală.Aceste măsuri sunt luate la cererea statului sau statelor membre în cauză.Articolul 39 Finanțarea1. Uniunea participă la finanțarea măsurilor excepționale menționate la articolele 37 și 38 până la concurența a 50% din cheltuielile suportate de statele membre.Cu toate acestea, în privința sectorului cărnii de vită și mânzat, al laptelui și produselor lactate, al cărnii de porc, al cărnii de oaie și de capră, Uniunea participă la finanțarea măsurilor până la concurența a 60% din cheltuieli în cazul combaterii febrei aftoase.2. Statele membre se asigură de faptul că, în cazul în care producătorii contribuie la cheltuielile suportate de statele membre, aceasta să nu aibă ca rezultat denaturarea concurenței între producătorii din diferite state membre.Secțiunea IIMăsuri în sectoarele cerealelor și orezuluiARTICOLUL 40 Măsuri speciale de susținere a pieței în sectorul cerealelor1. Pentru a reacţiona în mod eficient şi concret în faţa riscului de perturbare a pieţei, dacă situația pieței o cere, Comisia poate lua, prin intermediul unor acte delegate adoptate, dacă este necesar, prin procedura de urgență, măsuri speciale de intervenție în sectorul cerealelor. Aceste măsuri de intervenție pot fi adoptate în special în cazul în care, în una sau mai multe regiuni ale Uniunii, prețurile de piață scad sau riscă să scadă în raport cu prețul de intervenție.2. Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, toate măsurile necesare în temeiul prezentului articol. Aceste măsuri pot viza îndeosebi procedurile, notificările, criteriile tehnice și controalele administrative sau fizice care trebuie întreprinse de statele membre.Articolul 41 Măsuri speciale de susținere a pieței în sectorul orezului1. Pentru a reacţiona în mod eficient şi concret în faţa riscului de perturbare a pieţei orezului, Comisia poate, prin intermediul unor acte delegate, adoptate, dacă este necesar, prin procedura de urgență, să ia măsuri speciale:(a) pentru a evita recurgerea masivă la intervenția publică în anumite regiuni ale Uniunii, astfel cum se prevede în capitolul I secțiunea II din prezenta parte;(b) pentru a face faţă penuriei de orez nedecorticat cauzată de calamități naturale.2. Comisia adoptă, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, măsurile necesare referitoare la prezentul articol. Aceste măsuri pot viza îndeosebi procedurile, notificările, criteriile tehnice și controalele administrative sau fizice care trebuie întreprinse de statele membre.Secțiunea IIIMăsuri în sectorul zahăruluiARTICOLUL 42 Prețul minim la sfeclă1. Începând cu anul de comercializare 2009/2010, prețul minim la sfecla căreia i se aplică o cotă este de 26,29 EUR/tonă.2. Prețul minim menționat la alineatul (1) se aplică sfeclei de zahăr de calitatea standard definită în anexa IV partea B.3. Întreprinderile producătoare de zahăr care achiziționează sfecla căreia i se aplică o cotă, adecvată pentru a fi transformată în zahăr și destinată fabricării zahărului căruia i se aplică o cotă, au obligația de a achita cel puțin prețul minim, ajustat prin aplicarea majorărilor sau reducerilor care corespund diferențelor de calitate față de calitatea standard.Pentru a ajusta preţul atunci când calitatea reală a sfeclei de zahăr diferă de calitatea standard, majorările şi reducerile menţionate la primul paragraf se aplică în conformitate cu normele prevăzute de Comisie prin intermediul unor acte delegate în temeiul articolului 46 litera (a).4. Pentru cantitățile de sfeclă de zahăr care corespund cantităților de zahăr industrial sau de zahăr excedentar supuse taxei pe excedent prevăzute la articolul 57, întreprinderea producătoare de zahăr în cauză ajustează prețul de achiziție astfel încât să fie cel puțin egal cu prețul minim al sfeclei căreia i se aplică o cotă.Articolul 43 Acorduri interprofesionale1. Acordurile sectoriale și contractele de livrare respectă dispozițiile alineatului (3) și condițiile de achiziţionare, care urmează să fie stabilite de Comisie prin intermediul unor acte delegate în temeiul articolului 46 litera (b), în special în privința cumpărării, livrării, recepției și plății sfeclei de zahăr.2. Condițiile de achiziție a sfeclei și a trestiei de zahăr sunt reglementate de acorduri sectoriale încheiate între producătorii din Uniune ai acestor materii prime și întreprinderile producătoare de zahăr din Uniune.3. În contractele de livrare se stabilește o distincție între tipurile de sfeclă în funcție de ce vor reprezenta cantitățile de zahăr produse din sfecla de zahăr:(a) zahăr căruia i se aplică o cotă sau(b) zahăr în afara cotei.4. Fiecare întreprindere producătoare de zahăr furnizează statului membru în care produce zahăr următoarele informații:(a) cantitățile de sfeclă menționate la alineatul (3) litera (a) pentru care a încheiat contracte de livrare anterioare însămânțărilor, precum și conținutul de zahăr pe baza căruia s-au întocmit aceste contracte;(b) randamentul corespunzător estimat.Statele membre pot cere indicații suplimentare.5. Întreprinderile producătoare de zahăr care nu au încheiat, anterior însămânțărilor, contracte de livrare la prețul minim al sfeclei căreia i se aplică o cotă pentru o cantitate de sfeclă corespunzătoare zahărului căruia i se aplică o cotă, ajustată, după caz, cu coeficientul de retragere preventivă stabilit în conformitate cu articolul 45 alineatul (2) primul paragraf, au obligația de a achita, pentru toată cantitatea de sfeclă pe care o transformă în zahăr, cel puțin prețul minim al sfeclei căreia i se aplică o cotă.6. Sub rezerva aprobării de către statul membru în cauză, acordurile sectoriale pot deroga de la dispozițiile alineatelor (3), (4) și (5).7. În absența unor acorduri sectoriale, statul membru în cauză ia măsurile necesare protecției intereselor părților în cauză, compatibile cu prezentul regulament.Articolul 44 Taxa pe producție1. O taxă pe producție este percepută pentru zahărul căruia i se aplică o cotă, pentru izoglucoza căreia i se aplică o cotă și pentru siropul de inulină căruia i se aplică o cotă deținute de întreprinderile producătoare de zahăr, de izoglucoză și de sirop de inulină, astfel cum este prevăzut la articolul 50 alineatul (2).2. Taxa pe producție se stabilește la 12,00 EUR/tonă de zahăr căruia i se aplică o cotă și de sirop de inulină căruia i se aplică o cotă. Taxa pe producție aplicabilă izoglucozei se stabilește la 50% din taxa aplicabilă zahărului.3. Totalul taxei pe producție achitate în conformitate cu dispozițiile alineatului (1) se percepe de statele membre de la întreprinderile aflate pe teritoriul lor în funcție de cota alocată pentru respectivul an de comercializare.Întreprinderile efectuează plățile până la sfârșitul lunii februarie a anului de comercializare corespunzător.4. Întreprinderile producătoare de zahăr și de sirop de inulină din Uniune pot solicita producătorilor de sfeclă de zahăr, de trestie de zahăr sau de cicoare să își asume până la 50% din respectiva taxă pe producție.Articolul 45 Retragerea zahărului1. Pentru a menține echilibrul structural al pieței la un nivel apropiat de prețul de referință, ținând seama de angajamentele Uniunii care rezultă din acordurile încheiate în conformitate cu articolul 218 din tratat, Comisia poate decide, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, să retragă de pe piață, pentru un anumit an de comercializare, acele cantități de zahăr sau de izoglucoză produse în cadrul cotelor și care depășesc pragul calculat în conformitate cu alineatul (2) din prezentul articol.2. Pragul de retragere menționat la alineatul (1) se calculează, pentru fiecare întreprindere care deține o cotă, înmulțind cota aferentă cu un coeficient care poate fi stabilit de Comisie, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, până la data de 16 martie a anului de comercializare anterior, pe baza estimărilor cu privire la tendințele pieței.Pe baza estimărilor actualizate cu privire la tendințele pieței, Comisia poate decide, prin intermediul unor acte de punere în aplicare şi până la data de 31 octombrie a anului de comercializare în cauză, fie să ajusteze coeficientul, fie să stabilească un coeficient, în cazul în care nu s-a fixat niciun coeficient în temeiul primului paragraf.3. Fiecare întreprindere care dispune de o cotă depozitează, pe propria cheltuială, până la începutul anului de comercializare următor, cantitățile de zahăr produs în cadrul unei cote care depășesc pragul calculat în conformitate cu alineatul (2). Cantitățile de zahăr sau de izoglucoză retrase de pe piață pe parcursul unui an de comercializare sunt considerate primele cantități produse în cadrul cotei pentru anul de comercializare următor.Prin derogare de la primul paragraf, luând în considerare tendințele estimate ale pieței zahărului, Comisia poate decide, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, să considere, pentru anul de comercializare în curs și/sau următor, că toată cantitatea de zahăr sau izoglucoză retrasă sau doar o parte din aceasta este:(a) zahăr excedentar sau izoglucoză excedentară susceptibil(ă) de a fi transformat(ă) în zahăr industrial sau izoglucoză industrială sau(b) o producție căreia i se aplică cote temporare, din care o parte poate fi rezervată exportului în temeiul angajamentelor Uniunii care decurg din acorduri încheiate în conformitate cu articolul 218 din tratat.4. În cazul în care aprovizionarea cu zahăr în Uniune nu este adecvată, Comisia poate decide, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, ca o anumită cantitate de zahăr retras să poată fi vândută pe piața Uniunii înainte de sfârșitul perioadei de retragere.5. În cazul în care zahărul retras este considerat prima producție de zahăr din anul de comercializare următor, prețul minim corespunzător anului de comercializare respectiv se plătește cultivatorilor de sfeclă.În cazul în care zahărul retras devine zahăr industrial sau este exportat în conformitate cu alineatul (3) literele (a) și (b) din prezentul articol, cerințele prevăzute la articolul 42 cu privire la prețul minim nu se aplică.În cazul în care zahărul retras este vândut pe piața Uniunii înainte de sfârșitul perioadei de retragere în conformitate cu alineatul (4), cultivatorilor de sfeclă li se plătește prețul minim corespunzător anului de comercializare în curs.Articolul 46 Competenţe delegatePentru a ţine seama în mod adecvat de particularităţile din sectorul zahărului şi pentru a se asigura că interesele fiecărei părţi sunt luate în considerare în mod adecvat, Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte delegate, norme privind:(a) ajustările de preţ care trebuie aplicate în conformitate cu articolul 42 alineatul (3);(b) contractele de livrare şi condiţiile de achiziţionare menţionate la articolul 43 alineatul (1);(c) criteriile pe care întreprinderile producătoare de zahăr trebuie să le aplice la distribuirea, între vânzătorii de sfeclă, a cantităților de sfeclă pentru care trebuie încheiate contracte de livrare anterior însămânțărilor, astfel cum este prevăzut la articolul 43 alineatul (4).Secțiunea IVAdaptarea oferteiARTICOLUL 47 Măsuri care permit facilitarea adaptării ofertei la cerințele piețeiÎn scopul încurajării inițiativelor profesionale și sectoriale care permit facilitarea adaptării ofertei la cerințele pieței, cu excepția celor privind retragerea de pe piață, Comisia poate lua, prin intermediul unor acte delegate, următoarele măsuri în privința sectorului plantelor vii, al cărnii de vită și mânzat, al cărnii de porc, al cărnii de oaie și de capră, al ouălor și al cărnii de pasăre:(a) măsuri de îmbunătățire a calității;(b) măsuri de promovare a unei mai bune organizări a producției, prelucrării și comercializării;(c) măsuri care să faciliteze înregistrarea tendințelor prețurilor pieței;(d) măsuri ce permit stabilirea unor previziuni pe termen scurt și lung pe baza mijloacelor de producție utilizate.Articolul 48 Competenţe de executareComisia poate adopta, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, norme cu privire la procedurile şi condiţiile tehnice de aplicare a măsurilor menţionate la articolul 47.CAPITOLUL IIISisteme de limitare a producțieiSecțiunea IDispoziții generaleARTICOLUL 49 Regimul cotelor și potențialul de producție1. Regimul de cote se aplică următoarelor produse:(a) laptelui și altor produse lactate în sensul articolului 58 alineatul (1) literele (a) și (b);(b) zahărului, izoglucozei și siropului de inulină.2. În ceea ce privește regimul de cote prevăzut la alineatul (1) din prezentul articol, în cazul în care un producător depășește cota corespondentă și, în ceea ce privește zahărul, izoglucoza şi siropul de inulină, nu utilizează cantitățile excedentare astfel cum se prevede la articolul 54, se percepe o taxă pe excedent aplicată cantităților respective sub rezerva condițiilor stabilite în secțiunile II și III.3. În sectorul vitivinicol, normele referitoare la potențialul de producție în ceea ce privește plantările ilegale, regimul tranzitoriu al drepturilor de plantare și schema de defrișare se aplică în conformitate cu dispozițiile prevăzute în secțiunea V.Secțiunea II ZAHăRSUBSECțIUNEA I REPARTIțIA șI GESTIONAREA COTELORARTICOLUL 50 Repartiția cotelor1. Cotele naționale și regionale de producție a zahărului, izoglucozei și siropului de inulină se stabilesc în anexa VI.2. Statele membre atribuie o cotă fiecărei întreprinderi producătoare de zahăr, izoglucoză sau sirop de inulină aflată pe teritoriul lor și autorizată în conformitate cu articolul 51.Fiecare întreprindere primește o cotă egală celei alocate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 318/2006 aceleiași întreprinderi pentru anul de comercializare 2007/2008.3. În cazul alocării unei cote unei întreprinderi producătoare de zahăr care deține mai multe unități de producție, statele membre iau măsurile considerate necesare pentru a ține seama în mod corespunzător de interesele producătorilor de sfeclă de zahăr și de trestie de zahăr.Articolul 51 Întreprinderi autorizate1. Statele membre livrează, la cerere, o autorizație întreprinderilor producătoare de zahăr, izoglucoză sau sirop de inulină sau unei întreprinderi care asigură transformarea produselor în cauză într-unul dintre produsele din lista prevăzută la articolul 55 alineatul (2), cu condiția ca respectiva întreprindere:(a) să demonstreze capacitatea sa profesională în domeniul producției;(b) să accepte furnizarea tuturor informațiile necesare și să se supună controalelor prevăzute de prezentul regulament;(c) să nu facă obiectul unei suspendări sau retrageri a autorizaţiei.2. Întreprinderile autorizate furnizează statului membru, pe teritoriul căruia se efectuează recolta de sfeclă sau de trestie sau rafinarea, următoarele informații:(a) cantitățile de sfeclă sau de trestie de zahăr pentru care s-a încheiat un contract de livrare, precum și randamentele corespunzătoare estimate de sfeclă sau trestie și de zahăr la hectar;(b) datele privind livrările planificate și efective de sfeclă de zahăr, de trestie de zahăr și de zahăr brut, precum și privind producția de zahăr și stadiul stocurilor de zahăr;(c) cantitățile de zahăr alb vândute, prețurile și condițiile aferente.Articolul 52 Ajustarea cotelor naţionaleComisia ajustează, prin intermediul unor acte delegate, cotele stabilite în anexa VI în urma deciziilor statelor membre luate în conformitate cu articolul 53.Articolul 53 Realocarea cotelor naționale și reducerea cotelor1. Un stat membru poate reduce cota de zahăr sau de izoglucoză alocată unei întreprinderi aflate pe teritoriul său până la concurența a 10% pentru anul de comercializare 2008/2009 și următorul. Procedând astfel, statele membre aplică criterii obiective și nediscriminatorii.2. Statele membre pot efectua transferuri de cote între întreprinderi în condițiile stabilite în anexa VII și luând în considerare interesele fiecăreia dintre părțile implicate, în special ale producătorilor de sfeclă de zahăr sau trestie de zahăr.3. Cantitățile reduse în conformitate cu dispozițiile alineatelor (1) și (2) sunt alocate de statul membru în cauză uneia sau mai multor întreprinderi aflate pe teritoriul său, fie că aceasta (acestea) dispun(e) de o cotă sau nu.Subsecțiunea IIDepășirea cotelorARTICOLUL 54 Domeniu de aplicareZahărul, izoglucoza sau siropul de inulină produs în cursul unui an de comercializare în surplus față de cota prevăzută la articolul 50 poate fi:(a) utilizat pentru fabricarea anumitor produse enumerate la articolul 55;(b) reportat în anul de comercializare următor, în contul producției căreia i se aplică o cotă a anului respectiv, în conformitate cu articolul 56;(c) utilizat în scopul programului de aprovizionare specific pentru regiunile ultraperiferice, în conformitate cu [capitolul III din Regulamentul [ex (CE) nr. 247/2006] al Parlamentului European și al Consiliului] sau(d) exportat în limita cantitativă fixată de Comisie prin intermediul unor acte de punere în aplicare, conform angajamentelor care rezultă din acordurile încheiate conform articolului 218 din tratat.Alte cantități excedentare fac obiectul taxei pe excedent prevăzute la articolul 57.Articolul 55 Zahărul industrial1. Zahărul industrial, izoglucoza industrială și siropul de inulină industrial se rezervă fabricării unuia dintre produsele enumerate la alineatul (2):(a) fac obiectul unui contract de livrare încheiat înainte de sfârșitul anului de comercializare între un producător și un utilizator care au obținut amândoi autorizația prevăzută la articolul 51 și(b) dacă sunt livrate utilizatorului cel târziu până la data de 30 noiembrie a anului de comercializare următor.2. Pentru a ţine seama de progresele tehnice, Comisia poate întocmi, prin intermediul unor acte delegate, o listă de produse la a căror fabricare se poate utiliza zahăr industrial, izoglucoză industrială sau sirop de inulină industrial.Lista menționată anterior va cuprinde, în special:(a) bioetanol, alcool, rom, drojdii active, cantități de siropuri tartinabile și de siropuri ce trebuie transformate în Rinse appelstroop ;(b) unele produse industriale fără conţinut de zahăr, dar a căror fabricare necesită utilizarea zahărului, izoglucozei sau a siropului de inulină;(c) unele produse din industria chimică sau farmaceutică, produse care conțin zahăr, izoglucoză sau sirop de inulină.Articolul 56 Reportarea zahărului excedentar1. Fiecare întreprindere poate decide reportarea în anul de comercializare următor, în contul producției respectivului an, a cantității totale sau parțiale a producției excedentare de zahăr, de izoglucoză sau de sirop de inulină cărora i se aplică o cotă. Fără a aduce atingere dispozițiilor alineatului (3), respectiva decizie este irevocabilă.2. Întreprinderile care iau decizia menționată la alineatul (1):(a) informează statul membru în cauză până la data stabilită de respectivul stat membru:-  între 1 februarie și 15 august din anul de comercializare în curs, asupra cantităților de zahăr din trestie de zahăr care fac obiectul unui report;-  între 1 februarie și 15 august din anul de comercializare în curs, asupra altor cantități de zahăr sau de sirop de inulină care fac obiectul unui report;(b) se angajează să depoziteze, pe propria cheltuială, cantitățile reportate până la sfârșitul anului de comercializare în curs.3. În cazul în care producția definitivă a unei întreprinderi din timpul anului de comercializare în cauză este mai mică decât estimarea făcută la momentul deciziei prevăzute la alineatul (1), cantitatea reportată poate fi ajustată cu efect retroactiv până la 31 octombrie din anul de comercializare următor.4. Cantitățile reportate se consideră a fi primele cantități produse cărora li se aplică cota alocată pentru anul de comercializare următor.5. Zahărul depozitat în conformitate cu prezentul articol pe perioada unui an de comercializare nu poate face obiectul niciunei alte măsuri de depozitare prevăzute la articolele 23 sau 45.Articolul 57 Taxa pe excedent1. Taxa pe excedent se percepe la cantitățile:(a) de zahăr excedentar, de izoglucoză excedentară sau de sirop de inulină excedentar produse pe parcursul unui an de comercializare, cu excepția cantităților reportate în contul producției pentru anului următor căreia i se aplică o cotă și depozitate în conformitate cu articolul 56 sau a cantităților prevăzute la articolul 54 literele (c) și (d);(b) de zahăr industrial, de izoglucoză industrială sau de sirop de inulină industrial pentru care nu s-a prezentat, până la o dată ce urmează să fie stabilită de Comisie prin intermediul unor acte de punere în aplicare, nicio probă de utilizare a acestora la unul din produsele prevăzute la articolul 55 alineatul (2);(c) de zahăr și de izoglucoză retrase de pe piață în conformitate cu articolul 45 și pentru care nu se respectă obligațiile prevăzute la articolul 45 alineatul (3).2. Taxa pe excedent este fixată de Comisie, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, la un nivel suficient de ridicat pentru a evita acumularea de cantități menționate la alineatul (1).3. Taxa pe excedent menţionată la alineatul (1) este percepută de statele membre de la întreprinderile aflate pe teritoriul lor în funcție de cantitățile produse prevăzute la alineatul (1) care s-au stabilit pentru respectivele întreprinderi pentru anul de comercializare în cauză.Secțiunea IIILapteSUBSECțIUNEA I DISPOZIțII GENERALEARTICOLUL 58 Definiții1. În sensul prezentei secțiuni:(a) „lapte” înseamnă produsul obținut din mulsul uneia sau mai multor vaci;(b) prin „alte produse lactate” se înțelege orice produs lactat, altul decât laptele, în special laptele degresat, smântâna, untul, iaurtul și brânza, care, acolo unde este relevant, se traduc în „echivalent lapte” prin aplicarea coeficienților care urmează să fie stabiliți de Comisie prin intermediul unor acte de punere în aplicare;(c) prin „producător” se înțelege agricultorul a cărui fermă este situată pe teritoriul geografic al statului membru, care produce și comercializează lapte sau se pregătește să facă acest lucru în scurt timp;(d) prin „exploataţie” se înțelege exploataţia definită la articolul 2 litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009;(e) prin „cumpărător” se înțelege o întreprindere sau o grupare care cumpără lapte de la producător:-  pentru a-l supune uneia sau mai multor operațiuni de colectare, ambalare, depozitare, răcire sau prelucrare, inclusiv sub contract,-  pentru a-l vinde uneia sau mai multor întreprinderi care tratează sau prelucrează laptele sau alte produse lactate;(f) prin „livrare” se înțelege orice livrare de lapte, cu excepția oricărui alt produs lactat, de către un producător către un cumpărător, indiferent dacă transportul este asigurat de producător, de cumpărător, de întreprinderea care tratează sau prelucrează aceste produse sau de către un terț;(g) prin „vânzare directă” se înțelege orice vânzare sau transfer de lapte de la producător direct către consumator, precum și orice vânzare sau transfer al altor produse lactate efectuat de un producător;(h) prin „comercializare” se înțelege livrarea laptelui sau vânzarea directă de lapte sau de alte produse lactate;(i) prin „cotă individuală” se înțelege cota producătorului la data de 1 aprilie pe o perioadă de 12 luni;(j) prin „cotă națională” se înțelege cota menționată la articolul 59, fixată pentru fiecare stat membru;(k) prin „cotă disponibilă” se înțelege cota la dispoziția producătorului la data de 31 martie a perioadei de 12 luni pentru care a fost calculată taxa pe excedent, ținând cont de toate transferurile, vânzările, conversiunile și realocările temporare prevăzute de prezentul regulament și intervenite în cursul acestei perioade de 12 luni.2. În ceea ce privește definiția de la alineatul (1) litera (a), este considerat drept cumpărător orice grup de cumpărători, situați în aceeași zonă geografică, care efectuează în numele membrilor săi operațiile de gestiune administrativă și contabilă necesare efectuării plății taxei pe excedent. În acest sens, Grecia este considerată o singură zonă geografică și poate asimila un organism public unui grup de cumpărători.3. Pentru a se asigura mai ales că nicio cantitate de lapte comercializat sau de alte produse lactate comercializate nu este exclusă din regimul de cote, Comisia poate adapta definiția termenului „vânzare directă”, prin intermediul unor acte delegate în temeiul articolului 80 alineatul (1) litera (i) şi respectând definiţia termenului „livrare” de la alineatul (1) litera (f).4. Pentru a se asigura că regimul cotelor de lapte acoperă toate situaţiile specifice, Comisia adoptă, prin intermediul unor acte delegate în temeiul articolului 80 alineatul (1) litera (h), definiţii specifice legate de funcţionarea regimului.Subsecțiunea IIRepartiția și gestionarea cotelorARTICOLUL 59 Cote naționale1. Cotele naționale pentru producția de lapte și de alte produse lactate comercializate pe șapte perioade consecutive de 12 luni începând din 1 aprilie 2008 (denumite în continuare „perioade de 12 luni”) sunt fixate în anexa VIII.2. Cotele menționate la alineatul (1) sunt repartizate între producători conform articolului 60, făcând distincție între livrări și vânzări directe. Depășirea cotelor naționale este stabilită la nivel național în fiecare stat membru, în conformitate cu prezenta secțiune, făcându-se distincția dintre livrări și vânzările directe.3. Cotele naționale din anexa VIII sunt fixate sub rezerva unei eventuale revizii în funcție de situația generală a pieții și a condițiilor speciale existente în anumite state membre.4. Pentru Bulgaria, Republica Cehă, Estonia, Cipru, Letonia, Lituania, Ungaria, Malta, Polonia, România, Slovenia și Slovacia, cotele naționale includ totalitatea cantităților de lapte sau de echivalent lapte livrate unui cumpărător sau vândute direct, chiar dacă sunt produse sau comercializate sub măsuri tranzitorii aplicabile în aceste țări.5. Comisia adoptă, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, toate măsurile necesare în vederea punerii în aplicare uniforme a prezentului articol în statele membre. Aceste norme pot avea ca obiect procedurile, notificările şi criteriile tehnice.Articolul 60 Cote individuale1. Cota sau cotele individuale ale producătorilor la data de 1 aprilie 2008 sunt egale cu cotele lor individuale la data de 31 martie 2008, fără a aduce atingere transferurilor, vânzărilor și conversiunilor care intră în vigoare la 1 aprilie 2008.2. Producătorii pot dispune de una sau de două cote individuale, una pentru livrări și cealaltă pentru vânzări directe. Conversiunea cantităților unui producător de la o cotă la alta nu poate fi realizată decât de către autoritatea competentă a statului membru la cererea producătorului, justificată în mod corespunzător.3. Dacă un producător dispune de două cote, calculul contribuției sale la eventuala taxă pe excedent datorată se face separat pentru fiecare dintre ele.4. Partea din cota națională finlandeză afectată livrărilor menționate la articolul 59 poate fi mărită de Comisie prin intermediul unor acte de punere în aplicare pentru a compensa producătorii „SLOM” finlandezi, până la concurența a 200 000 de tone. Această rezervă, care urmează să fie alocată în conformitate cu legislația Uniunii, se utilizează în exclusivitate în favoarea producătorilor al căror drept la o reluare a producției a fost alocat ca urmare a aderării.5. Cotele individuale sunt modificate, dacă este cazul, pentru fiecare dintre perioadele de 12 luni în cauză astfel încât, pentru fiecare stat membru, suma cotelor individuale pentru livrări și a celor pentru vânzări directe să nu depășească partea corespondentă din cota națională adaptată conform articolului 62, ținând cont de reducerile eventuale impuse pentru alimentarea rezervei naționale prevăzută la articolul 64.Articolul 61 Repartiția cotelor provenind din rezerva naționalăStatele membre adoptă reguli care să permită alocarea către producători, în funcție de criterii obiective (care trebuie) comunicate Comisiei, a tuturor sau a unei părți din cotele provenind din rezerva națională prevăzută la articolul 64.Articolul 62 Gestionarea cotelor1. Comisia adaptează, prin intermediul unor acte de punere în aplicare în temeiul articolului 81 litera (a), pentru fiecare stat membru și pentru fiecare perioadă, înainte de sfârșitul acesteia, repartiția între „livrări” și „vânzări directe” a cotelor naționale, ținând cont de conversiunile solicitate de către producători între cotele individuale pentru livrări și cele pentru vânzări directe.2. Statele membre transmit în fiecare an Comisiei, până la datele care urmează să fie stabilite de Comisie prin intermediul unor acte de punere în aplicare și conform unor norme stabilite de Comisie prin intermediul unor acte de punere în aplicare în temeiul articolului 316 alineatul (3), informațiile necesare:(a) adaptării menționate la alineatul (1) din prezentul articol;(b) calculării taxei pe excedent de plătit de către statul membru.3. Normele privind prezentul articol se adoptă prin intermediul unor acte delegate în temeiul articolului 80 alineatul (2) litera (b) și al unor acte de punere în aplicare în temeiul articolului 81 litera (g).Articolul 63 Conținutul de grăsimi1. Fiecărui producător îi este atribuit, pentru cota sau cotele individuale aplicate livrărilor care îi sunt alocate, un conținut de grăsimi de referință.2. Pentru cotele atribuite producătorilor la data de 31 martie 2008 conform articolului 60 alineatul (1), conținutul de grăsimi de referință menționat la alineatul (1) este egal cu conținutul de grăsimi de referință aplicat acelei cote la acea dată.3. Conținutul de grăsimi de referință este modificat în cursul conversiunilor menționate la articolul 60 alineatul (2), iar în cazul în care se achiziționează cote, este transferat sau transferat temporar în conformitate cu normele care urmează să fie stabilite de Comisie prin intermediul unor acte de punere în aplicare în temeiul articolului 81 litera (b).4. Pentru noii producători care au o cotă individuală pentru livrări alocată în întregime din rezerva națională, conținutul de grăsimi de referință este fixat în conformitate cu normele care urmează să fie stabilite de Comisie prin intermediul unor acte de punere în aplicare în temeiul articolului 81 litera (b).5. Conținutul de grăsimi de referință individual menționat la alineatul (1) este adaptat, dacă este cazul, la intrarea în vigoare a prezentului regulament și, ulterior, la începutul fiecărei perioade de 12 luni, de fiecare dată când este necesar, în așa fel încât, pentru fiecare stat membru, media ponderată a conținuturilor de grăsimi reprezentative individuale să nu depășească cu mai mult de 0,1 grame pe kg conținutul de grăsimi de referință stabilit în anexa IX.Articolul 64 Rezerva națională1. Fiecare stat membru constituie o rezervă națională ca parte a cotelor naționale fixate în anexa VIII, în special în vederea alocărilor prevăzute la articolul 61. Rezerva naţională este alimentată, după caz, prin retragerea unor cantități conform articolului 65, prin reținerea unor părți din transferuri conform articolului 69 sau prin reduceri lineare de ansamblu ale tuturor cotelor individuale. Aceste cote păstrează afectarea lor individuală, adică livrări sau vânzări directe.2. Orice cotă suplimentară alocată unui stat membru este afectată din oficiu rezervei naționale și împărțită în livrări și vânzări directe, potrivit nevoilor previzibile.3. Cotele afectate rezervei naționale nu au conținut de grăsimi de referință.Articolul 65 Cazuri de inactivitate1. Dacă o persoană fizică sau juridică deține cote individuale și nu mai întrunește condițiile menționate la articolul 58 alineatul (1) litera (c) pe durata unei perioade de 12 luni, aceste cote se întorc la rezerva națională cel târziu la data de 1 aprilie a anului calendaristic următor, în afara cazului în care persoana în cauză redevine producător în sensul articolului 58 alineatul (1) litera (c) anterior acestei date.În cazul în care persoana în cauză redevine producător cel târziu la sfârșitul celei de-a doua perioade de 12 luni următoare retragerii, toată sau o parte din cota individuală care i-a fost retrasă este restituită persoanei în cauză, cel târziu la data de 1 aprilie care urmează datei cererii sale.2. Dacă, pe durata unei perioade de cel puțin 12 luni, un producător nu comercializează o cantitate egală cu cel puțin 85% din cota sa individuală, statul membru poate decide dacă totul sau o parte din cota neutilizată este vărsată la rezerva națională și în ce condiții.Statul membru fixează condițiile în care o cotă este realocată producătorului în cauză în cazul în care acesta reia comercializarea.3. Alineatele (1) și (2) nu se aplică în caz de forță majoră sau în situații pe deplin justificate care afectează temporar capacitatea de producție a producătorilor și recunoscute de către autoritatea competentă.Articolul 66 Transferuri temporare1. Înainte de sfârșitul fiecărei perioade de 12 luni, statele membre autorizează, pentru perioada menționată, transferul temporar al unei părți din cotele individuale pe care producătorii care au dreptul la acestea nu intenționează să le folosească.Statele membre pot reglementa operațiunile de transfer în funcție de categoriile de producători sau de structurile producției de lapte, le pot limita la nivelul cumpărătorului sau în interiorul regiunilor, pot autoriza transferul total în cazurile menționate la articolul 65 alineatul (3) și pot determina în ce măsură persoana care efectuează transferul poate repeta operațiunile de transfer.2. Orice stat membru poate decide să nu pună în aplicare alineatul (1), pe baza unuia sau a ambelor dintre criteriile următoare:(a) necesitatea de a facilita schimbările și adaptările structurale;(b) necesități administrative imperioase.Articolul 67 Transferuri de cote împreună cu terenuri1. Cotele individuale sunt transferate împreună cu exploatațiile către producătorii care le preiau, în caz de vânzare, arendare, transmitere prin moștenire, anticipație de moștenire, sau orice alt transfer care comportă efecte juridice comparabile pentru producători, potrivit normelor detaliate care urmează a fi determinate de către statele membre ținând cont de suprafețele utilizate pentru producția de lapte sau de alte criterii obiective și, dacă este cazul, de un acord între părți. Partea din cota care, dacă este cazul, nu este transferată împreună cu exploatația este adăugată la rezerva națională.2. În cazul în care respectivele cote au fost sau sunt transferate conform alineatului (1) în cadrul contractelor de arendă sau prin alte mijloace care implică efecte juridice comparabile, statele membre pot decide, pe baza unor criterii obiective și pentru a se asigura că aceste cote sunt atribuite în mod exclusiv producătorilor, că respectiva cotă nu este transferată împreună cu exploataţia.3. În cazul transferului de terenuri autorităților publice și/sau pe motivul utilității publice sau atunci când transferul se realizează în scopuri neagricole, statele membre prevăd ca dispozițiile necesare pentru salvgardarea intereselor legitime ale părților să fie puse în aplicare, în special cele care îi permit producătorului care își încheie activitatea să continue producția de lactate, dacă dorește.4. În absența unui acord între părți, în cazul în care contractele de arendă urmează să expire fără posibilitatea de a fi prelungite în aceleași condiții, sau în situații care implică efecte legale comparabile, cotele individuale sunt transferate în totalitate sau parțial producătorilor care le preiau, potrivit dispozițiilor adoptate de către statele membre, ținând cont de interesele legitime ale părților.Articolul 68 Măsuri speciale de transfer1. În vederea unei bune restructurări a producției de lapte sau pentru ameliorarea mediului, statele membre pot, potrivit modalităților determinate de acestea și ținând cont de interesele legitime ale părților:(a) să acorde o indemnitate producătorilor care se angajează să abandoneze definitiv o parte sau întreaga producție de lapte, vărsată în una sau mai multe anuități, și să alimenteze rezerva națională cu cotele individuale astfel eliberate;(b) să determine, pe baza unor criterii obiective, condițiile potrivit cărora producătorii pot obține, la începutul unei perioade de 12 luni, contra plată, reafectarea de către autoritatea competentă sau de către organismul desemnat de aceasta, a cotelor individuale eliberate în mod definitiv la sfârșitul perioadei de 12 luni precedente de către alți producători, contra vărsării unei indemnizații egale plății menționate mai sus, într-una sau mai multe anuități;(c) să centralizeze și să supravegheze transferurile de cote fără teren;(d) să prevadă, în cazul unui transfer de terenuri destinate ameliorării mediului, punerea cotelor individuale în cauză la dispoziția producătorului care renunță la teren, în cazul în care acesta dorește să continue producția de lapte;(e) să determine, pe baza unor criterii obiective, regiunile sau zonele de colectare în interiorul cărora sunt autorizate, în scopul ameliorării structurii producției de lapte, transferurile definitive de cote fără transferul terenurilor corespondente;(f) să autorizeze, pe baza unei cereri adresate de producător autorității competente sau unui organism desemnat de aceasta, în scopul ameliorării structurii producției de lapte la nivelul exploatației sau pentru a permite extensificarea producției, transferul definitiv al cotelor fără transferul terenului aferent sau viceversa.2. Alineatul (1) poate fi pus în aplicare la nivel național, la nivelul teritorial corespunzător sau în zonele de colectare.Articolul 69 Reținerea cotelor1. În cazul transferurilor menționate la articolele 67 și 68, statele membre pot reține în beneficiul rezervei naționale o parte din cotele individuale, pe baza unor criterii obiective.2. În cazul în care cotele au fost sau sunt transferate conform articolelor 67 și 68 cu sau fără terenurile aferente în cadrul contractelor de arendă sau prin alte mijloace care implică efecte juridice comparabile, statele membre pot decide, pe baza unor criterii obiective și pentru ca aceste cote să fie atribuite exclusiv producătorilor, procentajul și condițiile în care cotele transferate sunt vărsate la rezerva națională.Articolul 70 Ajutor pentru achiziționarea cotelorVânzarea, transferarea sau alocarea cotelor în sensul prezentei secțiuni nu poate beneficia de nicio intervenție financiară a unei autorități publice legată în mod direct de achiziția de cote.Subsecțiunea IIIDepășirea cotelorARTICOLUL 71 Taxa pe excedent1. O taxă pe excedent este percepută pentru lapte și alte produse lactate comercializate peste cota națională stabilită conform subsecțiunii II.Taxa este fixată la 27,83 EUR pentru 100 de kilograme de lapte.Cu toate acestea, pentru perioadele de 12 luni care încep la 1 aprilie 2009 și la 1 aprilie 2010, taxa pe excedent pentru laptele livrat în exces la peste 106% din cota națională pentru livrări aplicabilă perioadei de 12 luni care începe la 1 aprilie 2008 se fixează la 150% din taxa menționată la al doilea paragraf.2. Prin derogare de la primul paragraf al alineatului (1), pentru perioadele de 12 luni care încep la 1 aprilie 2009 și la 1 aprilie 2010 și în ceea ce privește livrările, taxa pe excedent se percepe pentru laptele comercializat peste cota națională stabilită în temeiul subsecțiunii II și din care se scad cotele individuale pentru livrări care au alimentat rezerva națională, în conformitate cu articolul 68 alineatul (1) litera (a), începând cu 30 noiembrie 2009 și menținute în rezerva națională până la data de 31 martie din perioada de 12 luni în cauză.3. Statele membre sunt răspunzătoare față de Uniune cu taxa pe excedent care rezultă din depășirea cotei naționale, stabilită la nivel național și separat pentru livrări și vânzările directe; acestea varsă 99% din suma datorată către FEGA, între 16 octombrie și 30 noiembrie următor perioadei de 12 luni în cauză.4. Diferența dintre valoarea taxei pe excedent care rezultă din aplicarea alineatului (2) și cea care rezultă din aplicarea alineatului (1) primul paragraf se utilizează de către statul membru pentru finanțarea măsurilor de restructurare a sectorului produselor lactate.5. Dacă taxa pe excedent prevăzută la alineatul (1) nu a fost plătită înainte de data fixată și după consultarea Comitetului pentru fondurile agricole instituit prin Regulamentul (CE) nr. 1290/2005, Comisia deduce, prin intermediul unor acte de punere în aplicare în temeiul articolului 81 litera (d) din prezentul regulament, o sumă echivalentă taxei pe excedent neachitate din plățile lunare în sensul articolului 14 și al articolului 15 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1290/2005. Înainte de a lua decizia, Comisia avertizează statul membru în cauză, care își exprimă punctul de vedere în termen de o săptămână. Articolul 17 din Regulamentul (CE) nr. 1290/2005 nu se aplică.Articolul 72 Contribuția producătorilor la taxa pe excedent datoratăTaxa pe excedent este în întregime repartizată, conform articolelor 73 și 76, între producătorii care au contribuit la fiecare dintre depășirile cotelor naționale menționate la articolul 59 alineatul (2).Fără a aduce atingere articolului 73 alineatul (2) și articolului 76 alineatul (1), producătorii au obligația față de statele membre de a plăti contribuția lor la taxa pe excedent datorată, calculată conform articolelor 62, 63 și 73, pentru simplul fapt că au depășit cota sau cotele disponibile.Pentru perioadele de 12 luni care încep la 1 aprilie 2009 și la 1 aprilie 2010 și în ceea ce privește livrările, taxa pe excedent este repartizată în întregime, în conformitate cu articolele 73 și 76, între producătorii care au contribuit la depășirea cotei naționale, astfel cum a fost stabilită prin aplicarea articolului 71 alineatul (2).Articolul 73 Taxa pe excedent aplicată livrărilor1. Pentru a stabili decontul final al taxei pe excedent, cantitățile livrate de un producător sunt ajustate în sus sau în jos pentru a reflecta eventualele diferențe dintre conținutul de grăsimi real și cel de referință.La nivel național, taxa pe excedent se calculează pe baza sumei livrărilor, ajustată în conformitate cu primul paragraf.2. Contribuția fiecărui producător la plata taxei pe excedent se stabilește prin decizia statului membru, după ce orice parte inutilizată din cota națională alocată livrărilor a fost sau nu realocată, proporțional cu cotele individuale ale fiecărui producător sau conform unor criterii obiective care trebuie stabilite de către statele membre:(a) fie la nivel național, în funcție de depășirea de cotă a fiecărui producător;(b) fie, mai întâi, la nivelul cumpărătorului, iar apoi, dacă este cazul, la nivel național.În cazul în care se aplică articolul 71 alineatul (1) al treilea paragraf, statele membre se asigură, atunci când stabilesc contribuția fiecărui producător la taxa percepută în urma aplicării ratei superioare prevăzute la paragraful respectiv, că suma aferentă acestei contribuții este plătită proporțional de producătorii responsabili, în conformitate cu anumite criterii obiective care urmează să fie stabilite de statul membru.Articolul 74 Rolul cumpărătorilor1. Cumpărătorul este responsabil de colectarea de la producători a contribuțiilor datorate de către aceștia în virtutea taxei pe excedent și achită organului competent al statului membru, anterior unei date și potrivit modalităților care urmează a fi fixate de Comisie prin intermediul unor acte de punere în aplicare în temeiul articolului 81 literele (d), (f) şi (g), valoarea acestor contribuții deduse din prețul laptelui plătit producătorilor responsabili de depășire sau, în absența acestei plăți, perceput prin orice alte mijloace adecvate.2. Dacă un cumpărător se substituie total sau parțial unuia sau mai multor cumpărători, cotele individuale de care dispun producătorii sunt luate în considerare pentru restul perioadei de 12 luni în curs, după deducerea cantităților deja livrate și ținând cont de conținutul lor de grăsimi. Prezentul alineat se aplică şi în cazul în care un producător trece de la un cumpărător la altul.3. Dacă, pe durata perioadei de referință, cantitățile livrate de un producător depășesc cota de care dispune, statul membru în cauză poate decide ca respectivul cumpărător să rețină sub titlu de avans la contribuția acestui producător la taxă, potrivit modalităților determinate de statul membru, o parte a prețului laptelui din toată livrarea acestui producător care depășește cota de care dispune pentru livrare. Statul membru poate să prevadă dispoziții specifice care le permit cumpărătorilor să rețină acest avans atunci când producătorii livrează mai multor cumpărători.Articolul 75 AprobareaActivitatea cumpărătorului este supusă unei aprobări prealabile de către statul membru potrivit criteriilor care urmează a fi stabilite de către Comisie prin intermediul unor acte delegate în temeiul articolului 80 alineatul (1) litera (f).Articolul 76 Taxa pe excedent în cazul vânzărilor directe1. În cazul vânzărilor directe și potrivit deciziei statului membru, contribuția producătorilor la plata taxei pe excedent se stabilește, după realocarea sau nu a părții neutilizate din cotele naționale afectate vânzărilor directe, la scară teritorială adecvată sau la nivel național.2. Statele membre stabilesc baza de calcul a contribuției producătorului la taxa pe excedent datorată din cantitatea totală de lapte vândut, transferat sau utilizat pentru fabricarea produselor lactate vândute sau transferate, prin aplicarea criteriilor fixate de Comisie.3. Pentru a stabili decontul final al taxei pe excedent, nu este luată în considerare nicio corecție privind conținutul de grăsimi.Articolul 77 Sume excedentare sau neachitate1. Dacă, în cazul livrărilor sau vânzărilor directe, se constată că taxa pe excedent este plătibilă și contribuția percepută de la producători este superioară taxei, statul membru poate:(a) să afecteze surplusul perceput în parte sau în totalitate pentru finanțarea măsurilor prevăzute la articolul 68 alineatul (1) litera (a) și/sau(b) să redistribuie taxa în parte sau în totalitate producătorilor care:(i) intră în categoriile prioritare stabilite de către statul membru pe baza criteriilor obiective și într-un termen care urmează a fi fixat de către Comisie sau(ii) sunt afectate unei situații excepționale care rezultă dintr-o dispoziție națională care nu are nicio legătură cu regimul de cote pentru lapte și alte produse lactate stabilite în prezentul capitol.2. Dacă se stabilește că nicio taxă pe excedente nu este plătibilă, avansurile de contribuție eventual percepute de către cumpărători sau de către statul membru sunt rambursate cel târziu la sfârșitul perioadei următoare de 12 luni.3. Dacă un cumpărător nu și-a respectat obligația de colectare a contribuției producătorilor la taxa pe excedent conform articolului 74, statul membru poate percepe valorile neplătite direct de la producător, fără a aduce atingere sancțiunilor pe care le poate aplica cumpărătorului vinovat.4. Dacă termenul de plată nu este respectat de către cumpărător sau producător, după caz, dobânzile de întârziere ce urmează a fi fixate de Comisie sunt plătite către statul membru.Secțiunea IV NORME DE PROCEDURă REFERITOARE LA COTELE DE ZAHăR şI DE LAPTESUBSECțIUNEA I NORME DE PROCEDURă REFERITOARE LA COTELE DE ZAHăRARTICOLUL 78 Competenţe delegate1. Pentru a garanta că întreprinderile prevăzute la articolul 51 îşi respectă obligaţiile, Comisia poate prevedea, prin intermediul unor acte delegate, norme cu privire la acordarea şi retragerea autorizaţiilor respectivelor întreprinderi, precum şi criteriile de aplicare a sancţiunilor administrative.2. Pentru a ţine seama de particularităţile din sectorul zahărului şi pentru a se asigura că interesele fiecărei părţi interesate sunt luate în considerare în mod adecvat, Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte delegate, noi definiţii, inclusiv în ceea ce priveşte producţia de zahăr, de izoglucoză şi de sirop de inulină, producţia unei întreprinderi şi condiţiile aplicabile vânzărilor în regiunile ultraperiferice.3. Pentru a garanta că producătorii de sfeclă sunt direct implicați în decizia de a reporta o anumită cantitate din producție, Comisia poate prevedea, prin intermediul unor acte delegate, norme privind reportarea zahărului.Articolul 79 Competenţe de executareÎn ceea ce privește întreprinderile prevăzute la articolul 51, Comisia poate stabili, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, norme cu privire la:(a) cererile de autorizare ale întreprinderilor, registrele care trebuie ținute de întreprinderile autorizate și informațiile pe care acestea trebuie să le furnizeze;(b) sistemul de controale pe care statele membre trebuie să le efectueze asupra întreprinderilor autorizate;(c) comunicările statelor membre către Comisie și către întreprinderile autorizate;(d) livrarea de materii prime către întreprinderi, inclusiv contractele de livrare și bonurile de livrare;(e) echivalența în ceea ce priveşte zahărul menționat la articolul 54 litera (a);(f) programul specific de aprovizionare pentru regiunile ultraperiferice;(g) exporturile menționate la articolul 54 litera (d);(h) cooperarea statelor membre în vederea efectuării unor controale eficace;(i) modificarea datelor prevăzute la articolul 56;(j) determinarea cantității excedentare, comunicările și plata taxei pe excedent prevăzute la articolul 57.Subsecțiunea IINorme de procedură referitoare la cotele de lapteARTICOLUL 80 Competenţe delegate1. Pentru a garanta că regimul cotelor de lapte își atinge obiectivul, în special în ceea ce priveşte utilizarea eficientă a cotelor individuale și calcularea, colectarea şi utilizarea corectă a taxei, Comisia adoptă, prin intermediul unor acte delegate, norme cu privire la:(a) conversiunea temporară şi definitivă a cotelor;(b) metodele de calcul al taxei;(c) realocarea cotelor neutilizate;(d) pragul de aplicare a corecţiei pentru conţinutul de grăsimi;(e) obligaţiile producătorilor de a livra cumpărătorilor autorizaţi;(f) autorizarea cumpărătorilor;(g) criteriile obiective pentru redistribuirea taxei pe excedent;(h) definițiile specifice legate de funcționarea regimului;(i) adaptarea definiției termenului „vânzare directă” ținând seama de definiția termenului „livrare” de la articolul 58 alineatul (1) litera (f).2. Pentru a se asigura că operatorii şi statele membre îşi respectă obligaţiile, Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte delegate, norme cu privire la:(a) sancţiunile aplicabile în cazul nerespectării obligaţiilor de către producători sau cumpărători, în special în ceea ce priveşte termenele de plată a taxei, livrarea către un cumpărător autorizat, comunicarea livrărilor şi a vânzărilor directe, transmiterea declaraţiilor incorecte, neactualizarea registrelor;(b) sancţiunile aplicabile statelor membre care nu îşi îndeplinesc obligaţiile prevăzute la articolul 62 alineatul (2).Articolul 81 Competenţe de executareComisia adoptă, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, toate normele necesare cu privire la:(a) conversiunea definitivă a cotelor şi repartizarea cotelor naţionale între livrări şi vânzări directe;(b) fixarea coeficientului pentru calcularea conţinutului de grăsimi al cotei individuale, corectarea conţinutului de grăsimi şi înregistrarea depăşirii conţinutului de grăsimi al cotei naţionale;(c) stabilirea echivalenţelor pentru lapte;(d) termenul limită şi faptul generator pentru rata de schimb aplicabilă la plata taxei şi pentru redistribuirea taxei pe excedent, precum şi reducerea avansurilor în cazul nerespectării termenelor;(e) ratele dobânzilor aplicabile în caz de întârziere a plăților, aplicarea corectă a taxei și utilizarea procentajului de 1% din taxă care nu trebuie vărsat în contul FEGA;(f) informarea producătorilor cu privire la noile definiţii, comunicarea cotelor individuale şi a taxei;(g) comunicarea de informaţii cu privire la aplicarea dispoziţiilor referitoare la taxele în sectorul laptelui;(h) întocmirea unui decont al cantităţilor livrate și a declarațiilor de vânzare directă;(i) obligațiile cumpărătorilor și ale producătorilor de a întocmi declarații, de a ține registre și de a furniza informații;(j) controalele asupra livrărilor și vânzărilor directe.Secțiunea VPotențialul de producție în sectorul vitivinicolSUBSECțIUNEA I PLANTăRI ILEGALEARTICOLUL 82 Plantări ilegale care au avut loc după data de 31 august 19981. Producătorii defrișează pe propria cheltuială suprafețele plantate cu viță-de-vie fără a avea dreptul corespunzător de plantare, dacă este cazul, după data de 31 august 1998.2. Până la efectuarea defrișării în temeiul alineatului (1), strugurii și produsele din struguri care provin de pe suprafețele menționate la alineatul respectiv pot fi puse în circulație doar în vederea distilării, exclusiv pe cheltuiala producătorului. Din produsele rezultate în urma distilării nu poate fi fabricat un alcool având un titru alcoolic existent mai mic sau egal cu 80% vol.3. Fără a aduce atingere, dacă este cazul, sancțiunilor anterioare impuse de statele membre, statele membre aplică, în cazul producătorilor care nu au respectat obligația defrișării, sancțiuni proporționale cu gravitatea, importanța și durata nerespectării.4. Sfârșitul interdicției tranzitorii de noi plantări la 31 decembrie 2015, prevăzută la articolul 89 alineatul (1), nu afectează obligațiile prevăzute la prezentul articol.Articolul 83 Regularizarea obligatorie a plantărilor ilegale efectuate înainte de 1 septembrie 19981. În schimbul achitării unei taxe și nu mai târziu de 31 decembrie 2009, producătorii regularizează suprafețele plantate cu viță-de-vie fără un drept corespunzător de plantare, după caz, înainte de 1 septembrie 1998.Fără a aduce atingere niciunei proceduri de închidere conturilor, primul paragraf nu se aplică în cazul suprafețelor regularizate în temeiul articolului 2 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1493/1999 al Consiliului[18].2. Taxa menționată la alineatul (1) se stabilește de către statele membre. Aceasta echivalează cu cel puțin dublul valorii medii a dreptului corespunzător de plantare pentru regiunea în cauză.3. Până la efectuarea regularizării în temeiul alineatului (1), strugurii și produsele din struguri care provin de pe suprafețele menționate la alineatul respectiv pot fi puse în circulație doar în vederea distilării, exclusiv pe cheltuiala producătorului. Din aceste produse nu poate fi fabricat un alcool având un titru alcoolic existent mai mic sau egal cu 80% vol.4. Suprafețele plantate ilegal menționate la alineatul (1) și neregularizate în conformitate cu respectivul alineat până la 31 decembrie 2009 sunt defrișate de către producătorii respectivi pe cheltuiala acestora.Statele membre aplică, în cazul producătorilor care nu respectă obligația defrișării, sancțiuni proporționale cu gravitatea, importanța și durata nerespectării.Până la efectuarea defrișării menționate la primul paragraf, alineatul (3) se aplică mutatis mutandis .5. Sfârșitul interdicției tranzitorii de noi plantări la 31 decembrie 2015, prevăzută la articolul 89 alineatul (1), nu afectează obligațiile prevăzute la alineatele (3) și (4).Articolul 84 Verificarea respectării interdicţiei de punere în circulaţie sau a distilării1. În ceea ce privește articolul 82 alineatul (2) și articolul 83 alineatele (3) și (4), statele membre solicită probe privind respectarea interdicției de punere în circulaţie a produselor în cauză sau, în cazul în care produsele în cauză sunt distilate, solicită prezentarea contractelor de distilare.2. Statele membre verifică respectarea interdicției de punere în circulație și distilarea menționate la alineatul (1). Acestea aplică sancțiuni în caz de nerespectare.3. Statele membre aduc la cunoștința Comisiei suprafețele de pe care sunt recoltate produsele care fac obiectul distilării și volumele corespunzătoare de alcool.Articolul 85 Măsuri adiacenteSuprafețele menționate la articolul 83 alineatul (1) primul paragraf, atâta timp cât nu sunt regularizate, și suprafețele menționate la articolul 82 alineatul (1) nu beneficiază de nicio măsură de sprijin național sau din partea Uniunii.Articolul 86 Competenţe delegate1. Pentru a se asigura că producătorii îşi îndeplinesc obligaţiile care le revin în temeiul prezentei subsecţiuni, Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte delegate, dispoziţii cu privire la interdicţia de punere în circulaţie a produselor menţionate la articolul 84 alineatul (1), precum şi sancţiunile pe care statele membre le pot impune în cazul nerespectării respectivelor obligaţii.2. În vederea depistării şi eliminării eficiente a plantărilor ilegale, Comisia poate adopta, prin intermediul unui act delegat, norme care să prevadă reducerea părţii din bugetul Uniunii alocate pentru măsurile de sprijin în cazul nerespectării de către statele membre a obligaţiei de a comunica date despre plantările ilegale.Articolul 87 Competenţe de executareComisia poate adopta, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, toate dispozițiile necesare cu privire la:(a) comunicările statelor membre;(b) colectarea de informații suplimentare referitor la comunicările statelor membre în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1227/2000 al Comisiei[19];(c) controalele care trebuie efectuate de statele membre şi informațiile pe care acestea trebuie să le comunice Comisiei referitor la respectivele controale.Subsecțiunea IIRegimul tranzitoriu al drepturilor de plantareARTICOLUL 88 DurataPrezenta subsecțiune se aplică până la 31 decembrie 2015.Articolul 89 Interdicția tranzitorie privind plantarea viței-de-vie1. Fără a aduce atingere articolului 166 și în special, alineatului (4), se interzice plantarea de viță-de-vie din soiurile de struguri de vinificație care pot fi clasificate conform articolului 166 alineatul (2).2. De asemenea, se interzice supraaltoirea soiurilor de struguri de vinificație care pot fi clasificate conform articolului 166 alineatul (2) pe alte soiuri decât soiurile de struguri de vinificație menționate la articolul respectiv.3. Sub rezerva alineatelor (1) și (2), plantarea și supraaltoirea în sensul acestor alineate sunt permise dacă sunt efectuate în temeiul:(a) unui drept de plantare nouă, în sensul articolului 90;(b) unui drept de replantare, în sensul articolului 91;(c) unui drept de plantare acordat dintr-o rezervă, în sensul articolelor 92 și 93.4. Drepturile de plantare menționate la alineatul (3) se acordă în hectare.5. Statele membre pot hotărî să mențină interdicția menționată la alineatul (1) pe teritoriul lor sau pe anumite părți ale teritoriului lor până la 31 decembrie 2018 cel târziu. În aceste cazuri, normele care reglementează regimul tranzitoriu al drepturilor de plantare, așa cum este stabilit în prezenta subsecțiune, inclusiv la prezentul articol, se aplică în consecință în statul membru respectiv.Articolul 90 Drepturile de plantare nouă1. Statele membre pot acorda producătorilor drepturi de plantare nouă pentru suprafețele:(a) destinate noilor plantări efectuate în cadrul măsurilor de comasare sau al măsurilor de expropriere pentru cauză de utilitate publică în conformitate cu legislația națională;(b) destinate unor activități experimentale;(c) destinate culturii de viță-mamă pentru altoi; sau(d) ale căror produse vitivinicole sunt destinate în exclusivitate consumului în gospodăria viticultorului.2. Drepturile de plantare nouă acordate se exercită:(a) de producătorul căruia îi sunt acordate;(b) înainte de sfârșitul celui de-al doilea an vinicol care urmează anului în care au fost acordate;(c) în scopurile în care au fost acordate.Articolul 91 Drepturile de replantare1. Statele membre acordă drepturi de replantare producătorilor care au efectuat o defrișare pe suprafața plantată cu viță-de-vie.Cu toate acestea, suprafețele defrișate pentru care s-a acordat o primă de defrișare în conformitate cu partea II titlul I capitolul III secțiunea IVa subsecțiunea III din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 nu generează drepturi de replantare.2. Statele membre pot acorda drepturi de replantare producătorilor care se angajează să efectueze o defrișare pe suprafața plantată cu viță-de-vie. În astfel de cazuri, suprafața în cauză este defrișată până la sfârșitul celui de-al treilea an de la plantarea noilor vițe pentru care s-au acordat drepturile de replantare.3. Drepturile de replantare acordate corespund unei suprafețe de cultură pură echivalente cu suprafața defrișată.4. Drepturile de replantare sunt exercitate în exploatația pentru care au fost acordate. Statele membre pot prevedea ca aceste drepturi să nu fie exercitate decât pe suprafața pe care s-a efectuat defrișarea.5. Prin derogare de la dispozițiile alineatului (4), statele membre pot decide că drepturile de replantare pot fi transferate, parțial sau în totalitate, unei alte exploatații de pe teritoriul aceluiași stat membru în următoarele cazuri:(a) dacă o parte a respectivei exploatații este transferată celei de-a doua exploatații;(b) dacă suprafețe de pe cea de-a doua exploatație sunt destinate:(i) producției de vinuri cu denumire de origine protejată sau cu indicație geografică protejată; sau(ii) culturii de viță-mamă pentru altoi.Statele membre iau măsurile necesare pentru ca aplicarea derogărilor prevăzute la primul paragraf să nu determine o mărire globală a potențialului de producție de pe teritoriul lor, în special dacă sunt efectuate transferuri de la suprafețe neirigate către suprafețe irigate.6. Alineatele (1)-(5) se aplică mutatis mutandis drepturilor similare cu drepturile de replantare, dobândite în temeiul unei legislații comunitare sau naționale anterioare.7. Drepturile de replantare acordate în temeiul articolului 4 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1493/1999 se utilizează în perioadele prevăzute în acest sens în respectivul regulament.Articolul 92 Rezervele naționale și regionale cu drepturi de plantare1. În vederea îmbunătățirii gestionării potențialului de producție, statele membre creează o rezervă națională sau rezerve regionale cu drepturi de plantare.2. Statele membre care au constituit rezerve naționale sau regionale cu drepturi de plantare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1493/1999 pot păstra aceste rezerve cât timp acestea aplică regimul tranzitoriu al dreptului de plantare în conformitate cu prezenta subsecțiune.3. Următoarele drepturi de plantare se alocă rezervelor naționale sau regionale dacă nu sunt utilizate în termenul prescris:(a) drepturile de plantare nouă;(b) drepturile de replantare;(c) drepturile de plantare acordate din rezervă.4. Producătorii pot transfera drepturile de replantare către rezervele naționale sau regionale. Condițiile unui astfel de transfer, efectuat, dacă este cazul, în schimbul unei plăți din fondurile naționale, se stabilesc de către statele membre, în funcție de interesele legitime ale părților.5. Prin derogare de la alineatul (1), statele membre pot decide să nu pună în aplicare un sistem de rezerve, cu condiția să poată dovedi că există pe teritoriul lor un sistem alternativ eficient pentru gestionarea drepturilor de plantare. Dacă este necesar, sistemul alternativ poate deroga de la dispozițiile relevante ale prezentei subsecțiuni.Primul paragraf se aplică și statelor membre care încetează să administreze rezerve naționale sau regionale în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1493/1999.Articolul 93 Acordarea drepturilor de plantare din rezervă1. Statele membre pot acorda drepturi dintr-o rezervă:(a) cu titlu gratuit producătorilor în vârstă de până la patruzeci de ani, care posedă capacități profesionale suficiente, care se stabilesc pentru prima dată și care au calitatea de șefi ai exploatației viticole;(b) în schimbul unei plăți efectuate la fondurile naționale sau, eventual, regionale, producătorilor care au intenția de a utiliza drepturile pentru a planta podgorii a căror producție are un debușeu asigurat.Statele membre definesc criteriile de stabilire a cuantumului plății prevăzute la primul paragraf litera (b), care poate varia în funcție de viitorul produs final al podgoriilor respective și de perioada tranzitorie rămasă în care se aplică interdicția de noi plantări, prevăzută la articolul 89 alineatele (1) și (2).2. În cazul în care drepturile de plantare dintr-o rezervă sunt utilizate, statele membre se asigură că:(a) locul în care sunt exercitate drepturile de plantare acordate din rezervă, precum și soiurile și tehnicile utilizate pentru cultură garantează compatibilitatea producției ulterioare cu cererea de pe piață;(b) randamentele sunt reprezentative pentru media regiunii în care sunt utilizate aceste drepturi, în special dacă drepturile de plantare provenite de pe suprafețe neirigate sunt utilizate pe suprafețe irigate.3. Drepturile de plantare acordate dintr-o rezervă care nu sunt utilizate înainte de sfârșitul celui de-al doilea an vinicol după cel în cursul căruia au fost acordate se retrag și sunt reatribuite rezervei.4. Drepturile de plantare dintr-o rezervă își pierd valabilitatea dacă nu sunt acordate înainte de sfârșitul celui de-al cincilea an vinicol de la atribuirea lor pe acea rezervă.5. Dacă într-un stat membru există rezerve regionale, acesta poate stabili norme care să autorizeze transferul drepturilor de plantare între rezervele regionale. Dacă într-un stat membru coexistă rezerve regionale și naționale, acesta poate, de asemenea, să autorizeze transferuri între astfel de rezerve.Transferurile pot fi afectate de un coeficient de reducere.Articolul 94 De minimisPrezenta subsecțiune nu se aplică în statele membre în care regimul comunitar al drepturilor de plantare nu s-a aplicat până la 31 decembrie 2007.Articolul 95 Norme naționale mai stricteStatele membre pot adopta norme naționale mai stricte în ceea ce privește acordarea drepturilor de plantare nouă sau a celor de replantare. Acestea pot impune ca cererile respective și informațiile relevante care urmează să fie furnizate în acest sens să fie completate cu informații suplimentare necesare în scopul monitorizării evoluției potențialului de producție.Articolul 96 Competenţe delegate1. Pentru a evita o creștere a potențialului de producție, Comisia poate, prin intermediul unor acte delegate,(a) să întocmească o listă de cazuri în care defrișarea nu generează drepturi de replantare;(b) să adopte norme privind transferul drepturilor de plantare între rezerve;(c) să interzică comercializarea vinului sau a produselor vitivinicole destinate în exclusivitate consumului de către familia viticultorului.2. Pentru a asigura tratamentul egal al producătorilor care procedează la defrişări, Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte delegate, norme destinate să asigure eficacitatea defrişărilor atunci când se acordă drepturi de replantare.3. În vederea protejării fondurilor Uniunii, precum și a identității, a provenienței și a calităţii vinurilor Uniunii, Comisia poate, prin intermediul unor acte delegate:(a) să prevadă înfiinţarea unei bănci analitice de date izotopice care să contribuie la depistarea fraudelor şi care să fie concepută pe baza eşantioanelor colectate de statele membre, precum şi norme privind băncile de date ale statelor membre;(b) să adopte norme privind organismele de control şi asistenţa reciprocă între acestea;(c) să adopte norme privind utilizarea în comun a constatărilor statelor membre;(d) să adopte norme privind tratarea sancţiunilor în cazul situaţiilor excepţionale.Articolul 97 Competenţe de executareComisia poate adopta, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, toate măsurile care se impun referitor la prezenta subsecțiune, inclusiv norme cu privire la:(a) acordarea de drepturi de plantare nouă, inclusiv obligațiile de înregistrare și de comunicare;(b) transferul drepturilor de replantare, inclusiv coeficientul de reducere;(c) registrele care trebuie ținute de statele membre și comunicările către Comisie, inclusiv eventuala alegere a unui sistem de rezervă;(d) acordarea drepturilor de plantare din rezervă;(e) controalele care trebuie efectuate de statele membre şi informațiile pe care acestea trebuie să le comunice Comisiei referitor la respectivele controale;(f) comunicarea, de către statele membre, a intenţiei de a aplica articolul 89 alineatul (5) pe teritoriul lor.Subsecțiunea IIINorme de comercializare pentru îmbunătățirea și stabilizarea funcționării pieței comune a vinurilorARTICOLUL 98 Norme de comercializare pentru îmbunătățirea și stabilizarea funcționării pieței comune a vinurilor1. În vederea îmbunătățirii și stabilizării funcționării pieței comune a vinurilor, inclusiv a strugurilor, musturilor și vinurilor din care rezultă, statele membre producătoare pot stabili norme de comercializare privind reglementarea ofertei, în special prin punerea în aplicare a deciziilor luate de organizațiile interprofesionale menționate la articolul 210 alineatul (3) și la articolul 227.Aceste norme trebuie să fie proporționale cu obiectivul urmărit și nu trebuie:(a) să se refere la tranzacții ulterioare primei desfaceri pe piață a produsului în cauză;(b) să permită fixarea prețurilor, inclusiv cu titlu orientativ sau de recomandare;(c) să indisponibilizeze un procent excesiv din recoltă, care ar fi în mod normal disponibil;(d) să permită refuzul eliberării atestatelor naționale și ale Uniunii necesare circulației și comercializării vinurilor, dacă această comercializare este conformă cu normele menționate anterior.2. Normele menționate la alineatul (1) trebuie aduse in extenso la cunoștința operatorilor prin apariția într-o publicație oficială a respectivului stat membru.3. Obligațiile de raportare menționate la articolul 227 alineatul (3) se aplică în ceea ce privește deciziile sau acțiunile statelor membre în conformitate cu prezentul articol.CAPITOLUL IVRegimuri de ajutoareSecțiunea IRestituirea la producție în sectorul zahăruluiARTICOLUL 99 Restituiri la producție1. O restituire la producție poate fi acordată pentru produsele din sectorul zahărului enumerate în anexa I partea III literele (b)-(e) dacă zahărul excedentar sau importat, izoglucoza excedentară sau siropul de inulină excedentar nu sunt disponibile la un preț corespunzător prețului mondial pentru fabricarea produselor menționate la articolul 55 alineatul (2) literele (b) și (c).2. Măsurile cu privire la stabilirea restituirii la producţie menţionate la alineatul (1) sunt luate de Consiliu în conformitate cu articolul 43 alineatul (3) din tratat.Articolul 100 Condiţii de acordarePentru a ţine seama de particularităţile pieţei de zahăr în afara cotei din Uniune, Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte delegate, condiţiile de acordare a restituirilor la producţie menţionate în prezenta secţiune.Secțiunea IIAjutoare în sectorul laptelui și al produselor lactateSUBSECțIUNEA I AJUTOR PENTRU UTILIZăRI SPECIALEARTICOLUL 101 Ajutor pentru lapte degresat și lapte praf degresat folosit ca hrană pentru animale1. În cazul în care surplusurile de produse lactate apar sau este probabil să apară, creând sau riscând să creeze un dezechilibru grav pe piață, Comisia poate decide, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, acordarea unui ajutor pentru laptele degresat sau laptele praf degresat produs în Uniune și destinat să fie utilizat ca hrană pentru animale în conformitate cu condițiile și standardele de produs care urmează să fie stabilite de Comisie prin intermediul unor acte delegate în temeiul articolului 103.În sensul prezentului articol, zara și zara praf sunt asimilate laptelui degresat și laptelui praf degresat.2. Măsurile cu privire la stabilirea valorii ajutorului sunt luate de Consiliu în conformitate cu articolul 43 alineatul (3) din tratat.Articolul 102 Ajutor pentru laptele degresat transformat în cazeină și cazeinați1. În cazul în care surplusurile de produse lactate apar sau este probabil să apară, creând sau riscând să creeze un dezechilibru grav pe piață, Comisia poate decide, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, acordarea unui ajutor pentru laptele degresat produs în Uniune şi transformat în cazeină sau cazeinați, în conformitate cu condițiile și standardele de produs pentru laptele în cauză şi pentru cazeina şi cazeinații obținuți din el care urmează să fie stabilite de Comisie prin intermediul unor acte delegate în temeiul articolului 103.2. Măsurile cu privire la stabilirea valorii ajutorului sunt luate de Consiliu în conformitate cu articolul 43 alineatul (3) din tratat.Articolul 103 Competenţe delegate1. Pentru a asigura realizarea obiectivelor ajutoarelor prevăzute la articolele 101 şi 102, Comisia poate, prin intermediul unor acte delegate, să definească produsele care pot beneficia de respectivele ajutoare şi să stabilească condiţiile şi standardele referitoare la utilizarea produselor, precum şi la aprobarea şi retragerea aprobării întreprinderilor care utilizează produsele pentru a putea solicita un ajutor.2. Pentru a garanta că laptele degresat şi laptele praf degresat pentru care se acordă ajutor în conformitate cu articolele 101 şi 102 este utilizat în scopurile prevăzute, Comisia poate să stabilească, prin intermediul unor acte delegate, registrele pe care trebuie să le ţină întreprinderile.3. Pentru a se asigura că operatorii îşi respectă obligaţiile, Comisia, prin intermediul unor acte delegate:(a) solicită constituirea unei garanţii în cazul acordării unui avans din ajutor şi atunci când operatorii participă la proceduri de licitaţie pentru a achiziționa lapte praf degresat în cadrul intervenţiei publice;(b) poate introduce sancţiuni în cazurile în care operatorii nu respectă regulile regimului sau atunci când valoarea ajutorului solicitat şi vărsat este mai mare decât ar trebui.Articolul 104 Competenţe de executareComisia poate să adopte, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, măsurile care se impun în ceea ce priveşte articolele 101 şi 102 şi poate să determine în special:(a) adaptarea ratei ajutorului în funcţie de calitatea laptelui degresat utilizat;(b) cerințele de ambalare, informaţiile care trebuie să figureze pe ambalaje, cerințele referitoare la produsele transportate în vrac;(c) cerințele privind livrarea hranei pentru animale;(d) controalele și inspecțiile care trebuie efectuate de statele membre şi metodele de analiză care trebuie utilizate;(e) procedurile aplicabile cererilor şi reclamaţiilor şi procedurile de plată a ajutorului;(f) procedurile aplicabile atunci când laptele praf degresat provine din intervenţie publică şi este utilizat ca hrană pentru animale.Subsecțiunea IICondiţii de producţie a brânzeturilorARTICOLUL 105 Utilizarea cazeinei și a cazeinaților la fabricarea brânzeturilor1. În cazul în care se acordă un ajutor în temeiul articolului 102, utilizarea cazeinei și a cazeinaților la fabricarea brânzeturilor poate fi supusă unei autorizări prealabile, care se acordă numai în cazul în care această utilizare constituie o condiție necesară pentru producerea produselor respective.2. În sensul prezentei subsecțiuni:(a) „brânzeturi” înseamnă produsele care sunt clasificate la codul NC 0406 și care sunt fabricate pe teritoriul Uniunii;(b) „cazeină și cazeinați” înseamnă produsele care sunt clasificate la codurile NC 3501 10 90 și 3501 90 90 și care sunt utilizate ca atare sau sub formă de amestec.Articolul 106 Competenţe delegatePentru a asigura realizarea obiectivelor prevăzute la articolul 102, Comisia poate să adopte, prin intermediul unor acte delegate, norme cu privire la:(a) utilizarea cazeinei și a cazeinaților menționați la articolul 105 sub rezerva unei autorizări prealabile;(b) limitarea utilizării cazeinei și a cazeinaților la procentajul maxim de cazeină și cazeinați care trebuie încorporat în brânzeturi pe baza unor criterii obiective, ținând seama de cerințele tehnologice;(c) sancțiunile aplicabile în cazul utilizării fără autorizație a cazeinei și a cazeinaților.Articolul 107 Competenţe de executareComisia poate adopta, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, toate măsurile care se impun în ceea ce priveşte utilizarea cazeinei şi a cazeinaţilor menţionaţi la articolul 105, inclusiv, în special:(a) condiţiile în care statele membre trebuie să acorde autorizaţiile pentru utilizarea cazeinei şi a cazeinaţilor;(b) obligațiile care le revin întreprinderilor autorizate în conformitate cu litera (a);(c) controalele și inspecțiile care trebuie efectuate de statele membre şi registrele care trebuie ţinute.Subsecțiunea IIIAjutor pentru furnizarea de produse lactate elevilorArticolul 108 Furnizarea de produse lactate elevilor1. Uniunea acordă un ajutor pentru furnizarea, către elevii din instituțiile de învățământ, de anumite produse lactate prelucrate clasificate la codurile NC 0401, 0403, 0404 90 şi 0406 sau la codul NC 2202 90.2. Statele membre pot acorda, pe lângă ajutorul din partea Uniunii prevăzut la alineatul (1), un ajutor național pentru furnizarea produselor menţionate la alineatul (1) elevilor din instituţiile de învăţământ. Statele membre pot finanța ajutoarele naționale prin intermediul unei taxe în sectorul lactatelor sau prin orice altă contribuție din partea sectorului lactatelor.3. Măsurile cu privire la stabilirea ajutorului din partea Uniunii pentru orice tip de lapte sunt luate de Consiliu în conformitate cu articolul 43 alineatul (3) din tratat.4. Ajutorul Uniunii prevăzut la alineatul (1) se acordă pentru o cantitate maximă de 0,25 litri echivalent lapte pe elev şi pe zi.Articolul 109 Competenţe delegate1. Pentru a ține seama de evoluția tendințelor consumului de produse lactate și de inovațiile și progresele observate pe piața acestor produse, Comisia stabileşte, prin intermediul unor acte delegate, produsele menţionate la articolul 108 alineatul (1).2. Pentru ca beneficiarii şi solicitanţii adecvaţi să poată avea dreptul la ajutorul menţionat la articolul 108 alineatul (1), Comisia adoptă, prin intermediul unor acte delegate, condiţiile de acordare a ajutorului.Pentru a se asigura că solicitanţii își respectă obligațiile, Comisia adoptă, prin intermediul unor acte delegate, măsuri de prevenire a fraudei și a neregulilor, inclusiv:(a) suspendarea dreptului de a participa la regimul de ajutor,(b) constituirea unei garanţii de executare în cazul virării unui avans din ajutor şi(c) aplicarea de sancţiuni pentru a descuraja comportamentul fraudulos.3. Pentru a garanta că ajutorul se reflectă în preţul la care sunt puse la dispoziţie produsele în cadrul regimului, Comisia poate prevedea, prin intermediul unor acte delegate, norme privind crearea unui sistem de monitorizare a preţurilor în cadrul regimului de ajutor.4. Pentru a promova o mai bună cunoaştere a regimului de ajutor, Comisia poate solicita instituţiilor de învăţământ, prin intermediul unor acte delegate, să comunice contribuţia Uniunii la finanţarea acţiunii.Articolul 110 Competenţe de executareComisia poate adopta, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, toate măsurile care se impun, în special în ceea ce priveşte:(a) cantitatea maximă eligibilă pentru ajutor;(b) gestionarea sistemului de monitorizare a preţurilor conform articolului 109 alineatul (3);(c) aprobarea solicitanţilor, a cererilor de ajutor şi a plăţilor;(d) controalele;(e) modalităţile de promovare a regimului;(f) comunicarea de informaţii Comisiei.Secțiunea IVAjutoare în sectorul hameiuluiARTICOLUL 111 Ajutoare pentru organizațiile de producători1. Uniunea finanţează o plată către organizaţiile de producători din sectorul hameiului recunoscute în conformitate cu articolul 209, în vederea finanţării obiectivelor menţionate la respectivul articol.2. Pentru Germania, fondurile Uniunii alocate pentru plata organizațiilor de producători menţionate la alineatul (1) se ridică la 2 277 000 EUR pe an.Articolul 112 Competenţe delegatePentru a se asigura că ajutoarele finanțează realizarea obiectivelor prevăzute la articolul 209, Comisia poate să adopte, prin intermediul unor acte delegate, norme cu privire la:(a) cererile de ajutor, inclusiv norme privind termenele limită și documentele aferente;(b) dreptul la ajutor, inclusiv norme privind suprafețele cultivate cu hamei eligibile și calcularea sumelor plătibile fiecărei organizații de producători;(c) sancţiunile aplicabile în cazul plăţilor neîntemeiate.Articolul 113 Competenţe de executareComisia poate adopta, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, măsurile care se impun referitor la prezenta secțiune cu privire la:(a) plata ajutorului;(b) controale și inspecții.Secțiunea VAjutoare în sectorul uleiului de măsline și al măslinelor de masăARTICOLUL 114 Ajutoare pentru organizațiile de operatori1. Uniunea finanțează programe de lucru trienale care urmează să fie stabilite de organizațiile de operatori definite la articolul 212 într-unul sau mai multe dintre domeniile următoare:(a) monitorizarea şi gestionarea administrativă a pieţei în sectorul uleiului de măsline şi al măslinelor de masă;(b) ameliorarea impactului cultivării măslinelor asupra mediului;(c) ameliorarea calităţii producţiei de ulei de măsline şi de măsline de masă;(d) sistemele de trasabilitate, certificarea şi protejarea calităţii uleiului de măsline şi a măslinelor de masă, în special controlul calităţii uleiurilor de măsline vândute consumatorilor finali, sub autoritatea administraţiilor naţionale;(e) diseminarea de informații despre activitatea organizaţiilor de operatori în vederea ameliorării calităţii uleiului de măsline.2. Finanţarea anuală a programelor de lucru de către Uniune se ridică la:(a) 11 098 000 EUR pentru Grecia;(b) 576 000 EUR pentru Franța și(c) 35 991 000 EUR pentru Italia.3. Finanțarea maximă de către Uniune a programelor de lucru menționate la alineatul (1) este limitată la o parte din valoarea rezervată de către statele membre. Această finanțare vizează costurile eligibile în limita a:(a) 100% pentru activitățile desfășurate în domeniile prevăzute la alineatul (1) literele (a) și (b);(b) 100% pentru investițiile în active fixe și 75% pentru celelalte activități desfășurate în domeniul prevăzut la alineatul (1) litera (c);(c) 75% pentru programele de lucru desfășurate în cel puțin trei țări terțe sau state membre neproducătoare de către organizațiile de operatori desemnate din cel puțin două state membre producătoare, în domeniile menționate la alineatul (1) literele (d) și (e), și 50% pentru celelalte activități desfășurate în aceleași domenii.Statul membru respectiv asigură o finanțare suplimentară reprezentând până la 50% din costurile neacoperite de finanțarea din partea Uniunii.4. Fără a aduce atingere eventualelor dispoziții care pot fi adoptate de Comisie în temeiul articolului 318, statele membre verifică modul de îndeplinire a condițiilor de alocare a finanțării din partea Uniunii. În acest scop, statele membre efectuează un audit al programelor de lucru și pun în aplicare un plan de controale asupra unui eșantion selecționat pe baza unei analize a riscurilor și cuprinzând cel puțin 30% din organizațiile de producători pe an și toate celelalte organizații de operatori care beneficiază de o finanțare din partea Uniunii în temeiul prezentului articol.Articolul 115 Competenţe delegate1. Pentru a garanta că ajutoarele prevăzute la articolul 114 își îndeplinesc obiectivele de ameliorare a calității producției de ulei de măsline și de măsline de masă, Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte delegate, norme cu privire la:(a) condițiile de aprobare a organizațiilor de operatori și de suspendare sau de retragere a respectivei aprobări;(b) măsurile eligibile pentru finanțare din partea Uniunii;(c) acordarea de fonduri din partea Uniunii destinate unor măsuri speciale;(d) activitățile și costurile neeligibile pentru o finanțare din partea Uniunii;(e) selectarea și aprobarea programelor de lucru.2. Pentru a se asigura că operatorii îşi respectă obligaţiile, Comisia poate impune, prin intermediul unor acte delegate:(a) constituirea unei garanții în cazul virării unui avans din ajutor;(b) sancțiunile aplicabile în cazul depistării unor nereguli.Articolul 116 Competenţe de executareComisia poate adopta, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, măsurile care se impun referitor la prezenta secțiune cu privire la:(a) monitorizarea cheltuielilor programului;(b) realizarea unor programe de lucru și modificarea acestora;(c) plata ajutorului, inclusiv a avansurilor;(d) comunicarea de informații despre programele de lucru de către beneficiari;(e) controale și inspecții;(f) comunicările statelor membre către Comisie.Secțiunea VIAjutoare în sectorul fructelor și al legumelorSUBSECțIUNEA I GRUPURI DE PRODUCăTORIArticolul 117 Ajutoare pentru grupuri de producători1. În cursul perioadei de tranziție permise în temeiul articolului 217, statele membre pot acorda grupurilor de producători din sectorul fructelor și al legumelor care au fost înființate cu scopul de a fi recunoscute ca organizații de producători următoarele:(a) ajutoare pentru a încuraja înființarea și pentru a facilita funcționarea administrativă a acestora;(b) ajutoare, furnizate fie direct, fie prin intermediul instituțiilor de credit, care să acopere o parte a investițiilor necesare pentru obținerea recunoașterii și prevăzute în planul de recunoaștere menționat la articolul 217 alineatul (1) al treilea paragraf.2. Ajutoarele menționate la alineatul (1) sunt rambursate de Uniune în conformitate cu normele privind finanțarea unor astfel de ajutoare, inclusiv pragurile, plafoanele și intensitatea finanțării din partea Uniunii, norme care urmează să fie adoptate de Comisie prin intermediul unor acte delegate în temeiul articolului 118.3. Ajutoarele menționate la alineatul (1) litera (a) se stabilesc pentru fiecare grup de producători pe baza propriei producții comercializate, valoarea ajutorului pentru primul, al doilea, al treilea, al patrulea și al cincilea an fiind următoarea:(a) 10%, 10%, 8%, 6% și, respectiv, 4 % din valoarea producției comercializate în statele membre care au aderat la Uniunea Europeană la 1 mai 2004 sau după această dată; și(b) 5%, 5%, 4%, 3% și, respectiv, 2% din valoarea producției comercializate în regiunile ultraperiferice ale Uniunii menționate la articolul 349 din tratat sau în insulele mai mici din Marea Egee menționate la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1405/2006 al Consiliului[20].Aceste rate procentuale pot fi reduse în funcție de valoarea producției comercializate care depășește un anumit prag. Ajutorului care poate fi acordat unui grup de producători în oricare dintre ani i se poate aplica un plafon.Articolul 118 Competenţe delegatePentru a asigura o utilizare eficientă și orientată a ajutoarelor în favoarea grupurilor de producători din sectorul fructelor şi al legumelor, Comisia adoptă, prin intermediul unor acte delegate, norme cu privire la:(a) finanțarea planurilor de recunoaștere ale grupurilor de producători;(b) pragurile și plafoanele ajutoarelor și intensitatea cofinanțării din partea Uniunii;(c) baza de calcul a ajutoarelor, inclusiv valoarea producției comercializate a unui grup de producători;(d) eligibilitatea grupurilor de producători;(e) principalele activități ale unui grup de producători;(f) conținutul, prezentarea și aprobarea planurilor de recunoaștere;(g) condițiile în care grupurile de producători pot solicita modificări ale planurilor de recunoaștere;(h) ajutoare pentru investiții;(i) fuzionarea grupurilor de producători și continuitatea ajutoarelor.Articolul 119 Competenţe de executareComisia poate adopta, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, toate măsurile care se impun referitor la prezenta subsecțiune cu privire la:(a) cererile de ajutor, inclusiv plata ajutoarelor;(b) implementarea planurilor de recunoaștere;(c) consecințele recunoașterii.Subsecțiunea II FONDURI șI PROGRAME OPERAțIONALEArticolul 120 Fonduri operaționale1. Organizațiile de producători din sectorul fructelor și al legumelor pot crea un fond operațional. Fondul este finanțat prin:(a) contribuțiile financiare ale membrilor sau ale organizației de producători;(b) ajutor financiar din partea Uniunii, care poate fi acordat organizațiilor de producători în conformitate cu termenii și condițiile stabilite prin actele delegate și în actele de punere în aplicare pe care Comisia urmează să le adopte în temeiul articolelor 126 și 127.2. Fondurile operaționale se utilizează numai pentru finanțarea programelor operaționale aprobate de statele membre în conformitate cu articolul 125.Articolul 121 Programe operaționale1. Programele operaționale în sectorul fructelor și al legumelor urmăresc două sau mai multe dintre obiectivele menționate la articolul 209 litera (c) sau dintre următoarele obiective:(a) planificarea producției;(b) ameliorarea calității produselor;(c) creșterea valorii comerciale a produselor;(d) promovarea produselor, proaspete sau prelucrate;(e) măsuri de protecție a mediului și metode de producție care să respecte mediul; inclusiv agricultura ecologică;(f) prevenirea și gestionarea crizelor.2. Prevenirea și gestionarea crizelor se concentrează pe evitarea și soluționarea crizelor de pe piețele de fructe și legume, acoperind în acest context:(a) retragerea de pe piață;(b) recoltarea înainte de coacere sau nerecoltarea fructelor și a legumelor;(c) promovarea și comunicarea;(d) măsuri de formare;(e) asigurarea recoltei;(f) sprijin pentru costurile administrative antrenate de înființarea fondurilor mutuale.Măsurile de prevenire și gestionare a crizelor, inclusiv rambursările de credite și dobânzi menționate la al treilea paragraf, nu includ mai mult de o treime din cheltuielile efectuate în cadrul programului operațional.Pentru a putea finanța măsurile de prevenire și gestionare a crizelor, organizațiile de producători pot obține credite în condiții comerciale. În acest caz, rambursarea creditului și a dobânzilor aferente poate fi considerată ca parte a programului operațional, putând astfel fi eligibilă pentru ajutor financiar din partea Uniunii în temeiul articolului 122. Orice acțiune specifică de prevenire și gestionare a crizelor se finanțează fie prin astfel de credite, fie direct, fiind permisă doar una dintre aceste variante.3. Statele membre se asigură că:(a) programele operaționale includ două sau mai multe acțiuni de protecție a mediului; sau(b) cel puțin 10% din cheltuielile efectuate în cadrul programelor operaționale provin din acțiuni de protecție a mediului.Acțiunile de protecție a mediului respectă cerințele privind plățile pentru agromediu enunțate la articolul 39 alineatul (3) primul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1698/2005.În cazul în care cel puțin 80% dintre producători, membri ai unei organizații de producători, trebuie să respecte unul sau mai multe angajamente de agromediu identice în conformitate cu respectiva dispoziție, fiecare dintre respectivele angajamente se consideră a fi o acțiune de protecție a mediului în sensul primului paragraf litera (a).Sprijinul pentru acțiunile de protecție a mediului menționat la primul paragraf acoperă costurile suplimentare și pierderile de venit care rezultă din respectivele acțiuni.[4. În Bulgaria și în România, alineatul (3) se aplică numai de la 1 ianuarie 2011.]5. Investițiile care sporesc presiunea asupra mediului sunt permise doar în situațiile în care sunt puse în practică metode eficiente de protecție a mediului împotriva acestor presiuni.Articolul 122 Ajutor financiar din partea Uniunii1. Ajutorul financiar din partea Uniunii este egal cu valoarea contribuțiilor financiare menționate la articolul 120 alineatul (1) litera (a) plătite efectiv, dar limitat la 50% din valoarea reală a cheltuielilor suportate.2. Ajutorul financiar din partea Uniunii este limitat la 4,1% din valoarea producției comercializate a fiecărei organizații de producători.Cu toate acestea, respectivul procentaj poate fi majorat la 4,6% din valoarea producției comercializate, cu condiția ca suma ce depășește 4,1% din valoarea producției comercializate să fie utilizată numai pentru măsurile de prevenire și gestionare a crizelor.3. La cererea organizației de producători, procentajul menționat la alineatul (1) este de 60% pentru un program operațional sau pentru o parte dintr-un program operaţional dacă acesta întrunește cel puțin una dintre condițiile următoare:(a) este prezentat de mai multe organizații de producători din Uniune care funcționează în state membre diferite conform sistemelor transnaționale;(b) este prezentat de una sau mai multe organizații de producători implicate în sisteme care funcționează pe bază interprofesională;(c) acoperă numai ajutorul specific acordat pentru producția de produse ecologice reglementate de Regulamentul (CE) nr. 834/2007 al Consiliului[21];(d) este prezentat de o organizație de producători dintr-un stat membru care a aderat la Uniunea Europeană la 1 mai 2004 sau ulterior, pentru acțiuni desfășurate până la sfârșitul anului 2013;(e) este primul program prezentat de o organizație de producători recunoscută care a fuzionat cu o altă organizație de producători recunoscută;(f) este primul program prezentat de o asociație de organizații de producători recunoscută;(g) este prezentat de organizații de producători din state membre în care organizațiile de producători comercializează mai puțin de 20% din producția de fructe și de legume;(h) este prezentat de o organizație de producători dintr-una din regiunile ultraperiferice ale Uniunii;(i) acoperă numai ajutorul specific pentru acțiuni de promovare a consumului de fructe și legume în rândul copiilor din instituțiile de învățământ.4. Procentajul prevăzut la alineatul (1) este de 100% în cazul în care volumul retragerilor de fructe și legume de pe piață nu depășește 5% din volumul producției comercializate a fiecărei organizații de producători, iar cantitățile retrase sunt desfăcute prin:(a) distribuție gratuită către organizații și fundații de caritate autorizate în acest sens de statele membre, pentru a fi utilizate în cadrul activităților de sprijinire a persoanelor al căror drept la asistență publică este recunoscut de legislația internă, în special din cauza lipsei mijloacelor de subzistență;(b) distribuție gratuită către unități penitenciare, școli, instituții de educație publice și tabere de vacanță pentru copii, precum și către spitale și cămine de bătrâni desemnate de statele membre, care iau toate măsurile pentru ca aceste cantități distribuite să fie în plus față de cantitățile achiziționate în mod obișnuit de astfel de unități.Articolul 123 Ajutor financiar național1. În regiuni ale statelor membre în care gradul de organizare a producătorilor din sectorul fructelor și al legumelor este deosebit de scăzut, statele membre pot fi autorizate de către Comisie, prin intermediul unor acte de punere în aplicare şi pe baza unei cereri bine justificate, să acorde organizațiilor de producători un ajutor financiar național reprezentând cel mult 80% din contribuțiile financiare menționate la articolul 120 alineatul (1) litera (a). Acest ajutor se adaugă la fondul operațional.2. În regiuni ale statelor membre în care organizațiile de producători comercializează mai puțin de 15% din valoarea producției de fructe și legume și a căror producție de fructe și legume reprezintă cel puțin 15% din producția agricolă totală, ajutorul financiar naţional menționat la alineatul (1) poate fi rambursat de Uniune la cererea statului membru respectiv. Comisia decide asupra unei astfel de rambursări prin intermediul unor acte de punere în aplicare.Articolul 124 Cadrul național și strategia națională pentru programele operaționale1. Statele membre instituie un cadru național pentru stabilirea condițiilor generale pentru acțiunile menționate la articolul 121 alineatul (3). Acest cadru prevede în special că astfel de acțiuni trebuie să îndeplinească cerințele în domeniu ale Regulamentului (CE) nr. 1698/2005, inclusiv pe cele cu privire la complementaritate, coerență și conformitate prevăzute la articolul 5 din regulamentul în cauză.Statele membre prezintă cadrul propus Comisiei care, prin intermediul unor acte de punere în aplicare și fără asistența comitetului prevăzut la articolul 323 alineatul (1), poate solicita modificări în termen de trei luni în cazul în care constată că propunerea nu permite atingerea obiectivelor stabilite la articolul 191 din tratat și în cel de-al șaselea program de acțiune pentru mediu al Uniunii. Investițiile în exploatațiile individuale sprijinite de programele operaționale respectă, de asemenea, obiectivele respective.2. Statele membre stabilesc o strategie națională destinată programelor operaționale durabile pe piața fructelor și legumelor. Această strategie prevede următoarele:(a) o analiză a situației din perspectiva punctelor tari și a punctelor slabe, precum și a potențialului de dezvoltare;(b) justificarea priorităților alese;(c) obiectivele programelor operaționale și ale instrumentelor, indicatorii de performanță;(d) evaluarea programelor operaționale;(e) obligațiile de raportare ale organizațiilor de producători.De asemenea, strategia națională trebuie să includă cadrul național menționat la alineatul (1).3. Alineatele (1) și (2) nu se aplică statelor membre care nu au organizații de producători recunoscute.Articolul 125 Aprobarea programelor operaționale1. Proiectele de programe operaționale sunt prezentate autorităților naționale competente, care le aprobă, le resping sau solicită modificări în conformitate cu dispozițiile prezentei subsecțiuni.2. Organizațiile de producători comunică statului membru valoarea estimată a fondului operațional pentru fiecare an și prezintă motivele formulate pe baza devizelor pentru programele operaționale, a cheltuielilor pentru anul în curs și, posibil, pentru anii anteriori și, după caz, a estimărilor privind volumul producției pentru anul următor.3. Statul membru comunică organizației de producători sau asociației de organizații de producători valoarea estimată a ajutorului financiar al Uniunii, în conformitate cu plafoanele stabilite la articolul 122.4. Plata ajutorului financiar al Uniunii se efectuează pe baza cheltuielilor suportate pentru acțiunile vizate de programul operațional. Pentru aceleași planuri se pot face și plăți în avans, cu condiția constituirii unei garanții.5. Organizația de producători comunică statului membru valoarea finală a cheltuielilor pentru anul precedent, anexând în acest sens toate documentele justificative, pentru a putea astfel primi soldul ajutorului financiar din partea Uniunii.6. Programele operaționale și finanțarea acestora de către producători și organizații de producători, pe de o parte, și prin fonduri ale Uniunii, pe de altă parte, au o durată minimă de trei ani și o durată maximă de cinci ani.Articolul 126 Competenţe delegatePentru a sprijini în mod eficient, orientat şi durabil grupurile de producători din sectorul fructelor şi legumelor, Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte delegate, norme cu privire la:(a) fondurile operaționale și programele operaționale, inclusiv norme privind:(i) finanțarea și utilizarea fondurilor operaționale;(ii) conținutul, aprobarea și modificarea programelor operaționale;(iii) eligibilitatea măsurilor, a acțiunilor sau a cheltuielilor din cadrul unui program operațional și normele naționale complementare în acest sens;(iv) raportul dintre programele operaționale și programele de dezvoltare rurală;(v) programele operaționale parțiale;(vi) monitorizarea și evaluarea programelor operaționale;(b) cadrul național și strategia națională pentru programele operaționale, inclusiv norme privind:(i) structura și conținutul unui cadru național și al unei strategii naționale;(ii) monitorizarea, evaluarea și comunicările în ceea ce privește cadrul național și strategiile naționale;(c) ajutorul financiar al Uniunii, inclusiv norme privind:(i) baza de calcul a ajutorului financiar al Uniunii, în special valoarea producției comercializate a unei organizații de producători;(ii) perioadele de referință aplicabile pentru calcularea ajutorului;(iii) reducerea drepturilor la ajutor financiar în caz de depunere cu întârziere a cererilor de ajutor;(iv) constituirea și reținerea garanțiilor în cazul plăților în avans;(d) măsurile de prevenire și de gestionare a crizelor, inclusiv norme privind:(i) selectarea măsurilor de prevenire și de gestionare a crizelor;(ii) definiția retragerii de pe piață;(iii) destinația produselor retrase;(iv) ajutorul maxim pentru retragerile de pe piață;(v) notificarea în prealabil în caz de retragere de pe piață;(vi) calcularea volumului producției comercializate în cazul retragerilor;(vii) afișarea emblemei europene pe ambalajul produselor pentru distribuire gratuită;(viii) condițiile referitoare la destinatarii produselor retrase;(ix) definirea recoltării înainte de coacere și a nerecoltării;(x) condițiile de aplicare a măsurilor de recoltare înainte de coacere și de nerecoltare;(xi) obiectivele asigurării recoltelor;(xii) definirea noțiunii de fenomen climatic cu efecte adverse;(xii) condițiile pentru cofinanțarea costurilor administrative legate de constituirea unor fonduri mutuale;(e) ajutorul financiar național, inclusiv norme privind:(i) gradul de organizare a producătorilor;(ii) modificarea programelor operaționale;(iii) reducerea drepturilor la ajutor financiar în caz de depunere cu întârziere a cererilor de ajutor financiar;(iv) constituirea, eliberarea și reținerea garanțiilor în cazul plăților în avans;(v) nivelul maxim al rambursării ajutorului financiar național de către Uniune.Articolul 127 Competenţe de executareComisia poate adopta, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, toate măsurile care se impun referitor la prezenta subsecțiune cu privire la:(a) gestionarea fondurilor operaţionale şi comunicările referitoare la valoarea estimată a fondurilor operaționale;(b) prezentarea programelor operaționale, inclusiv termenele limită și documentele aferente necesare;(c) formatul programelor operaționale;(d) gestionarea monitorizării și evaluării strategiilor naționale și a programelor operaționale în temeiul articolului 126 litera (a) punctul (vi);(e) comunicările statelor membre către organizațiile de producători și asociațiile de organizații de producători cu privire la valoarea ajutoarelor aprobate;(f) cererile de ajutor și plata ajutoarelor, inclusiv plata în avans și plata parțială a ajutorului;(g) creditele de finanțare a măsurilor de prevenire și de gestionare a crizelor;(h) respectarea standardelor de comercializare în cazul retragerilor;(i) costurile de transport, de sortare și de ambalare în cazul distribuirilor gratuite;(j) măsurile de promovare, de informare și de formare în caz de prevenire și gestionare a crizelor;(k) gestionarea măsurilor de asigurare a recoltelor;(l) dispozițiile privind ajutoarele de stat pentru măsurile de prevenire şi de gestionare a crizelor;(m) autorizarea acordării unui ajutor financiar naţional;(n) cererile de ajutor financiar naţional şi plata acestuia;(o) rambursarea ajutorului financiar naţional.Subsecțiunea IIIProgramul de încurajare a consumului de fructe în școliArticolul 128 Ajutor pentru aprovizionarea cu fructe și legume și cu produse transformate din fructe, legume și banane destinate copiilor1. În condiţii care urmează să fie stabilite de Comisie prin intermediul unor acte delegate şi al unor acte de punere în aplicare în temeiul articolelor 123 şi 130, Uniunea acordă un ajutor pentru:(a) aprovizionarea instituțiilor de învățământ, inclusiv creșe, alte instituții preșcolare, școli primare și gimnazii, cu produse din sectorul fructelor și legumelor, cu fructe şi legume prelucrate și cu banane; și(b) anumite costuri legate de logistică, precum și de distribuție, echipamente, promovare, monitorizare și evaluare.2. Statele membre care doresc să participe la program elaborează în prealabil, la nivel național sau regional, o strategie de punere în aplicare a acestuia, care conține în special bugetul programului lor, inclusiv contribuțiile din partea Uniunii și cele naționale, durata, grupul-țintă, produsele eligibile și modul de implicare al părților interesate relevante. Acestea prevăd, de asemenea, măsuri adiacente necesare pentru a asigura eficacitatea programului.3. Cu ocazia elaborării strategiilor lor, statele membre întocmesc o listă a produselor din sectorul fructelor și legumelor, al fructelor și legumelor prelucrate și al bananelor care vor fi eligibile în cadrul programelor lor. Totuși, respectiva listă nu include produse excluse printr-o măsură adoptată de Comisie prin intermediul unor acte delegate în temeiul articolului 129. Statele membre își selecționează produsele pe baza unor criterii obiective care pot include caracterul sezonier, disponibilitatea produsului și preocupări legate de mediu. În acest sens, statele membre pot acorda prioritate produselor originare din UE.4. Ajutorul din partea Uniunii menționat la alineatul (1):(a) nu depășește 90 milioane EUR pe an școlar, și nici(b) nu depășește 50% din costurile de aprovizionare și costurile asociate menționate la alineatul (1) sau 75% din astfel de costuri în regiunile eligibile în cadrul obiectivului de convergență în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului[22] și în regiunile ultraperiferice menționate la articolul 349 din tratat și nici(c) nu acoperă alte costuri în afară de costurile de aprovizionare și costurile asociate menționate la alineatul (1).5. Ajutorul din partea Uniunii prevăzut la alineatul (1) se alocă fiecărui stat membru în funcție de criterii obiective care au la bază proporția de copii cu vârste între șase și zece ani. Cu toate acestea, statele membre care participă la regimul de ajutoare primesc fiecare un ajutor din partea Uniunii de cel puţin 175 000 EUR. Statele membre care participă la regimul de ajutoare solicită în fiecare an un ajutor din partea Uniunii pe baza strategiei lor. Ca urmare a solicitărilor statelor membre, Comisia decide asupra alocării definitive, în limita creditelor disponibile în buget.6. Ajutorul din partea Uniunii prevăzut la alineatul (1) nu este utilizat pentru a înlocui finanțarea acordată oricăror programe naționale în derulare de încurajare a consumului de fructe sau altor programe de distribuție la nivelul școlilor care includ distribuirea fructelor. Totuși, dacă un stat membru are deja în derulare un program care ar fi eligibil pentru obținerea de ajutor din partea Uniunii în temeiul prezentului articol și dacă acesta intenționează să extindă aplicarea acestuia sau să îl facă mai eficient, inclusiv în ceea ce privește grupul-țintă al programului, durata acestuia sau produsele eligibile, ajutorul Uniunii poate fi acordat în condițiile în care sunt respectate limitările prevăzute la alineatul (4) litera (b) în ceea ce privește raportul dintre ajutorul Uniunii și cuantumul total al contribuției naționale. În acest caz, statul membru indică în strategia sa cum intenționează să își extindă programul sau să îl facă mai eficient.7. Pe lângă ajutorul din partea Uniunii, statele membre pot acorda un ajutor național pentru aprovizionarea cu produse și pentru acoperirea costurilor asociate menționate la alineatul (1). Aceste costuri pot fi acoperite, de asemenea, prin contribuții din partea sectorului privat. Statele membre pot acorda, de asemenea, un ajutor național pentru finanțarea măsurilor adiacente menționate la alineatul (2).8. Programul Uniunii de încurajare a consumului de fructe în școli nu aduce atingere niciunui alt program național separat de încurajare a consumului de fructe în școli care este compatibil cu legislația Uniunii.9. Uniunea poate finanța, de asemenea, în conformitate cu articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1290/2005, măsuri de informare, monitorizare și evaluare legate de programul de încurajare a consumului de fructe în școli, inclusiv cele de sensibilizare a publicului cu privire la acest program și cele de constituire a unei rețele.Articolul 129 Competenţe delegate1. Pentru a promova formarea unor obiceiuri alimentare sănătoase în rândul copiilor, Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte delegate, norme cu privire la:(a) produsele neeligibile pentru această schemă de ajutoare;(b) grupul-ţintă al schemei;(c) strategiile naţionale sau regionale pe care statele membre trebuie să le elaboreze pentru a beneficia de ajutor, inclusiv măsurile de însoţire;(d) aprobarea şi selectarea solicitanţilor ajutorului.2. Pentru a asigura o utilizare eficientă şi orientată a fondurilor europene, Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte delegate, norme cu privire la:(a) repartizarea orientativă a ajutorului între statele membre, metoda de realocare a ajutorului între statele membre în funcţie de cererile primite şi eventualele reduceri care trebuie aplicate ca urmare a nerespectării normelor schemei;(b) costurile eligibile pentru ajutor, inclusiv posibilitatea fixării unui plafon global pentru astfel de costuri;(c) monitorizarea şi evaluarea.3. Pentru a se asigura că operatorii îşi respectă obligaţiile, Comisia adoptă, prin intermediul unor acte delegate, măsuri de prevenire a fraudelor şi a neregulilor, inclusiv suspendarea dreptului de a participa la schemă şi retragerea aprobării.4. Pentru a promova o mai bună cunoaştere a schemei, Comisia poate impune beneficiarilor, prin intermediul unor acte delegate, să facă cunoscut caracterul subvenţionat al schemei.Articolul 130 Competenţe de executareComisia poate adopta, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, toate măsurile care se impun cu privire la prezenta subsecțiune, în special:(a) repartizarea definitivă a ajutorului între statele membre;(b) cererile de ajutor și plățile;(c) controalele;(d) metodele de promovare a schemei și măsurile de constituire a unor rețele la nivelul acesteia;(e) comunicarea de informaţii Comisiei.Secțiunea VIIPrograme de sprijin în sectorul vitivinicolSUBSECțIUNEA I DISPOZIțII INTRODUCTIVEArticolul 131 Domeniu de aplicarePrezenta secțiune prevede normele care reglementează acordarea de fonduri din partea Uniunii statelor membre și utilizarea acestor fonduri de către statele membre prin intermediul programelor naționale de sprijin (denumite în continuare „programe de sprijin“), în vederea finanțării măsurilor de sprijin specifice destinate susținerii sectorului vitivinicol.Articolul 132 Compatibilitate și coerență1. Programele de sprijin sunt compatibile cu legislația Uniunii și cu activitățile, politicile și prioritățile Uniunii.2. Statelor membre le revine responsabilitatea programelor de sprijin și asigură compatibilitatea acestora cu ordinea juridică internă și elaborarea și punerea lor în aplicare în mod obiectiv, ținând cont de situația economică a producătorilor vizați și de necesitatea de a evita tratamentul inegal nejustificat între producători.Statelor membre le revine responsabilitatea pentru asigurarea și efectuarea controalelor și verificărilor și aplicarea sancțiunilor necesare în cazul nerespectării programelor de sprijin.3. Nu se acordă sprijin:(a) pentru proiecte de cercetare și măsuri destinate să susțină astfel de proiecte;(b) pentru măsurile care sunt incluse în programele de dezvoltare rurală ale statelor membre în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1698/2005.Subsecțiunea IIPrezentarea și conținutul programelor de sprijinARTICOLUL 133 Prezentarea programelor de sprijin1. Fiecare stat membru producător menționat în anexa X prezintă Comisiei un proiect de program de sprijin pe cinci ani care cuprinde măsuri conforme cu dispozițiile prezentei secțiuni.Programele de sprijin care au devenit aplicabile în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 479/2008 al Consiliului[23] continuă să se aplice în temeiul prezentului regulament.Măsurile de sprijin din programele de sprijin se elaborează la nivelul geografic pe care statul membru îl consideră cel mai adecvat. Înainte de a fi prezentat Comisiei, programul de sprijin face obiectul unei consultări cu autoritățile și organizațiile competente la nivelul teritorial corespunzător.Fiecare stat membru prezintă un singur proiect de program, care poate lua în calcul particularități regionale.2. Programele de sprijin devin aplicabile la trei luni după ce au fost prezentate Comisiei.Cu toate acestea, în cazul în care Comisia, prin intermediul unui act de punere în aplicare și fără asistența comitetului menționat la articolul 323 alineatul (1), constată că programul de sprijin prezentat nu respectă condițiile prevăzute în prezenta secțiune, informează statul membru în consecință. În acest caz, statul membru înaintează Comisiei un program de sprijin revizuit. Programul revizuit devine aplicabil la două luni după notificare, cu excepția cazului în care persistă o incompatibilitate, situație în care se aplică prezentul paragraf.3. Alineatul (2) se aplică mutatis mutandis modificărilor privind programele de sprijin prezentate de statele membre.4. Articolul 134 nu se aplică în cazul în care unica măsură a unui stat membru în cadrul unui program de sprijin constă în transferul către sistemul de plăți unice menționat la articolul 137. În acest caz, articolul 308 alineatul (5) se aplică numai cu privire la anul în care are loc transferul, iar articolul 308 alineatul (6) nu se aplică.Articolul 134 Conținutul programelor de sprijinProgramele de sprijin sunt alcătuite din următoarele elemente:(a) o descriere detaliată a măsurilor propuse, precum și obiectivele cuantificate ale acestora;(b) rezultatele consultărilor organizate;(c) o evaluare a efectelor de ordin tehnic, economic, social și ecologic preconizate;(d) un calendar de punere în aplicare a măsurilor;(e) un tabel de finanţare general, care să indice resursele care urmează să fie utilizate și un proiect indicativ de alocare a acestor resurse împărțit pe măsuri, în conformitate cu plafoanele stabilite în anexa X;(f) criteriile și indicatorii cantitativi care urmează să fie utilizați pentru monitorizare și evaluare, precum și măsurile luate pentru a asigura punerea în aplicare corespunzătoare și eficientă a programelor de sprijin; și(g) desemnarea autorităților competente și a organismelor responsabile de punerea în aplicare a programului de sprijin.Articolul 135 Măsuri eligibile1. Programele de sprijin cuprind una sau mai multe dintre măsurile următoare:(a) sprijinul prin sistemul de plăți unice în conformitate cu articolul 137;(b) promovarea în conformitate cu articolul 138;(c) restructurarea și reconversia podgoriilor în conformitate cu articolul 139;(d) recoltarea înainte de coacere în conformitate cu articolul 140;(e) fondurile mutuale în conformitate cu articolul 141;(f) asigurarea recoltei în conformitate cu articolul 142;(g) investițiile în conformitate cu articolul 143;(h) distilarea subproduselor în conformitate cu articolul 144;(i) distilarea alcoolului alimentar în conformitate cu articolul 103w din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007;(j) distilarea de criză în conformitate cu articolul 103x din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007;(k) folosirea mustului de struguri concentrat în conformitate cu articolul 103y din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007.2. Programele de sprijin nu conţin alte măsuri în afara celor enumerate la articolele 137 - 144 din prezentul regulament şi la articolele 103w, 103x şi 103y din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007.Articolul 136 Norme generale aplicabile programelor de sprijin1. Alocarea fondurilor disponibile ale Uniunii, precum și plafoanele bugetare aplicabile sunt prevăzute în anexa X.2. Sprijinul Uniunii se acordă doar pentru cheltuielile eligibile ocazionate după depunerea programelor de sprijin relevante, în conformitate cu articolul 133 alineatul (1).3. Statele membre nu contribuie la costul măsurilor finanțate de Uniune în cadrul programelor de sprijin.4. Prin derogare de la alineatul (3), statele membre pot acorda un ajutor național, în conformitate cu normele relevante ale Uniunii privind ajutoarele de stat, pentru măsurile menționate la articolele 138, 142 și 143.Nivelul maxim al ajutorului, așa cum este stabilit în normele relevante ale Uniunii privind ajutoarele de stat, se aplică finanțării publice globale, care include atât fonduri din partea Uniunii, cât și fonduri naționale.Subsecțiunea IIIMăsuri de sprijin specificeARTICOLUL 137 Sistemul de plăți unice și sprijinul pentru viticultori1. Statele membre pot oferi sprijin viticultorilor prin alocarea unor drepturi la plată în sensul titlului III capitolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 73/2003 în conformitate cu punctul O din anexa VII la regulamentul respectiv.2. Statele membre care intenționează să recurgă la posibilitatea menționată la alineatul (1) prevăd acest sprijin în programele lor de sprijin, inclusiv, în ceea ce privește transferurile ulterioare de fonduri către sistemul de plăți unice, sub formă de modificări ale acelor programe în conformitate cu articolul 133 alineatul (3).3. După punerea sa în aplicare, sprijinul menționat la alineatul (1):(a) rămâne în cadrul sistemului de plăți unice și nu mai este disponibil sau nu mai este pus la dispoziție în temeiul articolului 133 alineatul (3), pentru măsurile enumerate la articolele 138-144 din prezentul regulament și la articolele 103w, 103x şi 103y din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, în anii următori de aplicare a programelor de sprijin;(b) reduce proporţional cuantumul fondurilor disponibile pentru măsurile enumerate la articolele 138 - 144 din prezentul regulament şi la articolele 103w, 103x şi 103y din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 în cadrul programelor de sprijin.Articolul 138 Promovarea pe piețele țărilor terțe1. Sprijinul în temeiul prezentului articol se acordă pentru măsuri de informare sau de promovare în țările terțe a vinurilor produse în Uniune, în vederea îmbunătățirii competitivității acestora în țările respective.2. Măsurile menționate la alineatul (1) se referă la vinuri cu denumire de origine protejată sau cu indicație geografică protejată sau la vinurile pentru care se indică soiul viței.3. Măsurile menționate la alineatul (1) pot să cuprindă numai următoarele:(a) relații publice, măsuri de promovare sau de publicitate, care subliniază în mod special avantajele produselor din Uniune, în principal în ceea ce privește calitatea, siguranța alimentară sau respectarea mediului;(b) participarea la evenimente, târguri sau expoziții de importanță internațională;(c) campanii de informare, în special privind regimurile Uniunii referitoare la denumirile de origine, indicațiile geografice și producția ecologică;(d) studii ale noilor piețe, necesare pentru extinderea piețelor de desfacere;(e) studii de evaluare a rezultatelor măsurilor de informare şi de promovare.4. Contribuția Uniunii la finanțarea activităților de promovare nu depășește 50% din cheltuielile eligibile.Articolul 139 Restructurarea și reconversia podgoriilor1. Obiectivul măsurilor referitoare la restructurarea și reconversia podgoriilor este creșterea competitivității producătorilor de vin.2. Restructurarea și reconversia podgoriilor sunt sprijinite în conformitate cu prezentul articol cu condiția ca statele membre să trimită inventarul potențialului de producție în conformitate cu articolul 304 alineatul (3).3. Sprijinul pentru restructurarea și reconversia podgoriilor poate acoperi numai una sau mai multe dintre următoarele activități:(a) reconversia soiurilor, inclusiv prin supraaltoire;(b) replantarea podgoriilor;(c) ameliorarea tehnicilor de gestionare a podgoriilor.Reînnoirea normală a podgoriilor ajunse la finalul ciclului lor natural de viață este exclusă de la acordarea sprijinului.4. Sprijinul pentru restructurarea și reconversia podgoriilor poate lua numai următoarele forme:(a) acordarea unor despăgubiri producătorilor pentru pierderea veniturilor lor ca urmare a punerii în aplicare a măsurii;(b) o contribuție la costurile de restructurare și reconversie.5. Despăgubirea producătorilor pentru pierderea veniturilor lor, astfel cum este menționat la alineatul (4) litera (a), poate acoperi până la 100% din pierderile relevante și poate lua una dintre formele următoare:(a) sub rezerva dispozițiilor din partea II titlul I capitolul III secțiunea V subsecțiunea II prin care se stabilește regimul tranzitoriu privind drepturile de plantare, autorizarea coexistenței podgoriilor vechi cu cele noi pentru o perioadă determinată de maximum trei ani, care expiră la încheierea regimului tranzitoriu privind drepturile de plantare;(b) o compensație financiară.6. Contribuția Uniunii la finanțarea costurilor efective de restructurare și de reconversie a podgoriilor nu depășește 50% din acestea. În regiunile clasificate drept regiuni de convergență conform Regulamentului (CE) nr. 1083/2006, contribuția Uniunii la costurile de restructurare și de reconversie nu depășește 75%.Articolul 140 Recoltarea înainte de coacere1. În sensul prezentului articol, recoltarea înainte de coacere înseamnă distrugerea totală sau înlăturarea ciorchinilor încă neajunși la maturitate, reducând astfel la zero producția pe suprafața respectivă.2. Sprijinul pentru recoltarea înainte de coacere contribuie la restabilirea echilibrului între cerere și ofertă pe piața vitivinicolă a Uniunii, pentru a preveni crizele pe piață.3. Sprijinul pentru recoltarea înainte de coacere poate fi acordat ca despăgubire sub forma unei sume forfetare pe hectar, al cărei cuantum urmează să fie stabilit de statul membru în cauză.Această plată nu depășește 50% din suma costurilor directe ale distrugerii sau înlăturării ciorchinilor și din pierderile de venit aferente unei astfel de distrugeri sau înlăturări.4. Statele membre vizate introduc un sistem bazat pe criterii obiective pentru a se asigura că măsura recoltării înainte de coacere nu duce la o despăgubire a viticultorilor individuali care să depășească plafoanele menționate la alineatul (3) al doilea paragraf.Articolul 141 Fonduri mutuale1. Sprijinul pentru crearea de fonduri mutuale oferă asistență producătorilor care doresc să se asigure împotriva fluctuațiilor pieței.2. Sprijinul pentru crearea de fonduri mutuale poate fi acordat sub forma unui ajutor temporar și degresiv destinat să acopere costurile administrative ale unor astfel de fonduri.Articolul 142 Asigurarea recoltei1. Sprijinul pentru asigurarea recoltei contribuie la protejarea veniturilor producătorilor atunci când acestea sunt afectate de dezastre naturale, fenomene climatice cu efecte adverse, boli sau infestări cu dăunători.2. Sprijinul pentru asigurarea recoltei poate fi acordat sub forma unei contribuții financiare a Uniunii, care nu poate depăși:(a) 80% din costul primelor de asigurare plătite de către producători pentru a se asigura împotriva pierderilor rezultate din fenomene climatice cu efecte adverse asimilabile dezastrelor naturale;(b) 50% din costul primelor de asigurare plătite de către producători pentru a se asigura împotriva:(i) pierderilor menționate la litera (a) și împotriva altor pierderi cauzate de fenomene climatice cu efecte adverse;(ii) pierderilor cauzate de animale, boli vegetale sau de infestări cu dăunători.3. Sprijinul pentru asigurarea recoltei poate fi acordat numai dacă plățile din asigurarea în cauză nu îi despăgubesc pe producători în proporție de peste 100% din pierderile de venit suferite, luând în calcul orice alte despăgubiri pe care aceștia le-au obținut în cadrul altor scheme de sprijin în legătură cu riscul asigurat.4. Sprijinul pentru asigurarea recoltei nu trebuie să denatureze concurența pe piața asigurărilor.Articolul 143 Investiții1. Sprijinul poate fi acordat pentru investiții corporale sau necorporale în instalații de transformare, în infrastructura unității vinicole sau în comercializarea vinului care îmbunătățesc performanța globală a întreprinderii și se referă la unul sau mai multe dintre următoarele aspecte:(a) producerea sau comercializarea produselor menționate în anexa XII partea II;(b) dezvoltarea unor produse, procese sau tehnologii noi legate de produsele menționate în anexa XII partea II.2. Atunci când este acordat la nivelul maxim, ajutorul prevăzut la alineatul (1) se limitează la microîntreprinderile și întreprinderile mici și mijlocii definite în Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei din 6 mai 2003 privind definirea microîntreprinderilor, a întreprinderilor mici și mijlocii[24]. În cazul teritoriului Insulelor Azore, Madeira, Canare și al insulelor mici din Marea Egee în sensul Regulamentului (CE) nr. 1405/2006, precum și al departamentelor franceze de peste mări, nu se aplică nicio limită în ceea ce privește dimensiunea pentru nivelul maxim de sprijin. În cazul întreprinderilor care nu intră sub incidența articolului 2 alineatul (1) din titlul I al anexei la Recomandarea 2003/361/CE și care au mai puțin de 750 de angajați sau o cifră de afaceri mai mică de 200 de milioane EUR, intensitatea maximă a ajutorului se reduce la jumătate.Sprijinul nu se acordă întreprinderilor în dificultate în sensul orientărilor comunitare privind ajutoarele de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor în dificultate[25].3. Cheltuielile eligibile nu cuprind elementele menționate la articolul 71 alineatul (3) literele (a), (b) și (c) din Regulamentul (CE) nr. 1698/2005.4. Plafoanele maxime ale ajutoarelor în ceea ce privește costurile de investiții eligibile care se aplică contribuției Uniunii sunt următoarele:(a) 50% în regiunile clasificate drept regiuni de convergență în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1083/2006;(b) 40% în alte regiuni decât regiunile de convergență;(c) 75 % în regiunile ultraperiferice în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 247/2006;(d) 65% în insulele mai mici din Marea Egee în sensul Regulamentului (CE) nr. 1405/2006.5. Articolul 72 din Regulamentul (CE) nr. 1698/2005 se aplică mutatis mutandis sprijinului menționat la alineatul (1) din prezentul articol.Articolul 144 Distilarea subproduselor1. Se poate acorda sprijin pentru distilarea voluntară sau obligatorie a subproduselor vitivinicole care a fost efectuată în conformitate cu condițiile stabilite în anexa XIII partea II secţiunea D.Valoarea ajutorului se stabilește per % vol. și per hectolitru de alcool produs. Nu se acordă niciun ajutor pentru volumul de alcool conținut în subprodusele care urmează a fi distilate și care depășește 10% din volumul de alcool conținut în vinul produs.2. Nivelurile maxime aplicabile ale ajutoarelor se bazează pe costurile de colectare și prelucrare și sunt stabilite de Comisie prin intermediul unor acte de punere în aplicare în temeiul articolului 147.3. Alcoolul rezultat din distilarea pentru care s-a acordat sprijin menționată la alineatul (1) este folosit exclusiv în scopuri industriale sau energetice, pentru a se evita denaturarea concurenței.Articolul 145 EcocondiționalitateAtunci când se constată că un fermier nu a respectat, pe exploatația sa, în orice moment în decursul a trei ani de la plata efectuată în cadrul programului de sprijin pentru restructurare și reconversie sau în cursul anului următor plății efectuate în cadrul programului de sprijin pentru recoltarea înainte de coacere, cerințele de reglementare în materie de gestionare și bunele condiții agricole și de mediu menționate la articolele 6 şi 22 - 24 din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003, iar această nerespectare este rezultatul unei acțiuni sau al unei omisiuni direct imputabile fermierului, plata se reduce sau se anulează, parțial sau total, în funcție de gravitatea, importanţa, continuitatea și caracterul repetat al nerespectării, iar dacă este cazul, fermierul este obligat să ramburseze sumele încasate în conformitate cu condițiile prevăzute în dispozițiile menționate.Subsecțiunea IVDispoziții proceduraleARTICOLUL 146 Competenţe delegatePentru a garanta că programele de sprijin își ating obiectivele și pentru a asigura o utilizare orientată a fondurilor europene, Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte delegate, norme:(a) privind responsabilitatea pentru cheltuieli între data primirii programelor de sprijin și a modificărilor programelor de sprijin și data punerii lor în aplicare;(b) privind criteriile de eligibilitate pentru măsurile de sprijin, tipul de cheltuieli și de operațiuni eligibile pentru ajutor, măsurile neeligibile pentru ajutor și nivelul maxim al ajutorului pentru fiecare măsură;(c) privind modificarea programelor de sprijin după ce au devenit aplicabile;(d) privind cerinţele şi pragurile aplicabile plăţilor în avans, inclusiv cerinţa constituirii unei garanţii în cazul efectuării unei plăţi în avans;(e) care conțin dispoziţiile generale şi definiţiile necesare în scopul punerii în aplicare a prezentei secţiuni;(f) prin care să se evite utilizarea greșită a măsurilor de sprijin, inclusiv restricții prin care să se evite dubla finanțare a proiectelor;(g) în temeiul cărora producătorii să retragă produsele secundare de vinificație, precum și excepții de la această obligație prin care să se evite o împovărare administrativă suplimentară şi dispoziţii pentru certificarea voluntară a distileriilor;(h) care să prevadă cerinţele, inclusiv controalele specifice, care trebuie respectate de statele membre în vederea punerii în aplicare a măsurilor de sprijin, precum şi restricţiile şi controalele destinate să asigure coerenţa cu sfera de aplicare a măsurilor de sprijin;(i) privind suspendarea plăţilor de către Comisie în cazul nerespectării de către un stat membru cu cerinţele în materie de comunicare a informaţiilor sau în cazul în care informaţiile comunicate se dovedesc a fi incorecte;(j) privind plăţile către beneficiari, inclusiv plăţile prin intermediarii de asigurări în cazul sprijinului prevăzut la articolul 142, recuperarea sumelor plătite în mod neîntemeiat, sancţiunile la nivel naţional şi situaţiile create artificial cu scopul obţinerii plăţilor.Articolul 147 Competenţe de executareComisia poate adopta, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, măsurile care se impun referitor la prezenta secțiune cu privire la:(a) cerinţele referitoare la notificarea programelor de sprijin, inclusiv conţinutul, formatul, calendarul, termenele şi mecanismul de notificare şi programarea financiară corespunzătoare, precum şi cerinţele referitoare la revizuirea programelor;(b) comunicările privind ajutoarele de stat;(c) procedurile de depunere a cererilor şi de selecţie;(d) evaluarea acţiunilor finanţate;(e) calcularea şi plata ajutorului pentru recoltarea înainte de coacere şi pentru distilarea subproduselor;(f) cerinţele cu privire la gestionarea financiară şi la efectuarea de controale în privinţa măsurilor de sprijin de către statele membre;(g) nomele privind coerenţa măsurilor;(h) normele privind constatarea nerespectării cerințelor și norme privind reducerea, anularea sau rambursarea sumelor conform articolului 145.Secțiunea VIIIDispoziții speciale privind sectorul apicolARTICOLUL 148 Domeniu de aplicare1. În scopul ameliorării condițiilor generale de producție și de comercializare a produselor apicole, statele membre pot stabili un program național pentru o perioadă de 3 ani (denumit în continuare „programul apicol”).2. Statele membre pot acorda ajutoare naționale specifice pentru protecția exploatațiilor apicole dezavantajate prin condiții structurale sau naturale sau în cadrul programelor de dezvoltare economică, cu excepția ajutoarelor alocate pentru producție sau comerț. Aceste ajutoare sunt notificate Comisiei de către statele membre simultan cu prezentarea programului apicol în conformitate cu articolul 152.Articolul 149 Programul apicolAcțiunile care pot fi incluse în programul apicol sunt următoarele:(a) asistența tehnică pentru apicultori și grupuri de apicultori;(b) lupta contra varoozei;(c) raționalizarea transhumanței;(d) măsuri de asistență pentru laboratoarele de analiză a caracteristicilor fizico-chimice ale mierii;(e) măsuri de asistență pentru repopularea șeptelului apicol din Uniune;(f) colaborarea cu organismele specializate în realizarea de programe de cercetare aplicată în domeniul apiculturii și al produselor apicole.Măsurile finanțate din Fondul European Agricol pentru Dezvoltare Rurală conform Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 sunt excluse din programul apicol.Articolul 150 Studiul structurii producției și comercializării în sectorul apicolPentru a putea beneficia de cofinanțarea prevăzută la articolul 151 alineatul (1), statele membre realizează un studiu asupra structurii sectorului apicol pe teritoriile lor, respectiv în privința producției și comercializării.Articolul 151 Finanțarea1. Uniunea participă la finanțarea programelor apicole cu 50% din cheltuielile suportate de statele membre.2. Cheltuielile pentru măsurile realizate în cadrul programului apicol sunt efectuate de către statele membre până cel târziu la data de 15 octombrie a fiecărui an.Articolul 152 ConsultareProgramul apicol se elaborează în strânsă colaborare cu organizațiile reprezentative și cooperativele apicole. Acesta este prezentat Comisiei în vederea aprobării.Articolul 153 Competenţe delegatePentru a asigura o utilizare orientată a fondurilor Uniunii pentru apicultură, Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte delegate:(a) norme privind obligațiile referitoare la conţinutul programelor naţionale şi la studiile menţionate la articolul 150 și(b) condiţiile de alocare a contribuţiei financiare a Uniunii fiecărui stat membru participant, inter alia pe baza numărului total de familii de albine din Uniune.Articolul 154 Competenţe de executareComisia poate, prin intermediul unor acte de punere în aplicare:(a) să adopte norme privind comunicarea programelor naţionale de către statele membre şi ajustarea acestor programe, inclusiv planurile de monitorizare;(b) să adopte norme care să garanteze că măsurile finanţate în cadrul programelor apicole nu fac simultan obiectul unor plăţi în cadrul altei scheme a Uniunii şi care să prevadă realocarea fondurilor neutilizate;(c) să aprobe programele apicole prezentate de statele membre, inclusiv alocarea contribuţiei financiare a Uniunii;(d) să actualizeze statisticile cu privire la numărul familiilor de albine pe baza informaţiilor primite de la statele membre.Secțiunea IXAjutor financiar pentru sectorul viermilor de mătaseARTICOLUL 155 Ajutorul financiar destinat sericicultorilor1. Uniunea acordă un ajutor pentru viermii de mătase clasificați la codul NC ex 0106 90 00 și pentru ouăle de viermi de mătase clasificate la codul NC ex 0511 99 85, crescuți în Uniune.2. Ajutorul se acordă crescătorilor de viermi de mătase pentru fiecare cutie de ouă de viermi de mătase pe care o folosesc, cu condiția ca cutiile să conțină o cantitate minimă de ouă, cantitate care urmează să fie stabilită, iar creșterea viermilor să fi dat rezultate bune.3. Statele membre sunt autorizate să acorde ajutor numai crescătorilor care au obținut cutiile cu ouă de la un organism autorizat și care, după finalizarea cu succes a creșterii, au livrat coconii produși unui organism autorizat.4. Măsurile cu privire la stabilirea ajutorului per cutie cu ouă de viermi de mătase utilizată sunt luate de Consiliu în conformitate cu articolul 43 alineatul (3) din tratat.Articolul 156 Competenţe delegatePentru a asigura o utilizare eficientă a fondurilor europene, Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte delegate, norme cu privire la:(a) cantitatea minimă de ouă şi alte condiţii pentru creşterea cu rezultate bune menţionată la articolul 155 alineatul (2);(b) condițiile care trebuie îndeplinite de organismele autorizate menționate la articolul 155 alineatul (3).Articolul 157 Competenţe de executareComisia poate adopta, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, toate măsurile care se impun referitor la prezenta secțiune cu privire la:(a) cererile de ajutor și documentele aferente;(b) reducerea ajutorului în cazul depunerii cu întârziere a cererilor;(c) controalele pe care statele membre trebuie să le efectueze asupra organismelor autorizate menționate la articolul 155 alineatul (3);(d) comunicările statelor membre.TITLUL IIREGULI PRIVIND COMERCIALIZAREA ȘI ORGANIZAȚIILE DE PRODUCĂTORI[CAPITOLUL INorme privind comercializareaSecțiunea IStandarde de comercializareSUBSECțIUNEA I DISPOZIțII INTRODUCTIVEARTICOLUL 158 Domeniu de aplicareFără a aduce atingere altor dispoziții aplicabile produselor enumerate în anexa I și alcoolului etilic de origine agricolă menționat în anexa II partea I, nici dispozițiilor adoptate în sectoarele alimentar și veterinar pentru a garanta că produsele respectă standardele de igienă și de sănătate și pentru a proteja sănătatea oamenilor și a animalelor, prezenta secțiune prevede norme cu privire la standardul general de comercializare și la standardele de comercializare pe sectoare și/sau pe produse pentru produsele enumerate în anexa I și pentru alcoolul etilic de origine agricolă menționat în anexa II partea I.SUBSECțIUNEA II STANDARDUL GENERAL DE COMERCIALIZAREARTICOLUL 159 Conformitatea cu standardul general de comercializare1. În sensul prezentului Regulament, un produs respectă „standardul general de comercializare” atunci când este de o calitate bună, corectă şi vandabilă.2. În cazul în care nu au fost stabilite standarde de comercializare în conformitate cu subsecțiunea III și cu Directivele 2000/36/CE[26], 2001/112/CE[27], 2001/113/CE[28], 2001/114/CE[29], 2001/110/CE[30], 2001/111/CE[31]****** ale Consiliului, produsele enumerate în anexa I la prezentul regulament, pregătite pentru vânzarea cu amănuntul ca alimente destinate consumului uman în conformitate cu articolul 3 punctul 7 din Regulamentul (CE) nr. 178/2002, pot fi comercializate numai dacă respectă standardul general de comercializare.3. Se consideră că un produs respectă standardul general de comercializare dacă produsul care urmează să fie comercializat este în conformitate cu un standard aplicabil, după caz, adoptat de oricare dintre organizațiile internaționale enumerate în anexa XI.Articolul 160 Competenţe delegatePentru a aborda schimbările care afectează situația pieței, ținând seama de particularitățile fiecărui sector, Comisia poate, prin intermediul unor acte delegate, să adopte, să modifice și să acorde derogări de la cerințele legate de standardul general de comercializare menționat la articolul 159 alineatul (1) și de la normele privind conformitatea menționate la alineatul (3) din articolul respectiv.Subsecțiunea III Standarde de comercializare pe sectoare sau pe produseARTICOLUL 161 Principiu generalProdusele pentru care au fost prevăzute standarde de comercializare pe sectoare sau pe produse pot fi comercializate în Uniune numai în conformitate cu standardele respective.Articolul 162 Stabilire şi conţinut1. Pentru a ține seama de așteptările consumatorilor și pentru a contribui la îmbunătățirea condițiilor economice de producție și comercializare a produselor agricole, precum și la creșterea calității acestora, Comisia poate să adopte, prin intermediul unor acte delegate, standardele de comercializare pe sectoare sau pe produse menționate la articolul 158 în toate etapele comercializării, precum și derogări și scutiri de la aplicarea standardelor respective pentru a le adapta la condițiile mereu în schimbare ale pieței și la evoluția cererii consumatorilor, precum și pentru a ține seama de evoluția standardelor internaționale relevante și pentru a evita crearea de obstacole în calea inovării în materie de produse.2. Standardele de comercializare menționate la alineatul (1) pot fi asociate, dacă este necesar, cerințelor privind:(a) definițiile, denumirile și/sau denumirile comerciale, altele decât cele prevăzute de prezentul regulament și de listele de carcase și părți ale acestora care fac obiectul anexei XII;(b) criteriile de clasificare, precum clasificarea în categorii, greutatea, dimensiunile, vârsta și categoria;(c) soiul de plante sau rasa de animale sau tipul comercial;(d) prezentarea, denumirile comerciale, etichetarea legată de standardele de comercializare obligatorii, ambalarea, normele care urmează a fi aplicate în privința centrelor de ambalare, marcarea, împachetarea, anul recoltării și utilizarea unor termeni specifici;(e) criterii precum aspectul, consistența, conformația, caracteristicile produsului;(f) substanțe specifice utilizate în procesul de producție sau componente sau constituenți, inclusiv conținutul cantitativ, puritatea și identitatea acestora;(g) tipul de activitate agricolă și metoda de producție, inclusiv practicile oenologice și normele administrative conexe, precum și ciclul de producție;(h) cupajul mustului și al vinului, inclusiv definițiile lor, amestecul și restricțiile corespunzătoare;(i) metoda de conservare și temperatura;(j) locul de proveniență agricolă și/sau de origine;(k) frecvența colectării, livrării, prezervării și tratării;(l) identificarea sau înregistrarea producătorului și/sau a instalațiilor industriale în care a fost pregătit sau prelucrat produsul;(m) ponderea conținutului de apă;(n) restricțiile cu privire la utilizarea anumitor substanțe și/sau practici;(o) utilizarea specifică;(p) documentele comerciale, documentele însoțitoare și registrele care trebuie păstrate;(q) depozitarea, transportul;(r) procedura de certificare;(s) condițiile care guvernează eliminarea, deținerea, circulația și utilizarea produselor care nu respectă standardele de comercializare pe sectoare sau pe produse menționate la alineatul (1) și/sau cu definițiile, denumirile și denumirile comerciale menționate la articolul 163, precum și eliminarea produselor secundare;(t) termenele limită;(u) notificările trimise de statele membre, notificările trimise de diferite instituții autorităților competente din statele membre și normele privind obținerea informațiilor statistice cu privire la piețele diferitelor produse.3. Standardele de comercializare pe sectoare sau pe produse menționate la alineatul (1) se stabilesc fără a aduce atingere dispozițiilor privind mențiunile de calitate facultative din regulamentul Parlamentului European și al Consiliului [ Regulamentul privind sistemele de calitate a produselor agricole ] și luând în considerare:(a) particularitățile produselor în cauză;(b) necesitatea de a asigura condiții care să faciliteze introducerea acestor produse pe piață;(c) interesul consumatorilor de a obține informații adecvate și transparente referitoare la produse, inclusiv la locul de proveniență agricolă, care trebuie determinat de la caz la caz, în funcție de nivelul geografic corespunzător;(d) dacă este necesar, metodele utilizate pentru determinarea caracteristicilor fizice, chimice și organoleptice ale produselor;(e) recomandările standard adoptate de organismele internaționale.Articolul 163 Definiții, denumiri și denumiri comerciale pentru anumite sectoare și/sau produse1. Definițiile, denumirile și/sau denumirile comerciale prevăzute în anexa XII se aplică următoarelor sectoare sau produse:(a) ulei de măsline și măsline de masă;(b) vin;(c) carne de vită și mânzat;(d) lapte și produse lactate destinate consumului uman;(e) carne de pasăre;(f) materii grase tartinabile destinate consumului uman.2. O definiție, o denumire sau o denumire comercială prevăzută în anexa XII poate fi utilizată în Uniune numai pentru comercializarea unui produs care respectă cerințele corespunzătoare prevăzute în anexa XII.3. În vederea adaptării la evoluția cerințelor consumatorilor și pentru a ține seama de progresele tehnice și a evita crearea unor obstacole în calea inovării produselor, Comisia poate să adopte, prin intermediul unor acte delegate, orice modificări, derogări sau scutiri necesare în ceea ce privește definițiile și denumirile comerciale prevăzute în anexa XII.Articolul 164 ToleranțăPentru a lua în considerare specificitatea fiecărui sector, Comisia poate, prin intermediul unor acte delegate, să adopte, pentru fiecare standard, un nivel de toleranță dincolo de care întregul lot de produse va fi considerat ca nerespectând standardul.Articolul 165 Practici oenologice1. În cazul în care Organizația Internațională a Viei și Vinului (OIV) a recomandat și a publicat metode de analiză pentru determinarea compoziției produselor și norme prin care se poate stabili dacă produsele au fost supuse unor procese contrare practicilor oenologice autorizate, trebuie aplicate metodele și normele respective.În absența unor metode și norme recomandate și publicate de OIV, Comisia adoptă metodele și normele corespunzătoare în conformitate cu articolul 162 alineatul (2) litera (g).Până la adoptarea normelor respective, metodele și normele aplicabile sunt cele autorizate de statele membre în cauză.2. Numai practicile oenologice autorizate în conformitate cu anexa XIII și prevăzute la articolul 162 alineatul (2) litera (g) și la articolul 168 alineatele (2) și (3) sunt utilizate pentru producerea și conservarea în Uniune a produselor din sectorul vitivinicol.Primul paragraf nu se aplică:(a) sucului de struguri și sucului de struguri concentrat;(b) mustului de struguri și mustului de struguri concentrat destinat producerii sucului de struguri.Practicile oenologice autorizate se utilizează numai în scopul asigurării unei bune vinificări, a unei bune conservări sau a unei valorificări superioare a produsului.Produsele din sectorul vitivinicol trebuie produse în Uniune în conformitate cu restricțiile relevante prevăzute în anexa XIII.Produsele din sectorul vitivinicol enumerate în anexa XII partea II care au făcut obiectul unor practici oenologice neautorizate la nivelul Uniunii sau, dacă este cazul, la nivel național sau care contravin restricțiilor stabilite în anexa XIII nu pot fi comercializate în Uniune.3. Atunci când autorizează practicile oenologice menționate la articolul 162 alineatul (2) litera (g), Comisia:(a) se bazează pe practicile oenologice și pe metodele de analiză recomandate și publicate de OIV, precum și pe rezultatele utilizării experimentale a unor practici oenologice încă neautorizate;(b) ia în calcul protejarea sănătății umane;(c) ia în calcul riscul potențial pentru consumatori de a fi induși în eroare din cauza așteptărilor și a percepțiilor lor deja stabilite, având în vedere disponibilitatea și viabilitatea mijloacelor de informare care permit excluderea unor astfel de riscuri;(d) face posibilă conservarea caracteristicilor naturale și esențiale ale vinului și nu aduce modificări substanțiale în ceea ce privește compoziția produsului în cauză;(e) asigură un nivel minim acceptabil de protecție a mediului;(f) respectă normele generale în materie de practici oenologice și de restricții prevăzute în anexa XIII.Articolul 166 Soiuri de struguri de vinificație1. Produsele enumerate în anexa XII partea II și produse în Uniune trebuie obținute din soiuri de struguri de vinificație clasificabile în conformitate cu alineatul (2) din prezentul articol.2. Sub rezerva alineatului (3), statele membre clasifică soiurile de struguri de vinificație care pot fi plantate, replantate sau altoite pe teritoriile lor în scopul producerii vinului.Statele membre pot clasifica numai soiurile de struguri de vinificație care îndeplinesc următoarele condiții:(a) soiurile respective aparțin speciei Vitis vinifera sau provin dintr-o încrucișare între speciile Vitis vinifera și alte specii din genul Vitis ;(b) soiul nu este unul dintre următoarele: Noah, Othello, Isabelle, Jacquez, Clinton și Herbemont.În cazul în care un soi de struguri de vinificație este eliminat din clasificarea menționată la primul paragraf, defrișarea acestui soi se efectuează în termen de 15 ani de la eliminarea sa.3. Statele membre ale căror producții vitivinicole nu depășesc 50 000 de hectolitri de vin pe an vinicol, calculate pe baza producției medii din cursul ultimilor cinci ani vinicoli, sunt scutite de obligația de clasificare prevăzută la alineatul (2) primul paragraf.Cu toate acestea, și în statele membre menționate la primul paragraf, numai soiurile de struguri de vinificație care respectă condițiile prevăzute la alineatul (2) al doilea paragraf pot fi plantate, replantate sau altoite în scopul producerii vinului.4. Prin derogare de la alineatul (2) primul și al doilea paragraf și de la alineatul (3) al doilea paragraf, statele membre autorizează plantarea, replantarea sau altoirea, în scopul cercetării științifice și în scop experimental, a următoarelor soiuri de struguri de vinificație:(a) soiuri de struguri de vinificație care nu sunt clasificate de statele membre menționate la alineatul (3);(b) soiuri de struguri de vinificație care nu respectă condițiile alineatului (2) al doilea paragraf literele (a) și (b) în ceea ce privește statele membre menționate la alineatul (3).5. Suprafețele plantate cu soiuri de struguri de vinificație în scopul producerii de vin, plantate cu nerespectarea alineatelor (2), (3) și (4), se defrișează.Cu toate acestea, nu există nicio obligație de defrișare a suprafețelor respective dacă producția în cauză este destinată exclusiv consumului în gospodăriile viticultorilor.6. Statele membre iau măsurile necesare pentru a verifica respectarea de către producători a dispozițiilor alineatelor (2) - (5).Articolul 167 Utilizări specifice ale vinuluiCu excepția vinurilor îmbuteliate pentru care există dovada că îmbutelierea a fost făcută înainte de 1 septembrie 1971, vinul produs dintr-unul din soiurile de struguri de vinificație enumerate în clasificările întocmite în conformitate cu articolul 166 alineatul (2) primul paragraf, dar care nu corespunde niciuneia dintre categoriile prevăzute în anexa XII partea II, nu poate fi utilizat decât pentru consumul individual în gospodăriile viticultorilor, pentru producerea oțetului sau pentru distilare.Articolul 168 Norme naționale pentru anumite produse și/sau sectoare1. Fără a aduce atingere articolului 162 alineatul (1), statele membre pot adopta sau menține norme naționale de stabilire a diferitelor niveluri de calitate a materiilor grase tartinabile. Aceste dispoziții trebuie să permită evaluarea nivelurilor respective de calitate pe baza unor criterii care se referă în special la materia primă utilizată, la caracteristicile organoleptice ale produselor și la stabilitatea lor fizică și microbiologică.Statele membre care folosesc posibilitatea prevăzută la primul paragraf se asigură că produsele altor state membre, care respectă criteriile stabilite prin respectivele norme naționale, pot utiliza în condiții nediscriminatorii termeni care, în temeiul acestor norme, stabilesc că aceste criterii sunt respectate.2. Statele membre pot limita sau exclude utilizarea anumitor practici oenologice și pot impune restricții mai severe pentru vinurile autorizate conform legislației Uniunii și produse pe teritoriile lor, în scopul consolidării menținerii caracteristicilor esențiale ale vinurilor cu denumire de origine protejată sau cu indicație de origine protejată, ale vinurilor spumante și ale vinurilor licoroase.Statele membre comunică respectivele limitări, excluderi și restricții Comisiei, care le aduce la cunoștința celorlalte state membre.3. Statele membre pot autoriza utilizarea experimentală a unor practici oenologice neautorizate în condiții care urmează să fie stabilite de către Comisie prin intermediul unor acte delegate adoptate în temeiul alineatului (4).4. Pentru a asigura aplicarea transparentă și corectă, Comisia poate să specifice, prin intermediul unor acte delegate, condițiile de aplicare a alineatelor (1), (2) și (3), precum și condițiile de deținere, circulație și utilizare a produselor obținute prin practicile experimentale menționate la alineatul (3).Subsecțiunea IV Standarde de comercializare referitoare la import și exportARTICOLUL 169 Dispoziții generalePentru a ține seama de particularitățile schimburilor comerciale dintre Uniune și anumite țări terțe, precum și de caracterul special al anumitor produse agricole, Comisia poate, prin intermediul unor acte delegate, să stabilească condițiile în care se consideră că produsele importate oferă un nivel echivalent de conformitate cu cerințele Uniunii privind standardele de comercializare și în care este posibilă adoptarea de măsuri de derogare de la articolul 161, precum și să stabilească normele referitoare la aplicarea standardelor de comercializare produselor exportate din Uniune.Articolul 170 Dispoziții speciale pentru importul de vin1. Cu excepția cazului în care acordurile încheiate în temeiul articolului 218 din tratat conțin dispoziții contrare, dispozițiile privind denumirile de origine, indicațiile geografice și etichetarea vinului prevăzute în prezentul capitol secțiunea II subsecțiunea II și în definițiile și denumirile comerciale menționate la articolul 163 din prezentul regulament se aplică produselor clasificate la codurile NC 2009 61, 2009 69 și 2204 care sunt importate în Uniune.2. Cu excepția cazului în care acordurile încheiate în temeiul articolului 218 din tratat conțin dispoziții contrare, produsele menționate la alineatul (1) din prezentul articol se obțin în conformitate cu practicile oenologice recomandate și publicate de OIV sau autorizate de Uniune în temeiul prezentului regulament și cu măsurile adoptate în temeiul acestuia.3. Importul produselor menționate la alineatul (1) este condiționat de prezentarea:(a) unui certificat care să ateste conformitatea cu dispozițiile menționate la alineatele (1) și (2), întocmit de un organism competent, inclus pe o listă care urmează să fie dată publicității de către Comisie, în țara de origine a produsului;(b) unui raport de analiză întocmit de un organism sau de o direcție desemnată de țara de origine a produsului, în măsura în care produsul este destinat consumului uman direct.Subsecțiunea VDispoziții comuneARTICOLUL 171 Controale naționaleStatele membre efectuează controale bazate pe o analiză a riscurilor pentru a verifica dacă produsele respectă normele prevăzute în prezenta secțiune și aplică sancțiuni administrative, după caz.Articolul 172 Competenţe de executareComisia poate, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, să adopte toate măsurile care se impun referitor la prezenta secțiune și în special:(a) să prevadă norme de punere în aplicare a standardului general de comercializare;(b) să prevadă norme de punere în aplicare a definițiilor și a denumirilor comerciale prevăzute în anexa XII;(c) să întocmească lista produselor menționate în anexa XII partea III punctul 5 al doilea paragraf și partea VI al șaselea paragraf litera (a) pe baza listelor indicative de produse pe care statele membre le consideră a fi corespunzătoare, pe teritoriile lor, produselor menționate în anexa XII partea III punctul 5 al doilea paragraf și partea VI al șaselea paragraf litera (a) și pe care statele membre trebuie să le trimită Comisiei;(d) să prevadă norme de punere în aplicare a standardelor de comercializare pe sector sau pe produs, inclusiv norme detaliate privind eșantionarea și metodele de analiză pentru determinarea compoziției produselor;(e) să prevadă norme conform cărora se poate stabili dacă produsele au fost supuse unor procese ce contravin practicilor oenologice autorizate;(f) să prevadă norme privind efectuarea verificărilor de conformitate cu standardele de comercializare pe sector sau pe produs;(g) să prevadă norme privind fixarea nivelului de toleranță;(h) să adopte dispoziții cu privire la autoritățile responsabile cu efectuarea controalelor de conformitate, la conținutul și la frecvența acestor controale, precum și la etapa de comercializare care urmează să facă obiectul controalelor respective;(i) să adopte măsurile necesare pentru punerea în aplicare a derogării prevăzute la articolul 169.]Secțiunea IIDenumiri de origine, indicații geografice și mențiuni tradiționale în sectorul vitivinicolSUBSECțIUNEA I DISPOZIțII INTRODUCTIVEARTICOLUL 173 Domeniu de aplicare1. Normele privind denumirile de origine, indicațiile geografice și mențiunile tradiționale prevăzute în prezenta secțiune se aplică produselor menționate la punctele 1, 3 - 6, 8, 9, 11, 15 și 16 din anexa XII partea II.2. Normele menționate la alineatul (1) se bazează pe:(a) protejarea intereselor legitime:(i) ale consumatorilor și(ii) ale producătorilor;(b) asigurarea bunei funcționări a pieței interne pentru produsele vizate și(c) promovarea producerii unor produse de calitate, permițând, în același timp, măsuri naționale ale politicii de calitate.Subsecțiunea IIDenumiri de origine și indicații geograficeARTICOLUL 174 Definiții1. În sensul prezentei subsecţiuni se aplică următoarele definiții:(a) „denumire de origine” înseamnă denumirea unei regiuni, a unui loc specific sau, în cazuri excepționale, a unei țări, utilizată pentru a descrie un produs menționat la articolul 173 alineatul (1) care respectă următoarele cerințe:(i) calitatea și caracteristicile sale se datorează în mod esențial sau exclusiv unui anumit mediu geografic, cu factorii săi naturali și umani;(ii) strugurii din care este produs provin exclusiv din această arie geografică;(iii) este produs în această arie geografică și(iv) este obținut din soiuri de viță-de-vie aparținând speciei Vitis vinifera ;(b) „indicație geografică” înseamnă o indicație referitoare la o regiune, la un loc specific sau, în cazuri excepționale, la o țară, utilizată pentru a descrie un produs menționat la articolul 173 alineatul (1) care respectă următoarele cerințe:(i) posedă o calitate, o reputație sau alte caracteristici specifice care pot fi atribuite zonei geografice respective;(ii) strugurii, în proporție de cel puțin 85%, provin exclusiv din această arie geografică;(iii) este produs în această arie geografică și(iv) este obținut din soiuri de viță-de-vie aparținând speciei Vitis vinifera sau unei încrucișări între Vitis vinifera și alte specii din genul Vitis .2. Anumite denumiri utilizate în mod tradițional constituie o denumire de origine, dacă:(a) desemnează un vin;(b) trimit la o denumire geografică;(c) îndeplinesc cerințele menționate la alineatul (1) litera (a) punctele (i) - (iv) și(d) sunt supuse procedurii de acordare a protecției pentru denumirile de origine și indicațiile geografice prevăzute în prezenta subsecţiune.3. Denumirile de origine și indicațiile geografice, inclusiv cele care se referă la arii geografice din țări terțe, sunt eligibile pentru protecție în Uniune conform normelor prevăzute în prezenta subsecţiune.Articolul 175 Conținutul cererilor de protecție1. Cererile de protecție a denumirilor ca denumiri de origine sau indicații geografice includ un dosar tehnic care conține:(a) denumirea care urmează a beneficia de protecție;(b) numele și adresa solicitantului;(c) caietul de sarcini al produsului, astfel cum este menţionat la alineatul (2); și(d) un document unic care rezumă caietul de sarcini al produsului menționat la alineatul (2).2. Caietul de sarcini al produsului permite părților interesate să verifice respectarea condițiilor relevante de producție asociate denumirii de origine sau indicației geografice.Acesta conține cel puțin următoarele elemente:(a) denumirea care urmează a beneficia de protecție;(b) o descriere a vinului (vinurilor):(i) pentru vinuri cu denumire de origine, principalele caracteristici analitice și organoleptice;(ii) pentru vinuri cu indicație geografică, principalele caracteristici analitice, precum și o evaluare sau o indicație a caracteristicilor organoleptice;(c) dacă este cazul, practicile oenologice specifice utilizate pentru producerea vinului (vinurilor), precum și a restricțiilor relevante pentru producerea vinului (vinurilor);(d) delimitarea ariei geografice în cauză;(e) producția maximă la hectar;(f) indicarea soiului sau a soiurilor de struguri de vinificație din care a (au) fost obținut (obținute) vinul (vinurile);(g) informațiile care confirmă legătura menționată la articolul 174 alineatul (1) litera (a) punctul (i) sau, dacă este cazul, la articolul 174 alineatul (1) litera (b) punctul (i);(h) cerințele aplicabile prevăzute de legislația Uniunii sau națională sau, dacă un stat membru prevede astfel, de o organizație care gestionează denumirile de origine sau indicațiile geografice protejate, având în vedere că aceste cerințe trebuie să fie obiective și nediscriminatorii și compatibile cu legislaţia Uniunii;(i) denumirea și adresa autorităților sau organismelor care verifică dacă caietul de sarcini al produsului respectă dispozițiile, precum și o descriere a sarcinilor acestora.Articolul 176 Cererea de protecție referitoare la o arie geografică situată într-o țară terță1. În cazul în care cererea de protecție se referă la o arie geografică situată într-o țară terță, aceasta conține, pe lângă elementele prevăzute la articolul 175, o dovadă că denumirea în cauză este protejată în țara sa de origine.2. Cererea se transmite Comisiei fie direct de către solicitant, fie prin intermediul autorităților țării terțe în cauză.3. Cererea de protecție se întocmește în una dintre limbile oficiale ale Uniunii sau este însoțită de o traducere autorizată în una dintre aceste limbi.Articolul 177 Solicitanții1. Orice grup de producători interesat sau, în cazuri excepționale, orice producător individual poate depune o cerere de protecție pentru o denumire de origine sau o indicație geografică. La această cerere se pot asocia și alte părți interesate.2. Producătorii pot depune o cerere de protecție numai pentru vinuri pe care le produc.3. În cazul unei denumiri care desemnează o arie geografică transfrontalieră sau în cazul unei denumiri tradiționale legate de o arie geografică transfrontalieră, se poate depune o cerere comună.Articolul 178 Procedura preliminară la nivel național1. Cererile de protecție a unei denumiri de origine sau a unei indicații geografice, conform articolului 174, pentru vinuri originare din Uniune fac obiectul unei proceduri preliminare la nivel național, în conformitate cu prezentul articol.2. Cererea de protecție se depune în statul membru de pe teritoriul căruia provine denumirea de origine sau indicația geografică.3. Statul membru examinează cererea de protecție pentru a verifica respectarea condițiilor prevăzute în prezenta subsecțiune.Statul membru desfășoară o procedură națională prin care se garantează o publicare adecvată a cererii și se prevede o perioadă de cel puțin două luni de la data publicării în care orice persoană fizică sau juridică care are un interes legitim și este stabilită sau rezidentă pe teritoriul său poate formula o opoziție la protecția propusă, prin depunerea unei declarații bine motivate pe lângă autoritățile statului membru.4. În cazul în care statul membru consideră că denumirea de origine sau indicația geografică nu îndeplinește cerințele relevante sau este incompatibilă cu legislația Uniunii în general, cererea se respinge.5. Dacă statul membru consideră că cerințele relevante sunt îndeplinite:(a) publică documentul unic și caietul de sarcini al produsului cel puțin pe internet; și(b) înaintează Comisiei o cerere de protecție care conține următoarele informații:(i) numele și adresa solicitantului;(ii) documentul unic menționat la articolul 175 alineatul (1) litera (d);(iii) o declarație a statului membru conform căreia acesta consideră că cererea depusă de solicitant îndeplinește condițiile impuse și(iv) o trimitere privind publicarea menționată la litera (a).Informațiile menționate la primul paragraf litera (b) sunt transmise în una dintre limbile oficiale ale Uniunii sau sunt însoțite de o traducere autorizară în una dintre aceste limbi.6. Statele membre trebuie să dispună de actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma articolului 118f din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 şi prezentului articol începând cu 1 august 2009.7. În cazul în care un stat membru nu are legislație națională în ceea ce privește protecția denumirilor de origine și a indicațiilor geografice, acesta poate, doar cu titlu tranzitoriu, să acorde protecție denumirii în cauză în conformitate cu cerințele prezentei subsecțiuni la nivel național, aceasta producând efecte începând de la data la care cererea de protecție este înaintată Comisiei. Această protecție națională cu titlu tranzitoriu încetează la data la care este adoptată o decizie privind înregistrarea sau refuzul în temeiul prezentei subsecțiuni.Articolul 179 Examinarea de către Comisie1. Comisia aduce la cunoștința publicului data depunerii cererii de protecție a denumirii de origine sau a indicației geografice.2. Comisia examinează cererile de protecție menționate la articolul 178 alineatul (5) pentru a verifica respectarea condițiilor prevăzute în prezenta subsecțiune.3. În cazul în care Comisia consideră că sunt îndeplinite condițiile prevăzute în prezenta subsecțiune, aceasta decide, prin intermediul unor acte de punere în aplicare şi fără asistenţa comitetului menţionat la articolul 323 alineatul(1), să publice în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene documentul unic menționat la articolul 175 alineatul (1) litera (d) și trimiterea la publicarea caietului de sarcini al produsului menționat la articolul 178 alineatul (5).4. În cazul în care consideră că nu sunt îndeplinite condițiile prevăzute în prezenta subsecțiune, Comisia decide, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, respingerea cererii.Articolul 180 Procedura de opozițieÎn termen de două luni de la data publicării prevăzute la articolul 179 alineatul (3), orice stat membru sau țară terță sau orice persoană fizică sau juridică având un interes legitim, având reședința sau fiind stabilită într-un alt stat membru decât cel care depune cererea de protecție sau într-o țară terță poate formula o opoziție la protecția propusă, prin depunerea pe lângă Comisie a unei declarații motivate corespunzător, referitoare la condițiile de eligibilitate prevăzute în prezenta subsecțiune.În cazul persoanelor fizice sau juridice având reședința sau fiind stabilite într-o țară terță, această declarație se depune fie direct, fie prin intermediul autorităților țării terțe în cauză, în termenul de două luni menționat la primul paragraf.Articolul 181 Decizia de protecțiePe baza informațiilor de care dispune Comisia la încheierea procedurii de opoziție menționate la articolul 180, aceasta decide, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, fie acordarea protecției pentru denumirea de origine sau pentru indicația geografică ce îndeplinește condițiile prevăzute în prezenta subsecțiune și este compatibilă cu legislația Uniunii, fie respingerea cererii, dacă aceste condiții nu sunt îndeplinite.Articolul 182 Omonimele1. O denumire, pentru care se înaintează o cerere și care este omonimă sau parțial omonimă cu o altă denumire deja înregistrată în conformitate cu dispozițiile prezentului regulament cu privire la sectorul vitivinicol, se înregistrează ținându-se seama în mod corespunzător de utilizările locale și tradiționale, precum și de orice risc de creare a unei confuzii.O denumire omonimă care lasă consumatorilor impresia greșită că produsele sunt originare dintr-un alt teritoriu nu se înregistrează, chiar dacă aceasta este exactă în ceea ce privește teritoriul, regiunea sau localitatea din care produsele respective sunt originare.Utilizarea unei denumiri omonime înregistrate nu se autorizează decât în cazul în care denumirea omonimă înregistrată ulterior este practic suficient de diferită de cea deja înregistrată, având în vedere necesitatea de a asigura un tratament echitabil pentru producătorii respectivi și necesitatea de a nu induce în eroare consumatorul.2. Alineatul (1) se aplică mutatis mutandis în cazul în care o denumire, pentru care se înaintează o cerere, este omonimă sau parțial omonimă cu o indicație geografică protejată ca atare în conformitate cu legislația statelor membre.Statele membre nu înregistrează indicații geografice care nu sunt identice pentru protecție în cadrul legislației proprii privind indicațiile geografice dacă denumirea de origine sau indicația geografică este protejată în Uniune în temeiul legislației Uniunii aplicabile denumirilor de origine și indicațiilor geografice.3. Atunci când denumirea unui soi de struguri de vinificație conține sau constă într-o denumire de origine protejată sau o indicație geografică protejată, denumirea respectivă nu se utilizează la etichetarea produselor care intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament, cu excepția cazurilor în care Comisia decide altfel, prin intermediul unor acte delegate, pentru a lua în considerare practicile de etichetare existente.4. Protecția denumirilor de origine și a indicațiilor geografice ale produselor care intră în domeniul de aplicare al articolului 174 nu aduce atingere indicațiilor geografice protejate aplicate în legătură cu băuturile spirtoase în sensul Regulamentului (CE) nr. 110/2008 al Parlamentului European și al Consiliului[32] și viceversa.Articolul 183 Motive de refuz al protecției1. Denumirile care au devenit generice nu sunt protejate ca denumiri de origine sau ca indicații geografice.În sensul prezentei subsecțiuni, o „denumire devenită generică“ înseamnă denumirea unui vin care, deși se raportează la locul sau regiunea unde acest produs a fost inițial obținut sau comercializat, a devenit denumirea comună a unui vin în cadrul Uniunii.Pentru a stabili dacă o denumire a devenit sau nu generică, se va ține cont de toți factorii relevanți, în special de:(a) situația existentă în Uniune, în special în zonele de consum;(b) legislația Uniunii sau legislația națională relevantă.2. O denumire nu este protejată ca denumire de origine sau indicație geografică atunci când, având în vedere reputația și notorietatea unei mărci, protecția este de natură să inducă în eroare consumatorul cu privire la identitatea reală a vinului în cauză.Articolul 184 Relații cu mărcile comerciale1. Atunci când o denumire de origine sau o indicație geografică este protejată în temeiul prezentului regulament, înregistrarea unei mărci corespunzând uneia dintre situațiile menționate la articolul 185 alineatul (2) și care se raportează la un produs aflat într-una dintre categoriile enumerate în anexa XII partea II este refuzată, dacă cererea de înregistrare a mărcii este prezentată după data depunerii pe lângă Comisie a cererii de protecție a denumirii de origine sau a indicației geografice și dacă se obține protecția denumirii de origine sau a indicației geografice respective în temeiul cererii.Mărcile înregistrate cu încălcarea dispozițiilor de la primul paragraf se anulează.2. Fără a aduce atingere articolului 183 alineatul (2), o marcă comercială a cărei utilizare corespunde uneia dintre situațiile menționate la articolul 185 alineatul (2) și care a fost solicitată, înregistrată sau, dacă această posibilitate este prevăzută de legislația în cauză, consacrată prin utilizare pe teritoriul Uniunii anterior datei depunerii pe lângă Comisie a cererii de protecție a denumirii de origine sau indicației geografice, poate fi utilizată în continuare și reînnoită fără să aducă atingere protecției acordate denumirii de origine sau indicației geografice, cu condiția să nu existe motivele de anulare sau de revocare a mărcii prevăzute de Directiva 2008/95/CE a Parlamentului European şi a Consiliului[33] sau de Regulamentul (CE) nr. 207/2009 al Consiliului[34].În astfel de cazuri, este permisă utilizarea denumirii de origine sau a indicației geografice alături de mărcile relevante.Articolul 185 Protecția1. Denumirile de origine protejate și indicațiile geografice protejate pot fi utilizate de orice operator care comercializează un vin produs în conformitate cu caietul de sarcini corespunzător al produsului.2. Denumirile de origine protejate și indicațiile geografice protejate, precum și vinurile care utilizează aceste denumiri protejate în conformitate cu caietul de sarcini al produsului, sunt protejate împotriva:(a) oricărei utilizări comerciale directe sau indirecte a unei denumiri protejate:(i) de produse comparabile care nu sunt conforme cu caietul de sarcini al produsului pentru denumirea protejată sau(ii) în măsura în care această utilizare exploatează reputația unei denumiri de origine protejate sau a unei indicații geografice protejate;(b) utilizării abuzive, imitării sau evocării, chiar dacă originea adevărată a produsului sau a serviciului este indicată sau dacă denumirea protejată este tradusă sau însoțită de expresii, precum „stil”, „tip”, „metodă”, „manieră”, „imitație”, „gust”, „similar” sau altele asemenea;(c) oricărei indicații false sau înșelătoare privind proveniența, originea, natura sau calitățile esențiale ale produsului, care figurează pe partea interioară sau exterioară a ambalajului, în materialul publicitar sau documentele aferente produsului vinicol respectiv, precum și împotriva împachetării produsului într-un ambalaj de natură să creeze o impresie greșită cu privire la originea acestuia;(d) oricărei alte practici de natură să inducă consumatorii în eroare cu privire la originea adevărată a produsului.3. Denumirile de origine protejate și indicațiile geografice protejate nu devin generice în Uniune în sensul articolului 183 alineatul (1).4. Statele membre iau măsurile necesare pentru a împiedica utilizarea ilicită a denumirilor de origine protejate și a indicațiilor geografice protejate aşa cum se menţionează la alineatul (2).Articolul 186 RegistrulComisia întocmește și ține la zi un registru electronic al denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate pentru vinuri, care este accesibil publicului.Articolul 187 Desemnarea autorității competente1. Statele membre desemnează autoritatea sau autoritățile competente responsabile cu controalele privind respectarea obligațiilor prevăzute în prezenta subsecțiune, în conformitate cu criteriile prevăzute la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului[35].2. Statele membre asigură faptul că orice operator care respectă dispozițiile prezentei subsecțiuni are dreptul de a fi acoperit de un sistem de controale.3. Statele membre informează Comisia în legătură cu autoritatea sau autoritățile competente menționate la alineatul (1). Comisia publică numele și adresele acestora, pe care le actualizează periodic.Articolul 188 Verificarea respectării caietului de sarcini1. În ceea ce privește denumirile de origine protejate și indicațiile geografice protejate referitoare la o arie geografică din Uniune, verificarea anuală a respectării caietului de sarcini al produsului, efectuată în cursul producției vinului și în timpul sau după condiționarea acestuia, este asigurată de:(a) autoritatea sau autoritățile competente menționate la articolul 187 alineatul (1); sau(b) unul sau mai multe organisme responsabile cu verificarea în sensul articolului 2 al doilea paragraf punctul 5 din Regulamentul (CE) nr. 882/2004, care acționează în calitate de organism de certificare a produselor conform criteriilor prevăzute la articolul 5 din respectivul regulament.Cheltuielile aferente acestei verificări sunt suportate de operatorii economici care fac obiectul ei.2. În ceea ce privește denumirile de origine protejate și indicațiile geografice protejate referitoare la o arie geografică dintr-o țară terță, verificarea anuală a respectării caietului de sarcini, efectuată în cursul producției vinului și în timpul sau după condiționarea acestuia, este asigurată de:(a) una sau mai multe dintre autoritățile desemnate de țara terță sau(b) unul sau mai multe organisme de certificare.3. Organismele de certificare menționate la alineatul (1) litera (b) și la alineatul (2) litera (b) se conformează standardului european EN 45011 sau ghidului ISO/IEC 65 (Cerințe generale privind organismele care aplică sisteme de certificare a produselor) și sunt acreditate în conformitate cu acestea.4. Atunci când autoritatea sau autoritățile menționate la alineatul (1) litera (a) și la alineatul (2) litera (a) verifică respectarea specificațiilor produsului, acestea oferă garanții corespunzătoare de obiectivitate și imparțialitate și dispun de personal calificat și resurse suficiente pentru a-și îndeplini sarcinile.Articolul 189 Modificări ale caietului de sarcini1. Orice solicitant care îndeplinește condițiile de la articolul 177 poate solicita aprobarea unei modificări a caietului de sarcini al unei denumiri de origine protejate sau al unei indicații geografice protejate, în special pentru a ține cont de evoluția cunoștințelor științifice și tehnice sau pentru a redefini aria geografică menționată la articolul 175 alineatul (2) al doilea paragraf litera (d). Cererea descrie modificările solicitate și le motivează.2. În cazul în care modificarea propusă implică una sau mai multe modificări ale documentului unic menționat la articolul 175 alineatul (1) litera (d), articolele 178 - 181 se aplică mutatis mutandis cererii de modificare. Cu toate acestea, în cazul în care modificarea propusă este una minoră, Comisia decide, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, dacă aceasta să fie aprobată sau nu fără a se urma procedura prevăzută la articolul 179 alineatul (2) și la articolul 180, iar în caz de aprobare, Comisia procedează la publicarea elementelor menționate la articolul 179 alineatul (3).3. În cazul în care modificarea propusă nu implică nicio modificare în textul documentului unic, se aplică următoarele reguli:(a) atunci când aria geografică este situată într-un stat membru, acesta își exprimă poziția cu privire la modificare, iar în caz de aviz pozitiv, publică caietul de sarcini modificat și informează Comisia cu privire la modificările aprobate și la justificarea acestora;(b) atunci când aria geografică este situată într-o țară terță, Comisia decide, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, dacă să aprobe sau nu modificarea propusă.Articolul 190 Anularea1. În cazul în care respectarea caietului de sarcini corespondent nu mai este asigurată, Comisia poate decide, din proprie inițiativă sau la cererea motivată corespunzător a unui stat membru, a unei țări terțe sau a unei persoane fizice sau juridice având un interes legitim, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, anularea protecției acordate unei denumiri de origine sau unei indicații geografice.Articolele 178 - 181 se aplică mutatis mutandis .Articolul 191 Denumiri de vinuri protejate în prezent1. Denumirile de vinuri protejate în conformitate cu articolele 51 și 54 din Regulamentul (CE) nr. 1493/1999 și cu articolul 28 din Regulamentul (CE) nr. 753/2002 al Comisiei[36] sunt protejate automat în temeiul prezentului regulament. Comisia le înscrie în registrul prevăzut la articolul 186 din prezentul regulament.2. În ceea ce privește denumirile de vinuri protejate menționate la alineatul (1), statele membre transmit Comisiei:(a) dosarele tehnice menționate la articolul 175 alineatul (1);(b) deciziile naționale de aprobare.3. Denumirile de vinuri menționate la alineatul (1) pentru care informațiile menționate la alineatul (2) nu sunt prezentate până la 31 decembrie 2011 pierd protecția în temeiul prezentului regulament. Comisia ia, prin intermediul unor acte de punere în aplicare şi fără asistenţa comitetului menţionat la articolul 323 alineatul (1), măsurile administrative necesare pentru a radia aceste denumiri din registrul prevăzut la articolul 186.4. Articolul 190 nu se aplică în cazul denumirilor de vinuri protejate menționate la alineatul (1) din prezentul articol.Până la 31 decembrie 2014, Comisia poate decide, din proprie iniţiativă şi prin intermediul unor acte de punere în aplicare, anularea protecţiei unor denumiri de vinuri protejate existente menţionate la alineatul (1) dacă acestea nu întrunesc condiţiile prevăzute la articolul 174.Articolul 192 TaxeStatele membre pot solicita plata unei taxe pentru acoperirea cheltuielilor, inclusiv a celor ocazionate de examinarea cererilor de protecție, a declarațiilor de opoziție, a cererilor de modificare și a cererilor de anulare în temeiul prezentei subsecțiuni.Articolul 193 Competenţe delegate1. Pentru a ține seama de particularitățile producţiei din aria geografică delimitată, Comisia poate să adopte, prin intermediul unor acte delegate:(a) principiile delimitării ariei geografice şi(b) definiţiile, restricţiile şi derogările referitoare la producţia în aria geografică delimitată.2. Pentru a asigura calitatea şi trasabilitatea produselor, Comisia poate prevedea, prin intermediul unor acte delegate, condiţiile în care caietul de sarcini poate include cerinţe suplimentare în sensul articolului 175 alineatul (2) litera (h).3. Pentru a asigura drepturile sau interesele legitime ale producătorilor sau ale operatorilor, Comisia poate, prin intermediul unor acte delegate:(a) să stabilească în ce cazuri un producător izolat poate solicita protecţia unei denumiri de origine sau a unei indicaţii geografice;(b) să adopte restricţii în ceea ce priveşte tipul solicitantului care poate cere protecţia unei denumiri de origine sau a unei indicaţii geografice;(c) să adopte măsuri specifice referitoare la procedurile naţionale aplicabile cererilor transfrontaliere;(d) să stabilească data depunerii unei cereri sau a unei solicitări;(e) să stabilească data începând de la care se aplică protecţia;(f) să stabilească condiţiile în care o modificare trebuie considerată minoră în sensul articolului 189 alineatul (2);(g) să stabilească data la care intră în vigoare o modificare.4. Pentru a asigura o protecţie adecvată, Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte delegate, restricţii cu privire la denumirea protejată.5. Pentru a preveni utilizarea ilegală a denumirilor de origine protejate şi a indicaţiilor geografice protejate, Comisia poate defini, prin intermediul unor acte delegate, măsurile care urmează să fie puse în aplicare de statele membre în acest sens.6. Pentru a asigura eficienţa controalelor prevăzute în prezenta subsecţiune, Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte delegate, măsurile necesare cu privire la comunicarea operatorilor către autorităţile competente.7. Pentru a se asigura că operatorii economici şi autorităţile competente nu sunt afectaţi de aplicarea prezentei subsecţiuni în ceea ce priveşte denumirile vinurilor cărora li s-a acordat protecţie înainte de 1 august 2009, Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte delegate, dispoziţii tranzitorii cu privire la:(a) denumirile vinurilor recunoscute de statele membre ca denumiri de origine sau ca indicaţii geografice până la 1 august 2009;(b) procedura preliminară la nivel național;(c) vinurile introduse pe piaţă sau etichetate înainte de o anumită dată și(d) modificarea caietelor de sarcini ale produselor.Articolul 194 Competenţe de executare1. Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, toate măsurile care se impun referitor la prezenta subsecțiune cu privire la:(a) informațiile care trebuie furnizate în caietul de sarcini al produsului cu privire la legătura dintre aria geografică și produsul final;(b) publicarea deciziei de protecţie sau de respingere;(c) crearea şi menţinerea registrului menţionat la articolul 186;(d) conversia unei denumiri de origine protejată la indicație geografică protejată;(e) depunerea cererilor transfrontaliere;(f) controalele și verificările care trebuie efectuate de statele membre, inclusiv testările.2. Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, toate măsurile care se impun referitor la prezenta subsecţiune cu privire la procedura de examinare a cererilor de protecţie sau de aprobare a unei modificări a unei denumiri de origine sau a unei indicaţii geografice, inclusiv acceptabilitatea acestora, precum şi la procedura referitoare la cererile opoziţie, de anulare sau de conversie, inclusiv acceptabilitatea acestora, şi depunerea informaţiilor legate de denumirile vinurilor protejate existente, în special în ceea ce priveşte:(a) modelele de documente şi forma de comunicare;(b) termenele limită;(c) informaţiile cu privire la fapte, probele și documentele justificative care trebuie depuse în sprijinul cererii sau solicitării.Articolul 195 Acte de punere în aplicare adoptate fără asistenţa comitetului prevăzut la articolul 323 alineatul (1)Atunci când se consideră că o cerere sau o solicitare nu poate fi acceptată, Comisia decide, prin intermediul unor acte de punere în aplicare şi fără asistenţa comitetului prevăzut la articolul 323 alineatul (1), respingerea cererii sau a solicitării ca fiind inacceptabilă.Subsecțiunea IIIMențiuni tradiționaleARTICOLUL 196 Definiție„Mențiune tradițională” înseamnă o mențiune folosită în mod tradițional în statele membre pentru produsele menționate la articolul 173 alineatul (1) pentru a desemna:(a) faptul că produsul are o denumire de origine protejată sau o indicație geografică protejată în temeiul legislației Uniunii sau în temeiul legislației naționale; sau(b) metoda de producere sau de maturare, calitatea, culoarea, tipul locului de proveniență sau un eveniment deosebit legat de istoria produsului cu denumire de origine protejată sau cu indicație geografică protejată.Articolul 197 Protecția1. O mențiune tradițională protejată poate fi utilizată numai în cazul unui produs care a fost produs în conformitate cu definiția menționată la articolul 196.Mențiunile tradiționale sunt protejate împotriva utilizării ilicite.Statele membre iau măsurile necesare pentru a împiedica utilizarea ilicită a mențiunilor tradiționale protejate.2. Mențiunile tradiționale nu pot deveni generice în Uniune.Articolul 198 Competenţe delegate1. Pentru a asigura o protecţie adecvată, Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte delegate, dispoziţii cu privire la limba şi ortografierea mențiunii protejate.2. Pentru a asigura drepturile sau interesele legitime ale producătorilor sau ale operatorilor, Comisia poate stabili, prin intermediul unor acte delegate:(a) tipul solicitanților care pot cere protecția unei mențiuni tradiționale;(b) condițiile valabilității unei cereri de recunoaştere a unei menţiuni tradiţionale;(c) motivele pentru care se poate obiecta la o propunere de recunoaştere a unei menţiuni tradiţionale;(d) domeniul de aplicare a protecţiei, inclusiv relaţia cu mărcile comerciale, menţiunile tradiţionale protejate, denumirile de origine protejate sau indicaţiile geografice protejate, omonimele sau anumite denumiri de struguri de vinificaţie;(e) motivele anulării unei menţiuni tradiţionale;(f) data depunerii unei cereri sau a unei solicitări;3. Pentru a ţine seama de particularităţile schimburilor comerciale dintre Uniune şi anumite ţări terţe, Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte delegate, condiţiile în care se pot utiliza menţiuni tradiţionale pentru produse din ţări terţe şi poate prevedea derogări de la articolul 196.4. Pentru a preveni utilizarea ilegală a menţiunilor tradiţionale protejate, Comisia poate preciza, prin intermediul unor acte delegate, măsurile care urmează să fie puse în aplicare de statele membre în acest sens.Articolul 199 Competenţe de executare1. Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, toate măsurile care se impun referitor la prezenta subsecţiune cu privire la procedura de examinare a cererilor de protecţie sau de aprobare a unei modificări a unei menţiuni tradiţionale, inclusiv acceptabilitatea acestora, precum şi la procedura referitoare la cererile de opoziţie sau de anulare, inclusiv acceptabilitatea acestora, în special în ceea ce priveşte:(a) modelele de documente şi forma de comunicare;(b) termenele limită;(c) informaţiile cu privire la fapte, probele și documentele justificative care trebuie depuse în sprijinul cererii sau solicitării.2. Comisia decide, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, acceptarea sau respingerea unei cereri de protecţie a unei menţiuni tradiţionale sau a unei solicitări de modificare a unei menţiuni protejate ori anularea protecţiei unei menţiuni tradiţionale.3. Comisia prevede, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, protejarea menţiunilor tradiţionale în privința cărora a acceptat cererea de protecție, în special prin clasificarea lor conform articolului 196 literele (a) sau (b) și prin publicarea unei definiții și/sau a condițiilor de utilizare.Articolul 200 Acte de punere în aplicare adoptate fără asistenţa comitetului prevăzut la articolul 323 alineatul (1)Atunci când se consideră că o cerere sau o solicitare nu poate fi acceptată, Comisia decide, prin intermediul unor acte de punere în aplicare şi fără asistenţa comitetului prevăzut la articolul 323 alineatul (1), respingerea cererii sau a solicitării ca fiind inacceptabilă.Secțiunea IIIEtichetarea și prezentarea în sectorul vitivinicolARTICOLUL 201 DefinițieÎn sensul prezentei secțiuni:(a) „etichetare” înseamnă mențiunile, indicațiile, mărcile de fabrică sau mărcile comerciale, imaginile sau semnele care figurează pe orice ambalaj, document, anunț, etichetă, inel sau manșetă, care însoțesc un anumit produs sau care se referă la acesta;(b) „prezentare” înseamnă orice informații transmise consumatorului prin modalitatea de ambalare a produsului vizat, inclusiv prin forma și tipul sticlelor.Articolul 202 Condiții de aplicare a normelor orizontaleSub rezerva dispozițiilor prezentului regulament, Directiva 2008/95/CE, Directiva 89/396/CEE a Consiliului[37], Directiva 2000/13/CE a Parlamentului European și a Consiliului[38] și Directiva 2007/45/CE a Parlamentului European și a Consiliului[39] se aplică etichetării și prezentării produselor aflate în domeniul de aplicare al acestora.Articolul 203 Indicații obligatorii1. Etichetarea și prezentarea produselor menționate în anexa XII partea II punctele 1 - 11, 13, 15 și 16 comercializate în Uniune sau destinate exportului conțin următoarele indicații obligatorii:(a) denumirea categoriei de produse viticole în conformitate cu anexa XII partea II;(b) pentru vinurile cu denumiri de origine protejate sau cu indicații geografice protejate:(i) mențiunea „denumire de origine protejată” sau „indicație geografică protejată” și(ii) denumirea de origine protejată sau indicația geografică protejată;(c) tăria alcoolică dobândită în volume;(d) indicarea provenienței;(e) indicarea îmbuteliatorului sau, în cazul vinului spumant, al vinului spumos, al vinului spumant de calitate sau al vinului spumant de calitate de tip aromat, numele producătorului sau al vânzătorului;(f) indicarea importatorului, în cazul vinurilor importate și(g) în cazul vinului spumant, al vinului spumos, al vinului spumant de calitate sau al vinului spumant de calitate de tip aromat, indicarea conținutului de zahăr.2. Prin derogare de la alineatul (1) litera (a), trimiterea la categoria de produse viticole poate fi omisă pentru vinurile ale căror etichete conțin numele unei denumiri de origine protejate sau al unei indicații geografice protejate.3. Prin derogare de la alineatul (1) litera (b), trimiterea la mențiunile „denumire de origine protejată” sau „indicație geografică protejată” poate fi omisă în următoarele cazuri:(a) atunci când o mențiune tradițională în sensul articolului 196 litera (a) figurează pe etichetă;(b) în cazuri excepţionale care urmează să fie stabilite de Comisie prin intermediul unor acte delegate şi pentru a asigura coerenţa cu practicile de etichetare existente.Articolul 204 Indicații facultative1. Etichetarea și prezentarea produselor menționate la articolul 203 alineatul (1) pot conține, în special, următoarele indicații facultative:(a) anul de recoltă;(b) denumirea unuia sau a mai multor soiuri de struguri de vinificație;(c) în cazul altor vinuri decât cele menționate la articolul 203 alineatul (1) litera (g), mențiuni indicând conținutul de zahăr;(d) în cazul vinurilor cu denumire de origine protejată sau cu indicație geografică protejată, mențiunile tradiționale în sensul articolului 196 litera (b);(e) simbolul Uniunii care indică denumirea de origine protejată sau indicația geografică protejată;(f) mențiuni referitoare la anumite metode de producție;(g) în cazul vinurilor cu denumire de origine protejată sau cu indicație geografică protejată, numele altei unități geografice care este mai restrânsă sau mai largă decât zona care determină denumirea de origine sau indicația geografică.2. Fără a aduce atingere articolului 182 alineatul (3), în ceea ce privește utilizarea indicațiilor menționate la alineatul (1) literele (a) și (b) pentru vinurile fără denumire de origine protejată sau indicație geografică protejată:(a) statele membre adoptă acte cu putere de lege și acte administrative pentru a asigura procedurile de certificare, aprobare și verificare în vederea garantării veridicității informațiilor respective;(b) statele membre pot, pe baza unor criterii nediscriminatorii și obiective și acordând atenția cuvenită concurenței loiale, să întocmească, pentru vinul produs din soiuri de struguri de vinificație de pe propriul teritoriu, liste de soiuri de struguri de vinificație excluse, în special în cazul în care:(i) există riscul creării unei confuzii în rândul consumatorilor cu privire la adevărata origine a vinului, din cauza faptului că respectivul soi de struguri de vinificație formează o parte integrantă a unei denumiri de origine protejate sau a unei indicații geografice protejate existente;(ii) controalele relevante nu ar fi eficiente din punctul de vedere al costurilor, din cauza faptului că respectivul soi de struguri de vinificație reprezintă o parte foarte redusă din podgoria statului membru în cauză;(c) amestecurile de vinuri din state membre diferite nu duc la o etichetare a soiului sau a soiurilor de struguri de vinificație decât dacă statele membre vizate convin altfel și asigură fezabilitatea procedurilor de certificare, aprobare și verificare relevante.Articolul 205 Limbile1. Atunci când sunt exprimate în cuvinte, indicațiile obligatorii și opționale menționate la articolele 203 și 204 figurează în una sau mai multe limbi oficiale ale Uniunii.2. Prin derogare de la dispozițiile alineatului (1), numele unei denumiri de origine protejate sau al unei indicații geografice protejate sau al unei mențiuni tradiționale în sensul articolului 196 litera (a) figurează pe etichetă în limba sau limbile pentru care se aplică protecția.În cazul denumirilor de origine protejate sau al indicațiilor geografice protejate sau al denumirilor naționale specifice care nu utilizează alfabetul latin, numele poate figura, de asemenea, în una sau mai multe limbi oficiale ale Uniunii.Articolul 206 Aplicarea legislațieiAutoritățile competente ale statelor membre iau măsurile necesare pentru a împiedica introducerea pe piață a oricărui produs menționat la articolul 203 alineatul (1) care nu este etichetat în conformitate cu dispozițiile prezentei secțiuni sau pentru a-l retrage de pe piață.Articolul 207 Competenţe delegate1. Pentru a asigura conformitate cu normele orizontale privind etichetarea și prezentarea și pentru a ține seama de particularitățile sectorului vitivinicol, Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte delegate, definiții, reguli și restricții cu privire la:(a) prezentarea și utilizarea altor indicații de etichetare decât cele prevăzute în prezenta secțiune;(b) anumite indicații obligatorii, în special:(i) termenii care trebuie utilizați pentru formularea indicațiilor obligatorii și condițiile de utilizare a acestora;(ii) termenii care fac referire la o exploatație și condițiile de utilizare a acestora;(iii) dispozițiile care permit statelor membre producătoare să stabilească reguli suplimentare în privința indicațiilor obligatorii;(iv) dispozițiile care permit şi alte derogări decât cele menționate la articolul 203 alineatul (2) în ceea ce privește omiterea trimiterii la categoria de produse viticole și(v) dispoziţiile privind utilizarea limbilor;(c) indicaţii opţionale, în special:(i) termenii care trebuie utilizați pentru formularea indicațiilor opţionale și condițiile de utilizare a acestora;(ii) dispozițiile care permit statelor membre producătoare să stabilească reguli suplimentare în privința indicațiilor opţionale;(d) prezentare, în special:(i) condiţiile de utilizare a anumitor forme de sticle şi o listă a anumitor forme specifice de sticle;(ii) condiţiile de utilizare sticlelor şi a dispozitivelor de închidere tip „vin spumant”;(iii) dispozițiile care permit statelor membre producătoare să stabilească reguli suplimentare în privința prezentării;(iv) dispoziţiile privind utilizarea limbilor.2. Pentru a asigura eficiența procedurilor de certificare, aprobare și verificare prevăzute în prezenta secțiune, Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte delegate, măsurile necesare în acest scop.3. Pentru a asigura interesele legitime ale operatorilor, Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte delegate, norme cu privire la etichetarea și prezentarea temporară a vinurilor care beneficiază de o denumire de origine sau de o indicație geografică și a căror denumire de origine sau indicație geografică îndeplineşte cerinţele prevăzute la articolul 178 alineatul (5).4. Pentru a se asigura că operatorii economici nu sunt afectaţi, Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte delegate, dispoziţii tranzitorii cu privire la vinul introdus pe piaţă şi etichetat înainte de 1 august 2009.5. Pentru a preveni comercializarea în Uniune sau exportul de produse neetichetate conform prezentei secţiuni, Comisia poate defini, prin intermediul unor acte delegate, măsurile pe care statele membre trebuie să le pună în aplicare în acest scop.6. Pentru a ține seama de particularitățile schimburilor comerciale dintre Uniune și anumite țări terțe, Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte delegate, derogări de la prezenta secțiune.Articolul 208 Competenţe de executareComisia poate adopta, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, toate măsurile care se impun referitor la prezenta secțiune cu privire la proceduri, notificări și criterii tehnice.CAPITOLUL IIOrganizații de producători, grupuri de producători, organizații interprofesionale și organizații de operatoriSecțiunea IPrincipii generaleARTICOLUL 209 Organizații de producătoriStatele membre recunosc organizațiile de producători care:(a) se compun din producători ai unuia dintre următoarele sectoare:(i) sectorul hameiului;(ii) sectorul uleiului de măsline și al măslinelor de masă;(iii) sectorul fructelor și al legumelor în ceea ce privește agricultorii care cultivă unul sau mai multe produse din acest sector și/sau astfel de produse destinate exclusiv prelucrării;[(iv) sectorul laptelui și al produselor lactate;](v) sectorul viermilor de mătase;(b) sunt constituite la inițiativa producătorilor;(c) urmăresc un scop specific care poate mai ales să includă sau, în ceea ce privește sectorul fructelor și al legumelor, care include unul sau mai multe dintre următoarele obiective:(i) asigurarea programării și a adaptării producției la cerere, în special în privința calității și a cantității;(ii) concentrarea aprovizionării și introducerea pe piață a produselor obținute de membrii săi;(iii) optimizarea costurilor de producție și reglementarea prețurilor de producție.Statele membre pot, de asemenea, recunoaște organizațiile de producători constituite de producătorii din orice sector prevăzut la articolul 1 cu excepția sectoarelor prevăzute la primul paragraf litera (a), în condițiile stabilite la literele (b) și (c) ale alineatului respectiv.În ceea ce privește sectorul vitivinicol, statele membre pot recunoaște organizațiile de producători în aceleași condiții ca cele prevăzute la primul paragraf literele (b) și (c) și care aplică actul constitutiv prin care se solicită membrilor acestora, în mod special:(a) să aplice normele adoptate de organizația de producători cu privire la raportarea producției, producție, comercializare și protecția mediului;(b) să pună la dispoziție informațiile solicitate de organizația de producători în vederea întocmirii statisticilor, în special pentru suprafețele de cultură și evoluția pieței;(c) să plătească penalități în caz de încălcare a obligațiilor care le revin în temeiul actului constitutiv.În sectorul vitivinicol pot fi avute în vedere, în special, următoarele obiective specifice în sensul primului paragraf litera (c):(a) promovarea și furnizarea de asistență tehnică pentru utilizarea unor practici de cultivare și a unor tehnici de producție care protejează mediul;(b) promovarea inițiativelor privind gestionarea subproduselor vitivinicole și gestionarea deșeurilor, în special pentru protejarea calității apei, a solului și a peisajului și pentru a ocroti sau a favoriza biodiversitatea;(c) realizarea de studii privind metodele de producție sustenabile și evoluția pieței;(d) contribuția adusă la realizarea programelor de sprijin prevăzute în prezenta parte la titlul I capitolul IV secțiunea VII.Articolul 210 Organizații interprofesionale1. Statele membre recunosc organizațiile interprofesionale care:(a) sunt constituite din reprezentanți ai activităților economice legate de producția, comercializarea și/sau prelucrarea produselor din sectoarele următoare:(i) sectorul uleiului de măsline și al măslinelor de masă;(ii) sectorul tutunului;(b) sunt formate la inițiativa tuturor sau a unei părți din organizațiile sau asociațiile care le compun;(c) au un scop precis, care se poate referi, în special, la:(i) concentrarea și coordonarea ofertei și comercializarea produselor producătorilor membri;(ii) adaptarea comună a producției și a prelucrării la cerințele pieței și ameliorarea produsului;(iii) promovarea raționalizării și a ameliorării producției și a prelucrării;(iv) realizarea de studii cu privire la metodele de producție durabile și la evoluția pieței.2. În cazul în care organizațiile interprofesionale menționate la alineatul (1) își exercită activitățile pe teritoriul mai multor state membre, statutul de organizație interprofesională este recunoscut de către Comisie prin intermediul unor acte de punere în aplicare și fără asistența comitetului menționat la articolul 323 alineatul (1).3. În plus față de dispozițiile alineatului (1), statele membre recunosc, de asemenea, în ceea ce privește sectorul fructelor și legumelor, și pot recunoaște, în ceea ce privește sectorul vitivinicol, organizațiile interprofesionale care:(a) sunt formate din reprezentanți ai activităților economice legate de producția, comercializarea sau prelucrarea produselor din sectoarele menționate în textul introductiv;(b) sunt constituite la inițiativa tuturor reprezentanților menționați la litera (a) sau a unora dintre ei;(c) desfășoară una dintre activitățile de mai jos, iar în cazul sectorului fructelor și legumelor două sau mai multe dintre aceste activități în una sau mai multe regiuni ale Uniunii, ținând cont de interesele consumatorilor, și, fără a afecta alte sectoare, în sectorul vitivinicol având în vedere sănătatea publică și interesele consumatorilor:(i) ameliorarea cunoştinţelor, a transparenței producției și a pieței;(ii) contribuția la o mai bună coordonare a introducerii pe piață a produselor din sectorul fructelor și legumelor și din sectorul vitivinicol, în special prin cercetare și studii de piață;(iii) elaborarea unor contracte-tip compatibile cu normele Uniunii;(iv) o mai bună exploatare a potențialului fructelor și legumelor produse și a potențialului producției din sectorul vitivinicol;(v) transmiterea informațiilor și realizarea activității de cercetare necesare pentru direcționarea producției către produsele mai adecvate cererii pieței și gusturilor și așteptărilor consumatorilor, în special în ceea ce privește calitatea produselor și protecția mediului;(vi) căutarea unor metode de restricționare a utilizării produselor fitosanitare și a altor substanțe de acest fel și de garantare a calității produselor, precum și a protecției solului și apelor;(vii) elaborarea unor metode și instrumente de îmbunătățire a calității produselor în toate stadiile de producție și comercializare și, în ceea ce privește sectorul vitivinicol, în stadiul de vinificație;(viii) exploatarea potențialului agriculturii ecologice și protejarea și promovarea unei astfel de agriculturi, precum și a denumirilor de origine, a etichetelor de calitate și a indicațiilor geografice;(ix) promovarea producției integrate sau a altor metode de producție ecologice;(x) în ceea ce privește sectorul fructelor și legumelor, stabilirea unor reglementări privind normele de producție și comercializare menționate în anexa XIV punctele 2 și 3 care sunt mai stricte decât reglementările interne sau cele ale Uniunii;(xi) în privința sectorului vitivinicol:-  furnizarea de informații privind caracteristicile specifice ale vinurilor cu denumiri de origine protejate sau cu indicații geografice protejate;-  promovarea unui consum de vin moderat și responsabil și difuzarea de informații privind efectele nocive ale modelelor de consum periculoase;-  desfășurarea de acțiuni de promovare a vinurilor, în special în țările terțe.[4. Statele membre pot să recunoască, de asemenea, organizațiile interprofesionale care:(a) sunt formate din reprezentanți ai activităților economice legate de producția, comercializarea sau prelucrarea produselor din sectorul laptelui şi al produselor lactate;(b) sunt constituite la inițiativa tuturor reprezentanților menționați la litera (a) sau a unora dintre ei;(c) desfășoară, într-una sau mai multe regiuni ale Uniunii, una sau mai multe dintre următoarele activităţi, ținând seama de interesele consumatorilor:(i) ameliorarea cunoștințelor și transparența producției și a pieței, inclusiv prin publicarea de date statistice cu privire la prețuri, volume și durata contractelor de livrare a laptelui crud încheiate anterior, precum și prin realizarea unor studii privind perspectivele de evoluţie ale pieței la nivel regional sau național;(ii) contribuirea la o mai bună coordonare a introducerii pe piață a produselor din sectorul laptelui și al produselor lactate, în special prin cercetare și studii de piață;(iii) elaborarea unor contracte-tip compatibile cu normele Uniunii;(iv) comunicarea informațiilor și desfăşurarea cercetării necesare orientării producției spre produse mai adaptate cerințelor pieței, gusturilor și așteptărilor consumatorilor, în special în materie de calitate a produselor și de protecție a mediului;(v) căutarea unor metode care să permită limitarea utilizării produselor farmaceutice de uz veterinar și a altor inputuri;(vi) elaborarea unor metode și instrumente de îmbunătățire a calității produselor în toate stadiile de producție și comercializare;(vii) exploatarea potențialului agriculturii ecologice și protejarea și promovarea unei astfel de agriculturi, precum și a denumirilor de origine, a etichetelor de calitate și a indicațiilor geografice și(viii) promovarea producției integrate sau a altor metode de producție care protejează mediul.]Articolul 211 Dispoziții comune privind organizațiile de producători și organizațiile interprofesionale1. Articolul 209 și articolul 210 alineatul (1) se aplică fără a aduce atingere recunoașterii organizațiilor de producători, respectiv a organizațiilor interprofesionale, stabilită de statele membre în temeiul legislaţiei naționale și în conformitate cu legislaţia Uniunii, în orice sector menționat la articolul 1, cu excepția sectoarelor menționate la articolul 209 primul paragraf litera (a) și la articolul 210 alineatul (1).2. Organizațiile de producători recunoscute sau aprobate în conformitate cu Regulamentele (CE) nr. 865/2004, (CE) nr. 1952/2005 și (CEE) nr. 707/76 se consideră a fi organizații de producători recunoscute în temeiul articolului 209 din prezentul regulament.Organizațiile interprofesionale recunoscute sau aprobate în conformitate cu Regulamentele (CEE) nr. 2077/92 și (CE) nr. 865/2004 se consideră organizații interprofesionale recunoscute în temeiul articolului 210 din prezentul regulament.Articolul 212 Organizații de operatoriÎn sensul prezentului regulament, prin organizații de operatori se înțelege organizații recunoscute de producători, organizații interprofesionale recunoscute sau organizații recunoscute de alți operatori economici din sectorul uleiului de măsline și al măslinelor de masă sau asociații ale acestora.Secțiunea IINorme privind organizațiile de producători și organizațiile interprofesionale, precum și grupurile de producători din sectorul fructelor și al legumelorSUBSECțIUNEA I STATUTUL șI RECUNOAșTEREA ORGANIZAțIILOR DE PRODUCăTORIARTICOLUL 213 Statutul organizațiilor de producători1. Statutul unei organizații de producători din sectorul fructelor și al legumelor stabilește următoarele obligații ale membrilor producători, în special:(a) aplicarea normelor adoptate de organizația de producători cu privire la raportarea producției, producție, comercializare și protecția mediului;(b) apartenența la o singură organizație de producători, în cazul producției la nivelul unei exploatații a oricăruia dintre produsele menționate la articolul 209 primul paragraf litera (a) punctul (iii);(c) comercializarea întregii producții vizate prin intermediul organizației de producători;(d) punerea la dispoziție a informațiilor solicitate de organizația de producători, în special cele legate de suprafețele de cultură, cantitățile recoltate, producție și vânzări directe, în vederea întocmirii statisticilor;(e) plata contribuțiilor financiare prevăzute în actul constitutiv pentru crearea și refinanțarea fondului operațional prevăzut la articolul 120.2. Fără a aduce atingere dispozițiilor alineatului (1) litera (c), atunci când organizația de producători autorizează o astfel de acțiune și când această acțiune se desfășoară în conformitate cu condițiile stabilite de organizația de producători, membrii producători:(a) nu pot vinde consumatorilor pentru nevoi personale, direct de pe exploatația lor și/sau din afara exploatației lor, mai mult de un procentaj fix din producția și/sau produsele lor, respectivul procentaj fiind stabilit de către statele membre la cel puțin 10%;(b) pot comercializa ei înșiși sau prin intermediul altei organizații de producători desemnate de propria organizație cantități de produse care reprezintă cantități marginale în raport cu volumul de producție comercializabil de organizația lor;(c) pot comercializa ei înșiși sau prin intermediul altei organizații de producători desemnate de propria organizație produse care, din cauza caracteristicilor lor, nu fac în mod obișnuit obiectul activităților comerciale ale organizației de producători respective.3. Statutul unei organizații de producători prevede, de asemenea:(a) procedurile de stabilire, adoptare și modificare a normelor prevăzute la alineatul (1);(b) obligația membrilor de a plăti contribuțiile financiare necesare pentru finanțarea organizației de producători;(c) normele care să permită producătorilor membri să exercite un control democratic asupra organizației și asupra deciziilor sale;(d) sancțiuni pentru nerespectarea obligațiilor care decurg din actul constitutiv, în special neplata contribuțiilor financiare, sau din nerespectarea normelor stabilite de organizația de producători;(e) regulile de admitere a noilor membri, în special durata minimă a calității de membru;(f) normele contabile și bugetare necesare pentru funcționarea organizației.4. Se consideră că organizațiile de producători din sectorul fructelor și al legumelor acționează în numele și în interesul membrilor lor în toate aspectele de natură economică.Articolul 214 Recunoașterea1. Statele membre recunosc ca organizații de producători în sectorul fructelor și al legumelor toate entitățile juridice sau părți clar definite din cadrul entităților juridice care își depun candidatura în vederea recunoașterii, cu condiția:(a) să aibă drept obiectiv utilizarea de practici de cultură, tehnici de producție și tehnici de gestionare a deșeurilor ecologice, în special în vederea protejării calității apelor, a solului și a peisajului și a ocrotirii sau favorizării biodiversității, precum și să îndeplinească cerințele stabilite la articolele 209 și 213 și să furnizeze dovezi în acest sens;(b) să aibă un număr minim de membri și să acopere un volum minim sau o valoare minimă din producția comercializabilă, care urmează să fie stabilită de către statele membre, și să furnizeze dovezi în acest sens;(c) să existe suficiente dovezi că își pot desfășura activitatea în mod corespunzător, atât în timp, cât și ca eficacitate și concentrare a aprovizionării, în acest scop statele membre putând decide care dintre produsele sau grupurile de produse menționate la articolul 209 primul paragraf litera (a) punctul (iii) ar trebui să fie acoperite de organizațiile de producători;(d) să le asigure efectiv membrilor lor obținerea asistenței tehnice necesare la utilizarea practicilor de cultivare ecologice;(e) să pună efectiv la dispoziția membrilor lor, atunci când este cazul, mijloacele tehnice de colectare, depozitare, ambalare și comercializare a produselor acestora;(f) să asigure gestiunea comercială și contabilă adecvată pentru activitățile acestora și(g) să nu dețină o poziție dominantă pe o anumită piață, cu excepția cazului în care acest lucru este necesar pentru atingerea obiectivelor prevăzute la articolul 39 din tratat.2. Statele membre:(a) decid asupra acordării recunoașterii unei organizații de producători în termen de trei luni de la data depunerii cererii însoțite de toate documentele justificative;(b) efectuează, la intervale regulate, controale privind respectarea de către organizațiile de producători a dispozițiilor prezentului capitol, aplică sancțiuni acestor organizații în cazul nerespectării sau al constatării unor nereguli în legătură cu dispozițiile prezentului regulament și hotărăsc, dacă este cazul, retragerea recunoașterii;(c) comunică Comisiei, o dată pe an, orice decizie de acordare, refuz sau retragere a recunoașterii.Subsecțiunea IIAsociația organizațiilor de producători și grupurile de producătoriARTICOLUL 215 Asociația organizațiilor de producători din sectorul fructelor și al legumelorO asociație a organizațiilor de producători din sectorul fructelor și al legumelor se constituie la inițiativa organizațiilor de producători recunoscute și poate desfășura oricare dintre activitățile unei organizații de producători menționate în prezentul regulament. În acest scop, statele membre pot recunoaște, la cerere, o asociație a organizațiilor de producători, atunci când:(a) statul membru consideră că asociația este capabilă să desfășoare în mod eficient activitățile respective și(b) asociația nu deține o poziție dominantă pe o anumită piață, cu excepția cazului în care acest lucru este necesar pentru atingerea obiectivelor prevăzute la articolul 39 din tratat.Articolul 213 alineatul (4) se aplică mutatis mutandis .Articolul 216 ExternalizareaStatele membre pot permite unei organizații de producători recunoscute din sectorul fructelor și al legumelor sau unei asociații de organizații de producători recunoscute din sectorul respectiv să externalizeze oricare dintre activitățile sale, inclusiv către sucursale, cu condiția să furnizeze statului membru suficiente dovezi care justifică faptul că externalizarea reprezintă o modalitate adecvată de realizare a obiectivelor organizației de producători sau ale asociației organizațiilor de producători respective.Articolul 217 Grupuri de producători din sectorul fructelor și al legumelor1. În statele membre care au aderat la Uniunea Europeană la 1 mai 2004 sau ulterior, în regiunile ultraperiferice ale Uniunii menționate la articolul 349 alineatul (2) din tratat sau în insulele mai mici din Marea Egee menționate la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1405/2006 se pot constitui grupuri de producători, ca entitate juridică sau ca parte bine definită a unei entități juridice, la inițiativa agricultorilor care cultivă unul sau mai multe produse din sectorul fructelor și al legumelor și/sau astfel de produse destinate exclusiv prelucrării, în vederea recunoașterii ca organizație de producători.Acestor grupuri de producători li se poate acorda o perioadă de tranziție în cursul căreia să îndeplinească condițiile pentru a fi recunoscute ca organizație de producători în conformitate cu articolul 209.Pentru a putea fi recunoscute, acestea trebuie să prezinte statului membru în cauză un plan de recunoaștere etapizat, a cărui acceptare semnalează începerea perioadei de tranziție menționate la al doilea paragraf și reprezintă o recunoaștere preliminară. Perioada de tranziție este de cel mult cinci ani.2. Anterior acceptării planului de recunoaștere, statele membre informează Comisia cu privire la intențiile lor și la posibilele implicații financiare ale acestui plan.Subsecțiunea IIIExtinderea aplicării normelor la producătorii dintr-o zonă economicăARTICOLUL 218 Extinderea aplicării normelor1. În cazurile în care o organizație de producători din sectorul fructelor și al legumelor care își desfășoară activitatea într-o anumită zonă economică este considerată, din punctul de vedere al unui anumit produs, reprezentativă pentru producția și producătorii din zona respectivă, statul membru în cauză poate, la solicitarea organizației de producători respective, să decidă obligativitatea următoarelor norme pentru producătorii din zona economică respectivă care nu sunt membri ai organizației de producători respective:(a) normele menționate la articolul 213 alineatul (1) litera (a);(b) normele necesare pentru punerea în aplicare a măsurilor menționate la articolul 121 alineatul (2) litera (c).Primul paragraf se aplică cu condiția ca normele respective:(a) să fi fost în vigoare timp de cel puțin un an de comercializare;(b) să fie incluse în lista exhaustivă din anexa XIV;(c) să fie obligatorii pe durata a cel mult trei ani de comercializare.Cu toate acestea, condiția menționată la paragraful al doilea litera (a) nu se aplică în cazul în care normele în cauză sunt cele enumerate în anexa XIV punctele 1, 3 și 5. În această situație, extinderea aplicării normelor se aplică cel mult pe durata unui an de comercializare.2. În sensul prezentei subsecțiuni, prin „zonă economică” se înțelege o zonă geografică formată din regiuni de producție adiacente sau învecinate în care există condiții omogene de producție și de comercializare.Statele membre comunică o listă de zone economice Comisiei.În termen de o lună de la comunicare, Comisia, prin intermediul unui act de punere în aplicare și fără asistența comitetului menționat la articolul 323 alineatul (1), aprobă lista sau, în urma consultării statului membru vizat, decide asupra modificărilor pe care acesta trebuie să le opereze. Comisia face publică lista aprobată prin mijloacele pe care le consideră adecvate.3. O organizație de producători este considerată reprezentativă în sensul alineatului (1) atunci când membrii săi reprezintă cel puțin 50% din producătorii din zona economică în care funcționează și atunci când acoperă cel puțin 60% din volumul producției zonei respective. Fără a aduce atingere alineatului (5), la calcularea acestor procentaje nu se iau în considerare producătorii sau producția de produse ecologice care intră, până la 31 decembrie 2008, sub incidența Regulamentului (CEE) nr. 2092/91, iar de la 1 ianuarie 2009 sub incidența Regulamentului (CE) nr. 834/2007.4. Normele obligatorii pentru toți producătorii dintr-o anume zonă economică:(a) nu trebuie să afecteze în mod negativ ceilalți producători din statul membru respectiv sau din Uniune;(b) nu se aplică, cu excepția cazului în care se referă în mod explicit la acestea, la produsele livrate în vederea prelucrării în temeiul unui contract semnat anterior începerii anului de comercializare, cu excepția normelor referitoare la raportarea producției menționate la articolul 213 alineatul (1) litera (a);(c) nu trebuie să fie incompatibile cu normele Uniunii și cu normele naționale în vigoare.5. Normele nu pot fi considerate ca fiind obligatorii pentru producătorii de produse ecologice care intră, până la 31 decembrie 2008, sub incidența Regulamentului (CEE) nr. 2092/91, iar de la 1 ianuarie 2009 sub incidența Regulamentului (CE) nr. 834/2007, exceptând situațiile în care o astfel de măsură a fost aprobată de cel puțin 50% dintre producătorii respectivi din zona economică în care funcționează organizația de producători, iar organizația în cauză acoperă cel puțin 60% din producția din zona respectivă.Articolul 219 NotificareaStatele membre notifică fără întârziere Comisiei normele pe care le-au hotărât obligatorii pentru toți producătorii dintr-o anumită zonă economică în temeiul articolului 218 alineatul (1). Comisia face publice normele respective prin mijloacele pe care le consideră adecvate.Articolul 220 Abrogarea extinderii aplicării normelorComisia, prin intermediul unor acte de punere în aplicare și fără asistența comitetului menționat la articolul 323 alineatul (1), decide că un stat membru trebuie să abroge extinderea aplicării normelor stabilite de respectivul stat membru în conformitate cu articolul 218 alineatul (1):(a) în cazul în care constată că respectiva extindere la alți producători elimină concurența într-un segment important al pieței interne, periclitează liberul schimb sau îndeplinirea obiectivelor articolului 39 din tratat;(b) în cazul în care constată că articolul 101 alineatul (1) din tratat se aplică normelor extinse la alți producători. Decizia Comisiei cu privire la respectivele norme se aplică începând de la data la care se constată acest aspect;(c) în cazul în care stabilește, în urma unor verificări, că dispozițiile prezentei subsecțiuni nu au fost respectate.Articolul 221 Contribuțiile financiare ale producătorilor care nu sunt membriAtunci când se aplică articolul 218 alineatul (1), statul membru în cauză poate decide, în urma unei verificări a dovezilor prezentate, ca producătorii care nu sunt membri să plătească organizației de producători partea din contribuțiile financiare plătită de producătorii membri, în măsura în care acestea se utilizează pentru acoperirea:(a) costurilor administrative rezultate din aplicarea normelor menționate la articolul 218 alineatul (1);(b) costurilor pentru cercetare, studii de piață și promovarea vânzărilor suportate de organizație sau asociație și de care beneficiază toți producătorii din zonă.Articolul 222 Extinderea aplicării normelor la asociațiile organizațiilor de producătoriÎn sensul prezentei subsecțiuni, orice trimitere la organizațiile de producători se interpretează și ca trimitere la asociațiile organizațiilor de producători recunoscute.Subsecțiunea IVOrganizații interprofesionale din sectorul fructelor și al legumelorARTICOLUL 223 Recunoaștere și retragerea recunoașterii1. În cazul în care structurile statelor membre oferă garanții în acest sens, statele membre pot recunoaște ca organizații interprofesionale în sectorul fructelor și al legumelor toate entitățile juridice înființate pe teritoriul lor care depun o cerere corespunzătoare, cu condiția ca acestea:(a) să își desfășoare activitatea într-una sau mai multe regiuni ale statului membru respectiv;(b) să reprezinte un segment important al producției, al comerțului și/sau al prelucrării fructelor și legumelor, precum și a produselor prelucrate pe bază de fructe și legume din regiunea sau regiunile vizate și, în cazul în care sunt implicate mai multe regiuni, acestea să poată demonstra un nivel minim de reprezentativitate în fiecare regiune, pentru fiecare ramură profesională din cadrul organizației;(c) să desfășoare două sau mai multe dintre activitățile menționate la articolul 210 alineatul (3) litera (c);(d) să nu fie ele însele implicate în producerea, prelucrarea sau comercializarea fructelor și a legumelor sau a produselor prelucrate pe bază de fructe și legume;(e) să nu se angajeze în niciunul dintre acordurile, deciziile și practicile concertate menționate la articolul 285 alineatul (4).2. Înainte de a acorda recunoașterea, statele membre adresează Comisiei o notificare privind organizațiile interprofesionale care au solicitat recunoașterea, furnizând toate informațiile relevante cu privire la reprezentativitate și la diferitele activități ale acestora, împreună cu toate celelalte informații necesare pentru evaluare.Comisia poate, prin intermediul unor acte de punere în aplicare şi fără asistenţa comitetului menţionat la articolul 323 alineatul (1), să obiecteze la solicitarea recunoaşterii în termen de două luni de la notificare.3. Statele membre:(a) decid acordarea recunoașterii în termen de trei luni de la depunerea cererii însoțite de toate documentele justificative;(b) Efectuează, la intervale regulate, controale pentru a constata dacă organizațiile interprofesionale respectă condițiile de recunoaștere, aplică sancțiuni acestor organizații în cazul nerespectării sau al constatării unor nereguli în legătură cu prezentul regulament și hotărăsc, dacă este cazul, retragerea recunoașterii;(c) retrag recunoașterea în cazul în care:(i) cerințele și condițiile de recunoaștere stabilite în prezenta subsecțiune nu mai sunt respectate;(ii) organizația interprofesională participă la oricare dintre acordurile, deciziile și practicile concertate menționate la articolul 285 alineatul (4), fără a aduce atingere niciunei alte sancțiuni impuse în temeiul legislației naţionale;(iii) organizația interprofesională nu respectă obligația de notificare menționată la articolul 285 alineatul (2);(d) informează Comisia, în termen de două luni, asupra oricărei decizii de acordare, refuz sau retragere a recunoașterii.4. Recunoașterea constituie o autorizație de desfășurare a activităților menționate la articolul 210 alineatul (3) litera (c), sub rezerva respectării dispozițiilor prezentului regulament.5. Comisia stabilește, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, termenii și condițiile, precum și frecvența cu care statele membre raportează Comisiei cu privire la activitățile organizațiilor interprofesionale.6. În urma controalelor, Comisia poate solicita unui stat membru, prin intermediul unui act de punere în aplicare şi fără asistenţa comitetului menţionat la articolul 323 alineatul (1), să retragă recunoașterea.7. Comisia face publică, prin mijloacele pe care le consideră adecvate, o listă a organizațiilor interprofesionale recunoscute, indicând domeniul economic sau sfera activităților acestora și activitățile desfășurate în sensul articolului 224. Retragerea recunoașterii este, de asemenea, făcută publică.Articolul 224 Extinderea aplicării normelor1. În cazurile în care o organizație interprofesională care își desfășoară activitatea într-una sau mai multe regiuni ale unui stat membru este considerată reprezentativă pentru producția, comercializarea sau prelucrarea unui anumit produs, statul membru respectiv poate, la cererea organizației interprofesionale respective, să declare obligatorii anumite acorduri, decizii sau practici concertate convenite în cadrul organizației respective, pe o perioadă limitată, pentru alți operatori care își desfășoară activitatea în regiunea sau regiunile respective și care nu fac parte din organizație, indiferent dacă aceștia sunt persoane fizice sau grupuri.2. O organizație interprofesională este considerată reprezentativă în sensul alineatului (1) atunci când regrupează cel puțin două treimi din producția, comercializarea sau prelucrarea produsului sau a produselor în cauză din regiunea sau regiunile vizate ale unui stat membru. În cazul în care cererea de extindere a aplicării normelor sale la alți operatori acoperă mai multe regiuni, organizația interprofesională trebuie să demonstreze un nivel minim de reprezentativitate pentru fiecare dintre ramurile profesionale pe care le grupează în fiecare din regiunile vizate.3. Normele pentru care poate fi solicitată extinderea la alți operatori:(a) urmăresc unul dintre următoarele obiective:(i) raportări referitoare la producție și la piață;(ii) norme de producție mai stricte decât cele prevăzute de reglementările Uniunii sau de cele naționale;(iii) întocmirea de contracte-tip compatibile cu reglementările Uniunii;(iv) norme de comercializare;(v) norme de protecție a mediului;(vi) măsuri de promovare și exploatare a potențialului produselor;(vii) măsuri de protecție a agriculturii ecologice, precum și a denumirilor de origine, a etichetelor de calitate și a indicațiilor geografice;(b) trebuie să fi fost în vigoare timp de cel puțin un an de comercializare;(c) pot deveni obligatorii pe o perioadă de cel mult trei ani de comercializare;(d) nu afectează în mod negativ ceilalți producători din statul membru respectiv sau Uniunea.Cu toate acestea, condiția menționată la primul paragraf litera (b) nu se aplică în cazul în care normele în cauză sunt cele enumerate în anexa XIV punctele 1, 3, și 5. În această situație, extinderea aplicării normelor se aplică cel mult pe durata unui an de comercializare.4. Normele menționate la alineatul (3) primul paragraf litera (a) punctele (ii), (iv) și (v) trebuie să fie identice cu cele stabilite în anexa XIV. Normele menționate la alineatul (3) primul paragraf litera (a) punctul (ii) nu se aplică produselor care au fost produse în afara regiunii sau a regiunilor menționate la alineatul (1).Articolul 225 Notificarea și abrogarea extinderii aplicării normelor1. Statele membre informează fără întârziere Comisia cu privire la normele pe care le consideră obligatorii pentru toți operatorii dintr-una sau mai multe regiuni specifice în conformitate cu articolul 224 alineatul (1). Comisia face publice normele respective prin mijloacele pe care le consideră adecvate.2. Înainte ca normele respective să fie făcute publice, Comisia informează comitetul menţionat la articolul 323 alineatul (1) cu privire la orice notificare de extindere a aplicării acordurilor interprofesionale.3. Comisia, prin intermediul unor acte de punere în aplicare și fără asistența comitetului menționat la articolul 323 alineatul (1), decide că un stat membru trebuie să abroge o extindere a aplicării normelor adoptată de respectivul stat membru în cazurile menţionate la articolul 220.Articolul 226 Contribuțiile financiare ale producătorilor care nu sunt membriÎn cazurile în care se extinde aplicarea normelor pentru unul sau mai multe produse, iar una sau mai multe dintre activitățile menționate la articolul 224 alineatul (3) litera (a) sunt desfășurate de o organizație interprofesională recunoscută și sunt în interesul economic general al acelor persoane ale căror activități sunt legate de unul sau mai multe dintre produsele vizate, statul membru care a acordat recunoașterea poate decide ca persoanele fizice sau grupurile care nu sunt membre ale organizației, dar beneficiază de pe urma acelor activități să plătească organizației, integral sau parțial, contribuțiile financiare achitate de membrii acesteia, în măsura în care aceste contribuții sunt destinate să acopere costurile directe suportate ca urmare a desfășurării respectivelor activități.Secțiunea IIINorme privind organizațiile de producători și organizațiile interprofesionale din sectorul vitivinicolARTICOLUL 227 Recunoașterea1. Statele membre pot recunoaște organizațiile de producători și organizațiile interprofesionale care au depus o cerere de recunoaștere în statul membru respectiv, iar cererea conține dovezi conform cărora entitatea:(a) în ceea ce privește organizațiile de producători:(i) îndeplinește cerințele prevăzute la articolul 209;(ii) reunește un număr minim de membri, care urmează să fie stabilit de statul membru în cauză;(iii) acoperă un volum minim de producție comercializabilă, care urmează să fie stabilit de statul membru în cauză, în domeniul de activitate al organizației;(iv) își poate desfășura activitatea în mod corespunzător, atât din punctul de vedere al timpului, cât și din punctul de vedere al eficienței și concentrării ofertei;(v) asigură efectiv membrilor săi obținerea asistenței tehnice necesare la utilizarea practicilor de cultivare ecologice;(b) în ceea ce privește organizațiile interprofesionale:(i) îndeplinește cerințele prevăzute la articolul 210 alineatul (3);(ii) își desfășoară activitatea într-una sau mai multe regiuni de pe teritoriul în cauză;(iii) reprezintă o parte semnificativă din producția sau comerțul cu produsele reglementate de prezentul regulament;(iv) nu este implicată în producția, prelucrarea sau comercializarea produselor din sectorul vitivinicol.2. Organizațiile de producători recunoscute în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1493/1999 sunt considerate organizații de producători recunoscute în temeiul prezentului articol.Organizațiile care întrunesc criteriile prevăzute la articolul 210 alineatul (3) și la alineatul (1) litera (b) din prezentul articol și care au fost recunoscute de statele membre sunt considerate organizații interprofesionale recunoscute în temeiul dispozițiilor menționate.3. Articolul 214 alineatul (2) și articolul 223 alineatul (3) se aplică mutatis mutandis organizațiilor de producători și, respectiv, organizațiilor interprofesionale din sectorul vitivinicol. Cu toate acestea:(a) termenele menționate la articolul 214 alineatul (2) litera (a) și, respectiv, la articolul 223 alineatul (3) litera (a) sunt de patru luni;(b) cererile de recunoaștere menționate la articolul 214 alineatul (2) litera (a) și la articolul 223 alineatul (3) litera (a) se depun în statul membru unde organizația își are sediul;(c) notificările anuale menționate la articolul 214 alineatul (2) litera (c) și, respectiv, la articolul 223 alineatul (3) litera (d) se depun până la 1 martie în fiecare an.Secțiunea IVReguli privind organizațiile interprofesionale din sectorul tutunuluiARTICOLUL 228 Plata unei cotizații de către terți1. În cazul în care una sau mai multe dintre activitățile menționate la alineatul (2) sunt realizate de către o organizație interprofesională recunoscută în sectorul tutunului și prezintă un interes economic general pentru operatorii economici ale căror activități sunt legate de unul sau mai multe dintre produsele în cauză, statul membru care a acordat recunoașterea sau Comisia, fără asistența comitetului menționat la articolul 323 alineatul (1), în cazul în care recunoașterea a fost făcută de către aceasta, poate decide că operatorii individuali sau grupurile de operatori care nu sunt membri ai organizaţiei, dar beneficiază de aceste activități, au obligația de a plăti organizației suma întreagă sau parțială a cotizațiilor vărsate de către membri, în măsura în care aceste cotizații sunt destinate acoperirii cheltuielilor rezultate direct din realizarea activităților în cauză, cu excluderea tuturor cheltuielilor administrative.2. Activitățile menționate la alineatul (1) sunt legate de unul dintre obiectivele următoare:(a) cercetare pentru valorificarea produselor, în special prin noi întrebuințări care nu reprezintă un pericol pentru sănătatea publică;(b) studii prin care se dorește îmbunătățirea calității tutunului foi sau ambalat;(c) cercetarea metodelor de cultivare ce permit o utilizare redusă a produselor medicale obținute din plante și garantează conservarea solului și a mediului înconjurător.3. Statele membre notifică Comisiei deciziile pe care doresc să le ia în conformitate cu alineatul (1). Aceste decizii nu pot fi aplicate înainte de expirarea unui termen de trei luni cu începere de la data notificării către Comisie. În acest termen de trei luni, Comisia poate, prin intermediul unui act de punere în aplicare și fără asistența comitetului menționat la articolul 323 alineatul (1), să solicite respingerea totală sau parțială a proiectului de decizie dacă interesul economic general invocat nu pare să fie bine fondat.4. Dacă activitățile unei organizații interprofesionale recunoscute de către Comisie, în conformitate cu prezentul capitol, prezintă un interes economic general, Comisia comunică proiectul său de decizie statelor membre interesate, care dispun de o perioadă de două luni pentru a-și transmite observațiile.[Secțiunea VORGANIZAțII DE PRODUCăTORI ÎN SECTORUL LAPTELUI șI AL PRODUSELOR LACTATEARTICOLUL 229 Negocieri contractuale în sectorul laptelui și al produselor lactate1. Contractele de livrare a laptelui crud de la un agricultor la un prelucrător sau la un colector în sensul celui de-al doilea paragraf din articolul 311 alineatul (1) pot fi negociate de către o organizație de producători din sectorul laptelui și al produselor lactate recunoscută în temeiul articolului 209, în numele agricultorilor membri ai acesteia pentru o parte sau pentru totalitatea producției lor colective.2. Negocierea poate fi purtată de către organizația de producători:(a) fie că este vorba sau nu de un transfer de proprietate a laptelui crud de la agricultori către organizația de producători,(b) fie că prețul negociat este sau nu identic pentru producția colectivă a tuturor agricultorilor membri ai organizației sau numai pentru unii dintre ei,(c) cu condiția ca volumul total de lapte crud care face obiectul unor astfel de negocieri de către o aceeași organizație de producători să nu depășească:(i) 3,5% din producția totală a Uniunii și(ii) 33% din producția națională totală a oricărui stat membru interesat de negocierile purtate de către respectiva organizație de producători şi(iii) 33% din producția națională combinată totală a tuturor statelor membre interesate de negocierile purtate de către respectiva organizație de producători,(d) cu condiția ca agricultorii în cauză să nu fie membri ai niciunei alte organizații de producători care negociază, de asemenea, astfel de contracte în propriul nume şi(e) cu condiția ca organizația de producători să notifice autoritățile competente ale statului membru sau statelor membre în care își desfășoară activitatea.3. În sensul prezentului articol, trimiterile la organizațiile de producători includ, de asemenea, asociațiile unor astfel de organizații de producători. Pentru a se asigura că aceste asociații sunt monitorizate în mod corect, Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte delegate, normele aplicabile condițiilor necesare pentru recunoașterea unor astfel de asociații.4. În vederea aplicării alineatului (2) litera (c), Comisia publică, prin orice mijloace pe care le consideră adecvate și pe baza celor mai recente date disponibile, cantitățile corespunzătoare producției de lapte crud din Uniune și din statele membre.5. Prin derogare de la alineatul 2 litera (c) punctele (ii) și (iii), chiar dacă plafonul de 33% nu a fost depășit, autoritatea responsabilă cu concurența vizată la al doilea paragraf poate decide într-un caz individual, dacă ea consideră necesar, să nu autorizeze negocierea de către organizația de producători, pentru a evita excluderea concurenței sau pentru a evita prejudicierea IMM-urilor prelucrătoare de lapte crud de pe teritoriul său.În cazul negocierilor referitoare la producția mai multor state membre, decizia menţionată la primul paragraf este luată de către Comisie, prin intermediul actelor de punere în aplicare și fără asistența comitetului menționat la articolul 323 alineatul (1). În alte cazuri, această decizie este adoptată de autoritatea națională pentru concurență din statul membru a cărui producție face obiectul negocierilor.Deciziile menționate la primul și la al doilea paragraf nu se aplică înainte de data notificării lor către întreprinderile în cauză.6. În sensul prezentului articol:(a) „autoritatea națională pentru concurență” este autoritatea menționată la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 privind punerea în aplicare a normelor de concurență prevăzute la articolele 81 și 82 din tratat[40];(b) „IMM” înseamnă o microîntreprindere, o întreprindere mică sau mijlocie în sensul Recomandării 2003/361/CE a Comisiei din 6 mai 2003 privind definiția microîntreprinderilor, a întreprinderilor mici și mijlocii.]Secțiunea VINorme de procedurăARTICOLUL 230 Competențe delegate și competențe de executare1. Pentru a se asigura că obiectivele şi responsabilităţile organizaţiilor de producători, ale grupurilor de producători din sectorul fructelor şi al legumelor, ale organizaţiilor de operatori din sectorul uleiului de măsline şi al măslinelor de masă şi ale organizaţiilor interprofesionale sunt definite în mod clar astfel încât să se contribuie la eficacitatea acţiunilor respectivelor organizaţii şi grupuri, Comisia adoptă, prin intermediul unor acte delegate, norme cu privire la:(a) obiectivele specifice pe care trebuie să le urmărească aceste grupuri și organizații, actele constitutive, recunoașterea, structura, statutul juridic, apartenența, dimensiunea, răspunderea și activitățile acestora, efectele care decurg în urma recunoașterii lor, retragerea recunoașterii, derogările privind dimensiunea minimă și fuziunile;(b) extinderea aplicării anumitor norme ale organizațiilor interprofesionale la producătorii nemembri;(c) organizaţiile transnaţionale de producători şi asociaţiile transnaţionale ale organizaţiilor de producători, inclusiv asistenţa administrativă pe care autorităţile competente trebuie să o acorde în cadrul cooperării transnaţionale;(d) externalizarea activităţilor şi asigurarea mijloacelor tehnice de către organizaţiile de producători sau asociaţiile organizaţiilor de producători;(e) volumul minim sau valoarea minimă a producţiei comercializabile a unei organizaţii de producători;(f) derogări de la cerințele prevăzute la articolele 209, 210 și 212;(g) sancţiunile în cazul nerespectării criteriilor de recunoaştere.2. Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, măsurile care se impun referitor la prezentul capitol, în special cu privire la:(a) notificările care trebuie făcute de statele membre;(b) cererile de recunoaştere ca organizaţie de producători;(c) punerea în aplicare a planurilor de recunoaştere de către grupurile de producători;(d) extinderea recunoaşterii;(e) controalele şi verificările.PARTEA IIISCHIMBURILE COMERCIALE CU ȚĂRI TERȚECAPITOLUL I Dispoziții generaleArticolul 231 Principii generaleDacă nu există dispoziții contrare în prezentul regulament sau adoptate în conformitate cu acesta, sunt interzise în schimburile comerciale cu țările terțe:(a) perceperea oricărei taxe cu efect echivalent unei taxe vamale;(b) aplicarea de restricții cantitative sau de măsuri cu caracter echivalent.Articolul 232 Nomenclatura CombinatăNormele generale de interpretare a Nomenclaturii Combinate, prevăzute de Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din 23 iulie 1987 privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful Vamal Comun[41] (denumit în continuare „Nomenclatura Combinată”), și normele specifice de aplicare sunt aplicabile clasei tarifare a produselor care intră sub incidența prezentului regulament. Nomenclatura tarifară rezultată din aplicarea prezentului regulament, inclusiv, dacă este cazul, definițiile din anexa III și din anexa XII partea II, sunt incluse în Tariful Vamal Comun.CAPITOLUL II ImporturiSecțiunea I Licențe de importArticolul 233 Licențe de importFără a aduce atingere cazurilor în care prezentul regulament impune prezentarea unor licențe de import, importul în Uniune al unuia sau mai multor produse din sectoarele următoare poate fi condiționat de prezentarea unei licențe de import, ținând cont de necesitatea licențelor de import în scopul gestionării piețelor respective și în special în scopul monitorizării importului produselor în cauză:(a) cereale;(b) orez;(c) zahăr;(d) semințe;(e) ulei de măsline și măsline de masă, în ceea ce privește produsele care se încadrează la codurile NC 1509, 1510 00, 0709 90 39, 0711 20 90, 2306 90 19, 1522 00 31 și 1522 00 39;(f) in și cânepă, în măsura în care este implicată cânepa;(g) fructe și legume;(h) fructe și legume prelucrate;(i) banane;(j) vin;(k) plante vii;(l) carne de vită și mânzat;(m) lapte și produse lactate;(n) carne de porc;(o) carne de oaie și de capră;(p) ouă;(q) carne de pasăre;(r) alcool etilic agricol.Articolul 234 Eliberarea licențelorLicențele de import sunt eliberate de către statele membre oricărui solicitant, oricare ar fi sediul acestuia în Uniune, în absența oricăror dispoziții contrare stabilite într-un act adoptat în conformitate cu articolul 43 alineatul (2) din tratat și fără a aduce atingere măsurilor luate în scopul aplicării prezentului capitol.Articolul 235 ValabilitateaLicența de import este valabilă în toată Uniunea.Articolul 236 Garanție1. În absența unor dispoziții contrare stabilite de către Comisie, prin intermediul unor acte delegate în temeiul articolului 238, eliberarea de licențe este subordonată constituirii unei garanții care asigură realizarea importurilor pe perioada valabilității licenței.2. Cu excepția cazurilor de forță majoră, garanția se execută total sau parțial în cazul în care importul nu este realizat sau este realizat doar parțial pe perioada valabilității licenței.Articolul 237 Garanții speciale în sectorul vitivinicol1. În ceea ce privește sucurile și musturile care intră sub incidența codurilor NC 2009 61, 2009 69 și 2204 30 pentru care aplicarea taxelor din Tariful Vamal Comun depinde de prețul de import al produsului, nivelul efectiv al acestui preț este verificat fie pe baza unui control pe fiecare lot, fie utilizând o valoare forfetară la import calculată de Comisie, prin intermediul unor acte de punere în aplicare şi fără asistenţa comitetului menţionat la articolul 323 alineatul (1), pe baza prețurilor acelorași produse în țările de origine.Dacă prețul de intrare declarat al lotului respectiv este mai mare decât valoarea forfetară de import, majorată printr-o marjă adoptată de Comisie prin intermediul unor acte de punere în aplicare și care nu poate depăși valoarea forfetară la import cu mai mult de 10%, se impune constituirea unei garanții egale cu taxele de import, stabilită pe baza valorii forfetare la import.Dacă prețul de intrare al lotului nu este declarat, aplicarea taxelor din Tariful Vamal Comun depinde de valoarea forfetară la import sau de aplicarea, în condițiile care urmează să fie stabilite de Comisie prin intermediul unor acte de punere în aplicare, a dispozițiilor relevante ale legislației vamale.2. În cazul în care derogările adoptate în conformitate cu articolul 43 alineatul (2) din tratat menționate în anexa XIII partea II secțiunea B punctul 5 sau secțiunea C se aplică produselor importate, importatorii constituie o garanție pentru aceste produse la autoritățile vamale desemnate în momentul punerii în liberă circulație. Garanția se restituie în momentul prezentării de către importator a dovezii, acceptate de autoritățile vamale din statul membru al punerii în liberă circulație, că musturile au fost transformate în suc de struguri, utilizate în alte produse decât cele din sectorul vitivinicol sau, dacă au fost vinificate, că au fost etichetate corespunzător.Articolul 238 Competenţe delegate1. Pentru a ține seama de evoluția schimburilor comerciale și de cea a pieței, precum și de nevoile pieţelor în cauză şi, atunci când este necesar, pentru a monitoriza importul produselor în cauză, Comisia poate stabili, prin intermediul unor acte delegate:(a) lista produselor din sectoarele menționate la articolul 233 pentru care se impune prezentarea unei licențe de import;(b) cazurile și situațiile în care nu se impune prezentarea unei licențe de import, bazate în special pe statutul vamal al produselor în cauză, regimul comercial care trebuie respectat, obiectivele operațiunilor, statutul juridic al solicitantului și cantitățile implicate.2. Pentru a defini principalele elemente ale sistemului licențelor de import, Comisia poate, prin intermediul unor acte delegate:(a) să stabilească drepturile și obligațiile care decurg din licență, efectele juridice ale acesteia, inclusiv o eventuală toleranță în ceea ce privește respectarea obligației de a importa, precum și indicarea originii și a provenienței produselor atunci când acest lucru este obligatoriu;(b) să decidă că emiterea unei licențe sau punerea în liberă circulație este condiționată de prezentarea unui document emis de o țară terță sau de o entitate care certifică, inter alia , originea, autenticitatea și caracteristicile calitative ale produselor;(c) să adopte normele aplicabile transferului de licențe sau, dacă este necesar, restricțiile în acest sens;(d) să adopte normele care se impun pentru a garanta fiabilitatea și eficacitatea sistemului de licențe și pentru a gestiona cazurile în care este necesară o asistență administrativă specifică între statele membre pentru a preveni sau pentru a trata cazurile de fraudă sau neregulile;(e) să determine cazurile și situațiile în care nu este necesară constituirea unei garanții.Articolul 239 Competenţe de executareComisia adoptă, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, toate măsurile care se impun referitor la prezenta secțiune, inclusiv norme cu privire la:(a) depunerea cererilor și emiterea și utilizarea licenţelor;(b) perioada de valabilitate a licenţelor şi valoarea garanţiilor care trebuie constituite;(c) dovada respectării cerinţelor legate de utilizarea licenţelor;(d) chestiunea licenţelor de înlocuire şi a licenţelor duplicat;(e) tratarea licenţelor de către statele membre şi schimburile de informaţii necesare în vederea gestionării sistemului.Secțiunea IITaxe și prelevări la importARTICOLUL 240 Taxe la importSub rezerva unor dispoziții contrare din prezentul regulament, nivelul taxelor la import din Tariful Vamal Comun se aplică produselor menționate la articolul 1.Articolul 241 Calcularea taxelor la import pentru cereale1. Sub rezerva dispozițiilor articolului 240, taxa la import pentru produsele care se încadrează la codurile NC 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (grâu comun de calitate superioară), 1002 00 00, 1005 10 90, 1005 90 00 şi 1007 00 90 altele decât hibrid pentru însămânțare, este egală cu prețul de intervenție valabil pentru astfel de produse la data importării, majorat cu 55% și diminuat cu prețul de import CIF aplicabil lotului în cauză. Cu toate acestea, această taxă nu poate depăși valoarea taxei convenționale stabilite în baza Nomenclaturii Combinate.2. Taxa la import menţionată la alineatul (1) este calculată de Comisie prin intermediul unor acte de punere în aplicare şi fără asistenţa comitetului menţionat la articolul 323 alineatul (1), pe baza preţurilor reprezentative de import CIF stabilite periodic pentru produsele menţionate la alineatul (1) din prezentul articol.Articolul 242 Calcularea taxelor la import pentru orezul decorticat1. Sub rezerva articolului 240, taxa la import pentru orezul decorticat clasificat la codul NC 1006 20 este stabilită de către Comisie prin intermediul unor acte de punere în aplicare şi fără asistența comitetului menționat la articolul 323 alineatul (1) în termen de zece zile de la sfârșitul perioadei de referință în cauză, conform anexei XV punctul 1.Comisia stabilește, prin intermediul unor acte de punere în aplicare și fără asistența comitetului menționat la articolul 323 alineatul (1), o nouă taxă aplicabilă în cazul în care calculele efectuate în temeiul anexei menționate anterior indică o necesitate de modificare a taxei existente. Taxa precedent stabilită se aplică până în momentul în care se stabilește această nouă taxă aplicabilă.2. Pentru calculul importurilor menționate în anexa XV punctul 1 se ține cont de cantitățile pentru care licențele de import de orez decorticat cu codul NC 1006 20 au fost eliberate pe durata perioadei de referință respective, cu excepția licențelor de import pentru orezul basmati menționat la articolul 243.3. Cantitatea de referință anuală se ridică la 449 678 de tone. Cantitatea de referință parțială corespunde, pentru fiecare an de comercializare, unei jumătăți din cantitatea de referință anuală.Articolul 243 Calcularea taxelor la import pentru orezul basmati decorticatSub rezerva dispozițiilor articolului 240, varietățile de orez basmati decorticat clasificat la codurile NC 1006 20 17 și 1006 20 98 enumerate în anexa XVI beneficiază de taxe zero la import în condițiile stabilite de Comisie prin intermediul unor acte delegate și al unor acte de punere în aplicare adoptate în temeiul articolelor 249 și 250.Articolul 244 Calcularea taxelor la import pentru orezul albit1. Sub rezerva dispozițiilor articolului 240, taxa la import pentru orezul semialbit sau albit clasificat la codul NC 1006 30 este stabilită de către Comisie, prin intermediul unor acte de punere în aplicare şi fără asistența comitetului menționat la articolul 323 alineatul (1), în termen de zece zile de la sfârșitul perioadei de referință în cauză, conform anexei XV punctul 2.Comisia stabilește, prin intermediul unor acte de punere în aplicare și fără asistența comitetului menționat la articolul 323 alineatul (1), o nouă taxă aplicabilă în cazul în care calculele efectuate în temeiul anexei menționate anterior indică o necesitate de modificare a taxei existente. Taxa precedent stabilită se aplică până în momentul în care se stabilește această nouă taxă aplicabilă.2. Pentru calcularea importurilor menționate în anexa XV punctul 2, se ține cont de cantitățile pentru care licențele de import pentru orezul albit sau semialbit clasificat la codul NC 1006 30 au fost eliberate pe durata perioadei de referință respectivă.Articolul 245 Calcularea taxelor la import pentru brizura de orezSub rezerva dispozițiilor articolului 240, taxele la import pentru brizura de orez clasificată la codul NC 1006 40 00 sunt de 65 EUR/tonă.Articolul 246 Sistemul prețului de intrare pentru sectorul fructelor și al legumelor și sectorul fructelor și al legumelor prelucrate1. În situația în care aplicarea nivelului taxei din Tariful Vamal Comun depinde de prețul de intrare al transportului importat, veridicitatea prețului de intrare este verificată folosind o valoare standard de import calculată de Comisie, prin intermediul unor acte de punere în aplicare şi fără asistența comitetului menționat la articolul 323 alineatul (1), în funcție de produs și de origine, pe baza mediei ponderate a prețurilor la produsul respectiv pe piețele de import reprezentative ale statelor membre sau, după caz, pe alte piețe.Cu toate acestea, Comisia poate adopta dispoziții specifice, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, pentru a verifica prețul de intrare al produselor importate în principal în vederea prelucrării.2. În cazul în care prețul de intrare declarat al transportului respectiv este mai mare decât valoarea standard de import, la care se adaugă o marjă stabilită de Comisie prin intermediul unor acte de punere în aplicare care nu poate depăși valoarea standard de import cu mai mult de 10%, se solicită constituirea unei garanții egale cu taxa la import stabilită pe baza valorii standard de import.3. În cazul în care prețul de intrare al transportului respectiv nu este declarat în momentul vămuirii, nivelul taxei din Tariful Vamal Comun aplicat depinde de valoarea standard de import sau se calculează prin aplicarea dispozițiilor legislației vamale relevante în condiții care urmează să fie stabilite de Comisie prin intermediul unor acte delegate şi al unor acte de punere în aplicare în temeiul articolelor 249 şi 250.Articolul 247 Taxe suplimentare la import1. Comisia poate stabili, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, produsele din sectorul cerealelor, al orezului, al zahărului, al fructelor și legumelor, al fructelor și legumelor prelucrate, al cărnii de vită și mânzat, al laptelui și produselor lactate, al cărnii de porc, al cărnii de oaie și de capră, al ouălor, al cărnii de pasăre și al bananelor, precum și din cel al sucului de struguri și mustului de struguri cărora trebuie să li se aplice o taxă la import suplimentară atunci când sunt importate la nivelul taxei prevăzut la articolele 240 – 246, pentru a evita sau a neutraliza efectele negative pe piața Uniunii pe care le-ar putea avea aceste importuri, dacă:(a) importurile sunt efectuate la un preț inferior nivelului notificat de Uniune către OMC („preț de declanșare”) sau(b) volumul importurilor dintr-un an dat depășește un anumit nivel („volum de declanșare”).Volumul de declanșare este stabilit în baza posibilităților de acces la piață, definite, dacă este cazul, ca fiind importuri raportate la consumul intern corespunzător celor trei ani precedenți.2. Nu se impun taxe la import suplimentare dacă importurile nu riscă să perturbe piața Uniunii sau dacă efectele ar fi disproporționate în raport cu obiectivul vizat.3. În sensul alineatului (1) litera (a), prețurile la import sunt determinate pe baza prețurilor de import CIF ale transportului în cauză.Prețurile de import CIF se verifică în acest scop în comparație cu prețurile reprezentative pentru produsul respectiv de pe piața internațională sau de pe piața de import a Uniunii pentru produsul respectiv.4. Comisia poate să fixeze, prin intermediul unor acte de punere în aplicare și fără asistența comitetului menționat la articolul 323 alineatul (1), prețurile reprezentative și volumele de declanșare în scopul aplicării taxelor la import suplimentare în cadrul normelor adoptate în temeiul articolului 250 litera (d).Articolul 248 Suspendarea taxelor la import în sectorul zahăruluiComisia poate suspenda, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, total sau parțial, aplicarea taxelor la import pentru anumite cantități din produsele următoare, în vederea garantării aprovizionării necesare la fabricarea produselor menționate la articolul 55 alineatul (2):(a) zahăr cu codul NC 1701;(b) izoglucoză cu codurile NC 1702 30 10, 1702 40 10, 1702 60 10 și 1702 90 30.Articolul 249 Competenţe delegate1. Pentru a se asigura că operatorii își respectă obligațiile, Comisia poate prevedea, prin intermediul unor acte delegate, obligația constituiri unei garanții pentru importul unor tipuri specifice de cereale și de orez basmati de calitate superioară.2. Pentru a asigura buna funcționare a regimului orezului basmati, Comisia poate prevedea, prin intermediul unor acte delegate, cerințe suplimentare pe care operatorii trebuie să le respecte pentru a putea depune o cerere de licență de import în temeiul articolului 243.3. Pentru a ţine seama de particularităţile sectorului cerealelor, Comisia stabileşte, prin intermediul unor acte delegate, cerinţe minime de calitate necesare pentru a putea beneficia de o reducere a nivelului taxei la import.Articolul 250 Competenţe de executareComisia poate să adopte, prin intermediul unor acte de punere în aplicare:(a) în ceea ce privește articolul 241:(i) cotațiile prețului care trebuie luate în considerare;(ii) posibilitatea, în cazul în care acest lucru se dovedește corespunzător în cazuri determinate, de a acorda operatorilor economici posibilitatea de a cunoaște înainte de sosirea transporturilor respective taxa aplicabilă;(b) normele care se impun pentru a verifica aplicarea corectă a taxelor menţionate la articolul 243, cu scopul de a controla caracteristicile şi calitatea produselor importate, precum şi măsurile care trebuie luate în cazurile în care intervin anumite dificultăți la aplicarea regimului;(c) în ceea ce privește articolul 246, norme privind calcularea valorii standard de import, comunicarea prețurilor, identificarea piețelor reprezentative și prețul de intrare;(d) în ceea ce privește articolul 247, alte norme necesare aplicării alineatului (1) din respectivul articol;(e) dispoziții prin care se urmăreşte verificarea caracteristicilor și a calității produselor importate.Secțiunea IIIGestionarea contingentelor de importARTICOLUL 251 Contigente tarifare1. Contingentele tarifare de import aplicabile produselor menționate la articolul 1 care rezultă din acorduri încheiate conform articolului 218 din tratat sau din orice alt act adoptat în conformitate cu articolul 43 alineatul (2) din tratat sunt deschise și gestionate de Comisie prin intermediul unor acte delegate şi al unor acte de punere în aplicare în temeiul articolelor 253, 254 și 255.2. Contingentele tarifare sunt gestionate astfel încât să se evite orice discriminare între operatorii economici în cauză, cu ajutorul uneia dintre metodele menţionate în continuare, al unei combinații de metode sau al unei alte metode adecvate:(a) metoda bazată pe ordinea cronologică de depunere a cererilor (după principiul „primul sosit, primul servit”);(b) o metodă de repartizare proporțional cu cantitățile solicitate la depunerea cererilor (după metoda numită a „examinării simultane”);(c) o metodă bazată pe luarea în considerare a formelor tradiționale de comerț (pe baza metodei denumite „a operatorilor tradiționali/nou-veniți”).3. Metoda de gestionare adoptată ține seama, după caz, de nevoile de aprovizionare a pieței Uniunii și de necesitatea menținerii echilibrului acesteia.Articolul 252 Norme specifice1. În ceea ce privește contingentul de import de 54 703 tone de carne de vită și mânzat congelată clasificată la codurile NC 0202 20 30, 0202 30 şi 0206 29 91 și destinată transformării, Parlamentul European şi Consiliul, acționând conform procedurii stabilite prin articolul 43 alineatul (2) din tratat, pot prevedea că acest contingent, total sau parțial, acoperă cantități echivalente de carne de calitate superioară, aplicând rata de conversie de 4,375.2. În cazul contingentului tarifar de import în Spania de 2 000 000 de tone de porumb și de 300 000 e tone de sorg și al contingentului tarifar de import în Portugalia de 500 000 de tone de porumb, normele menționate la articolul 253 includ, între altele, dispozițiile necesare la realizarea importurilor sub contingent tarifar și, dacă este cazul, depozitarea publică a cantităților importate de către organismele plătitoare ale statelor membre în cauză și desfacerea lor pe piețele acestor state membre.Articolul 253 Competenţe delegate1. Pentru a asigura accesul echitabil al cantităților disponibile și tratamentul egal al operatorilor în cadrul contingentului tarifar de import, Comisia, prin intermediul unor acte delegate:(a) stabilește condițiile și criteriile de eligibilitate pe care trebuie să le îndeplinească un operator pentru a putea depune o cerere în cadrul contingentului tarifar de import; aceste dispoziții pot impune o experiență minimă în domeniul schimburilor comerciale cu țările terțe și teritoriile asimilate sau în activitatea de prelucrare, exprimată în cantitate minimă și perioadă minimă de timp într-un anumit sector al pieţei; aceste dispoziţii pot include norme specifice destinate să răspundă nevoilor și practicilor în vigoare dintr-un anumit sector, mai ales în ceea ce privește utilizările și nevoile industriilor de prelucrare;(b) adoptă dispoziții cu privire la transferul de drepturi între operatori și, dacă este cazul, la restricționarea transferului în cadrul gestionării contingentului tarifar de import.2. Pentru a se asigura că operatorii își respectă obligațiile și pentru a garanta aplicarea acordurilor sau a angajamentelor Uniunii, Comisia poate, prin intermediul unor acte delegate:(a) să condiționeze participarea la contingentul tarifar de import de constituirea unei garanții;(b) să adopte normele care se impun pentru a garanta fiabilitatea și eficacitatea sistemului de licențe, având în vedere mai ales situațiile în care este necesară o asistență administrativă specifică între statele membre, inclusiv dispoziții care prevăd obligația statelor membre de a comunica date și informații;(c) adoptă norme de prevenire a fraudei și a neregulilor, prevăzând, printre altele, plata unor sancțiuni specifice și excluderea operatorilor în cauză de la participarea la contingentele tarifare proporțional cu fraudele și neregulile constatate.Articolul 254 Competenţe de executare1. Comisia prevede, prin intermediul unor acte de punere în aplicare:(a) contingentele tarifare anuale, dacă este necesar eșalonate în mod adecvat pe parcursul anului, și determină metoda de gestionare care trebuie aplicată;(b) normele de aplicare a dispozițiilor specifice din acordul sau actul de adoptare a regimului importurilor, în special, dacă este cazul, cu privire la:(i) garanțiile privind natura, proveniența și originea produsului;(ii) recunoașterea documentului care permite verificarea garanțiilor menţionate la punctul (i);(iii) prezentarea unui document emis de ţara exportatoare;(iv) destinaţia şi utilizarea produselor;(c) perioada de valabilitate a licenţelor sau a autorizaţiilor;(d) valoarea garanţiilor;(e) normele privind publicarea informaţiilor şi a comunicărilor.2. Comisia poate prevedea, prin intermediul unor acte de punere în aplicare:(a) utilizarea licențelor și, dacă este nevoie, norme specifice referitoare îndeosebi la condițiile în care vor fi depuse cererile de licențe de import și se va acorda o autorizație în limitele contingentului tarifar;(b) monitorizarea regimului importurilor.Articolul 255 Acte de punere în aplicare adoptate fără asistenţa comitetului prevăzut la articolul 323 alineatul (1)1. Comisia adoptă, prin intermediul unor acte de punere în aplicare și fără asistența comitetului menționat la articolul 323 alineatul (1), dispoziții de gestionare a procesului pentru a se asigura că nu sunt depășite cantitățile disponibile în cadrul contingentului tarifar, în special fixând un coeficient de alocare pentru fiecare cerere în cazul în care este atinsă limita cantităților disponibile, respingând cererile pendinte și, dacă este necesar, suspendând depunerea de noi cereri.2. Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte de punere în aplicare și fără asistența comitetului menționat la articolul 323 alineatul (1), dispoziții în vederea realocării cantităților neutilizate.Secțiunea IVDispoziții speciale privind anumite produseSUBSECțIUNEA I DISPOZIțII SPECIALE APLICABILE IMPORTURILOR ÎN SECTOARELE CEREALELOR șI OREZULUIARTICOLUL 256 Importuri de amestecuri de cereale diverseTaxa la import aplicabilă amestecurilor compuse din cerealele menționate în anexa I partea I literele (a) și (b) se stabilește după cum urmează:(a) dacă amestecul este compus din două dintre cerealele menționate, taxa la import este aceea care se aplică:(i) componentei care predomină în greutate, în cazul în care aceasta reprezintă cel puțin 90% din greutatea amestecului;(ii) componentei supuse taxelor la import celor mai ridicate, dacă niciuna dintre cele două componente nu reprezintă cel puțin 90% din greutatea amestecului;(b) dacă amestecul este compus din mai mult de două cereale menționate și dacă mai multe cereale reprezintă fiecare peste 10% din greutatea amestecului, taxa la import aplicabilă amestecului este cea mai ridicată dintre taxele la import aplicabile acestor cereale, chiar dacă valoarea taxei la import este identică pentru două sau mai multe dintre aceste cereale.Dacă o singură cereală reprezintă peste 10% din greutatea amestecului, taxa la import este cea aplicabilă acestei cereale;(c) în cazurile care nu sunt acoperite de literele (a) și (b), taxa la import este cea mai ridicată dintre taxele la import aplicabile cerealelor care compun amestecul în cauză, chiar dacă valoarea taxei la import este identică pentru două sau mai multe dintre acestea.Articolul 257 Importuri de amestecuri de cereale și orezTaxa la import aplicabilă amestecurilor compuse, pe de o parte, dintr-una sau mai multe dintre cerealele menționate în anexa I partea I literele (a) și (b) și, pe de altă parte, din unul sau mai multe dintre produsele menționate în anexa I partea II literele (a) și (b), este cea care se aplică componentei sau produselor supuse dreptului la import celui mai ridicat.Articolul 258 Importuri de amestecuri de orezTaxa la import aplicabilă amestecurilor compuse, pe de o parte, fie din orez care poate fi clasificat în mai multe grupe sau stadii de transformare diferite, fie din orez care poate fi clasificat în una sau mai multe grupe sau stadii de transformare diferite și, pe de altă parte, din brizură de orez, este aceea care se aplică:(a) componentei care predomină în greutate, în cazul în care aceasta reprezintă cel puțin 90% din greutatea amestecului;(b) componentei supuse taxelor la import celor mai ridicate, dacă niciuna dintre componente nu reprezintă cel puțin 90% din greutatea amestecului.Articolul 259 Aplicabilitatea clasificării tarifareDacă metoda de stabilire a taxelor la import stabilită la articolele 256, 257 şi 258 nu poate fi aplicată, taxa aplicabilă amestecului menționat la respectivele articole este aceea care rezultă din clasificarea tarifară a amestecului.Subsecțiunea IIRegimuri de import al zahăruluiARTICOLUL 260 Necesarul tradițional de aprovizionare cu zahăr pentru rafinare1. Necesarul tradițional de aprovizionare cu zahăr pentru rafinare, exprimat în zahăr alb, se stabilește pentru Uniune la 2 489 735 tone per an de comercializare.2. Unica uzină de prelucrare a sfeclei de zahăr care funcţiona în Portugalia în 2005 este considerată o rafinărie cu activitate permanentă.3. Licențele de import pentru zahărul destinat rafinării se eliberează doar rafinăriilor cu activitate permanentă, cu condiția ca respectivele cantități să fie mai mici decât cantitățile care pot fi importate în cadrul necesarului tradițional de aprovizionare menționat la alineatul (1). Licențele în cauză nu se pot transfera decât între rafinării cu activitate permanentă, iar perioada lor de valabilitate expiră la sfârșitul anului de comercializare pentru care au fost emise.Prezentul alineat se aplică pentru primele trei luni ale fiecărui an de comercializare.Articolul 261 Competenţe delegatePentru a se asigura că zahărul importat pentru rafinare este rafinat în conformitate cu prezenta subsecțiune, Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte delegate:(a) anumite definiții legate de funcționarea regimurilor de import menționate la articolul 260;(b) condițiile și criteriile de eligibilitate pe care trebuie să le îndeplinească un operator pentru a putea depune o cerere de licență de import, inclusiv constituirea unei garanții;(c) norme privind sancțiunile administrative care trebuie aplicate.Articolul 262 Competenţe de executareComisia poate adopta, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, normele care se impun cu privire la actele justificative și documentele care trebuie furnizate în ceea ce privește cerințele și obligațiile de import aplicabile operatorilor, în special rafinăriilor cu activitate permanentă.Subsecțiunea IIIDispoziții speciale pentru importul de cânepăARTICOLUL 263 Importurile de cânepă1. Produsele următoare nu pot fi importate în Uniune decât dacă se întrunesc următoarele condiții:(a) cânepa brută clasificată la codul NC 5302 10 00 întrunește condițiile stabilite la articolul 39 din Regulamentul (CE) nr. 73/2009;(b) semințele destinate însămânțării varietăților de cânepă clasificate la codul NC ex 1207 99 15 sunt însoțite de dovada că nivelul de tetrahidrocanabinol nu este superior celui stabilit în conformitate cu articolul 39 din Regulamentul (CE) nr. 73/2009;(c) semințele de cânepă, altele decât cele destinate însămânțării, clasificate la codul NC 1207 99 91, nu pot fi importate decât de importatori autorizați de către statul membru, pentru a garanta că acestea nu sunt destinate însămânțării.2. Fără a aduce atingere vreunei dispoziții speciale care ar putea fi adoptată de Comisie prin intermediul unor acte de punere în aplicare în temeiul articolului 318, importul în Uniune al produselor indicate la alineatul (1) literele (a) și (b) din prezentul articol face obiectul unor controale pentru a determina dacă se întrunesc condițiile prevăzute la alineatul (1) din prezentul articol.3. Prezentul articol se aplică fără a aduce atingere dispozițiilor mai restrictive adoptate de statele membre conform tratatului și obligațiilor care decurg din Acordul OMC privind agricultura.Subsecțiunea IVDispoziții speciale pentru importul de hameiARTICOLUL 264 Importurile de hamei1. Produsele din sectorul hameiului nu pot fi importate din țări terțe decât dacă prezintă caracteristici calitative cel puțin echivalente celor adoptate pentru aceleași produse recoltate în Uniune sau fabricate din aceste produse.2. Produsele însoțite de o atestare eliberată de către autoritățile țării de origine și recunoscută ca fiind echivalentă certificatului menționat la articolul 117 din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 sunt considerate ca prezentând caracteristicile menționate la alineatul (1).În cazul pulberii de hamei, pulberii de hamei îmbogățite cu lupulină, extractului de hamei și produselor amestecate de hamei, atestarea nu poate fi recunoscută ca fiind echivalentă certificatului decât în cazul în care conținutul de acid alfa al produselor nu este inferior celui din hameiul din care au fost elaborate.3. Pentru a reduce la minimum sarcina administrativă, Comisia poate stabili, prin intermediul unor acte delegate, condițiile în care obligațiile legate de o atestare echivalentă și de etichetarea ambalajelor nu se aplică.4. Comisia adoptă, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, normele referitoare la prezentul articol, inclusiv normele privind recunoaşterea atestărilor de echivalenţă şi controlul importurilor de hamei.Secțiunea VMăsuri de protecție și perfecționare activăARTICOLUL 265 Măsuri de protecție1. Măsuri de protecție împotriva importurilor în Uniune sunt luate de către Comisie, sub rezerva dispozițiilor alineatului 3 din prezentul articol, conform Regulamentelor (CE) nr. 260/2009[42] și (CE) nr. 625/2009[43] ale Consiliului.2. Cu excepția dispozițiilor contrare aplicabile în virtutea oricărui alt act al Parlamentului European și al Consiliului şi în virtutea oricărui alt act al Consiliului, Comisia ia, în conformitate cu alineatul (3) din prezentul articol, măsuri de protecție în privința importurilor în Uniune prevăzute în cadrul acordurilor internaționale încheiate în conformitate cu articolul 218 din tratat.3. Comisia poate lua măsurile menționate la alineatele (1) și (2), prin intermediul unor acte de punere în aplicare, la cererea unui stat membru sau din proprie inițiativă. În cazul în care Comisia primește o cerere din partea unui stat membru, aceasta ia o decizie în acest sens prin intermediul unor acte de punere în aplicare, în termen de cinci zile lucrătoare de la data primirii cererii. În caz de urgență, Comisia adoptă o decizie în conformitate cu articolul 323 alineatul (2).Măsurile adoptate sunt comunicate fără întârziere statelor membre și devin aplicabile imediat.4. Comisia revocă sau modifică, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, măsurile de protecție ale Uniunii adoptate în conformitate cu alineatul (3). În caz de urgență, Comisia adoptă o decizie în conformitate cu articolul 323 alineatul (2).Articolul 266 Suspendarea regimului de transformare sub control vamal și a regimului de perfecționare activă1. În cazul în care piața Uniunii este perturbată sau riscă să fie perturbată ca urmare a aplicării regimului de transformare sub control vamal sau a regimului de perfecționare activă, Comisia poate suspenda, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, total sau parțial, la cererea unui stat membru sau din proprie inițiativă, utilizarea regimului de transformare sub control vamal sau a regimului de perfecţionare activă în privința produselor din sectorul cerealelor, al orezului, al zahărului, al uleiului de măsline și măslinelor de masă, al fructelor și legumelor, al fructelor și legumelor prelucrate, al vinului, al cărnii de vită și mânzat, al laptelui și produselor lactate, al cărnii de porc, al cărnii de oaie și de capră, al ouălor, al cărnii de pasăre și al alcoolului etilic de origine agricolă. În cazul în care Comisia primește o cerere din partea unui stat membru, aceasta ia o decizie în acest sens prin intermediul unor acte de punere în aplicare, în termen de cinci zile lucrătoare de la data primirii cererii. În caz de urgență, Comisia adoptă o decizie în conformitate cu articolul 323 alineatul (2).Măsurile adoptate sunt comunicate fără întârziere statelor membre și devin aplicabile imediat.2. În măsura necesară pentru buna funcționare a OCP, utilizarea regimului de perfecționare activă pentru produsele menționate la alineatul (1) poate fi interzisă total sau parțial de către Parlamentul European și Consiliu, hotărând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 43 alineatul (2) din tratat.CAPITOLUL IIIExporturileSecțiunea ILicențe de exportArticolul 267 Licențe de export1. Fără a aduce atingere cazurilor în care prezentul regulament impune prezentarea unor licențe de export, exportul din Uniune al unuia sau mai multor produse din sectoarele următoare poate fi condiționat de prezentarea unei licențe de export, ținând cont de necesitatea licențelor de export în scopul gestionării piețelor respective și în special în scopul monitorizării exportului produselor în cauză:(a) cereale;(b) orez;(c) zahăr;(d) ulei de măsline și măsline de masă, în privința produselor menționate în anexa I partea VII litera (a);(e) fructe și legume;(f) fructe și legume prelucrate;(g) vin;(h) carne de vită și mânzat;(i) lapte și produse lactate;(j) carne de porc;(k) carne de oaie și de capră;(l) ouă;(m) carne de pasăre;(n) alcool etilic agricol.2. Articolele 234, 235 şi 236 se aplică mutatis mutandis .Articolul 268 Competenţe delegate1. Pentru a ține seama de evoluția schimburilor comerciale și de cea a pieței, precum și de nevoile pieţelor în cauză şi, atunci când este necesar, pentru a monitoriza exportul produselor în cauză, Comisia poate stabili, prin intermediul unor acte delegate:(a) lista produselor din sectoarele menționate la articolul 267 alineatul (1) pentru care se impune prezentarea unei licențe de export;(b) cazurile și situațiile în care nu se impune prezentarea unei licențe de export, bazate în special pe statutul vamal al produselor în cauză, obiectivele operațiunilor, statutul juridic al solicitantului și cantitățile implicate.2. Pentru a defini principalele elemente ale sistemului licențelor de export, Comisia poate, prin intermediul unor acte delegate:(a) să stabilească drepturile și obligațiile care decurg din licență, efectele juridice ale acesteia, inclusiv o eventuală toleranță în ceea ce privește respectarea obligației de a exporta, precum și indicarea destinaţiei atunci când acest lucru este obligatoriu;(b) să adopte normele aplicabile transferului de licențe sau, dacă este necesar, restricțiile în acest sens;(c) să adopte normele care se impun pentru a garanta fiabilitatea și eficacitatea sistemului de licențe și pentru a gestiona cazurile în care este necesară o asistență administrativă specifică între statele membre pentru a preveni sau pentru a trata cazurile de fraudă;(d) să determine cazurile și situațiile în care nu este necesară constituirea unei garanții.Articolul 269 Competenţe de executareComisia adoptă, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, toate normele care se impun referitor la prezenta secțiune, inclusiv norme cu privire la:(a) depunerea cererilor și emiterea și utilizarea licenţelor;(b) perioada de valabilitate a licenţelor şi valoarea garanţiilor care trebuie constituite;(c) dovada respectării cerinţelor legate de utilizarea licenţelor;(d) chestiunea licenţelor de înlocuire şi a licenţelor duplicat;(e) tratarea licenţelor de către statele membre şi schimburile de informaţii necesare în vederea gestionării sistemului.Articolul 270 Acte de punere în aplicare adoptate fără asistenţa comitetului prevăzut la articolul 323 alineatul (1)Comisia poate, prin intermediul unor acte de punere în aplicare și fără asistența comitetului menționat la articolul 323 alineatul (1), să limiteze cantităţile pentru care se pot emite licenţe, să refuze cantităţile solicitate şi să suspende depunerea cererilor pentru a putea gestiona piaţa atunci când cantităţile solicitate sunt mari.Secțiunea IIRestituiri la exportARTICOLUL 271 Domeniul de aplicare al restituirilor la export1. În măsura necesară pentru a permite realizarea exporturilor pe baza cursului sau al prețurilor pieței internaționale și în limitele care decurg din acordurile încheiate conform articolului 218 din tratat, diferența dintre aceste cursuri sau aceste prețuri și prețurile practicate în Uniune poate fi acoperită printr-o restituire la export:(a) pentru produsele din sectoarele următoare care urmează a fi exportate fără transformări ulterioare:(i) cereale;(ii) orez;(iii) zahăr, în privința produsele enumerate în anexa I partea III literele (b), (c), (d) și (g);(iv) carne de vită și mânzat;(v) lapte și produse lactate;(vi) carne de porc;(vii) ouă;(viii) carne de pasăre;(b) pentru produsele enumerate la litera (a) punctele (i), (ii), (iii), (v) și (vii) care urmează a fi exportate sub formă de mărfuri care figurează în anexele XVII și XVIII.În cazul laptelui și produselor lactate exportate sub formă de produse enumerate în anexa XVII partea IV, restituirile la export nu pot fi acordate decât pentru produsele care figurează în anexa I partea XVI literele (a)-(e) și (g).2. Restituirile la export pentru produsele exportate sub forma produselor transformate enumerate în anexele XVII și XVIII nu pot fi mai mari decât cele aplicabile acelorași produse exportate fără transformări ulterioare.3. În măsura în care este necesar pentru a ţine cont de particularităţile producţiei anumitor băuturi spirtoase obţinute din cereale, inclusiv perioada lor lungă de maturare, Comisia poate să adopte, prin intermediul unor acte delegate, dispoziţii cu privire la eligibilitatea produselor şi a operatorilor pentru restituiri la export, în special definiţia şi caracteristicile produselor, precum şi stabilirea unor coeficienţi în vederea calculării restituirilor la export care să ia în considerarea procesul de maturare a produselor în cauză.4. Comisia adoptă, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, toate măsurile care se impun referitor la prezentul articol, inclusiv cerinţele tehnice şi procedurale aplicabile controalelor naţionale cu privire la produsele menţionate la alineatul (3).5. Comisia poate fixa, prin intermediul unor acte de punere în aplicare şi fără asistenţa comitetului menţionat la articolul 323 alineatul (1), coeficientul pentru ajustarea restituirii la export menţionat la alineatul (3) din prezentul articol.Articolul 272 Repartiția restituirilor la exportCantitățile care pot fi exportate cu restituire la export sunt alocate în conformitate cu metoda:(a) cea mai adaptată naturii produsului și situației pieței în cauză, permițând cea mai eficientă utilizare a resurselor disponibile, ținând seama de eficacitatea și structura exporturilor Uniunii, fără a crea discriminări între operatorii economici implicați și, în special, între micii și marii operatori economici;(b) cea mai puțin împovărătoare din punct de vedere administrativ pentru operatorii economici, ținând seama de cerințele administrative;(c) care evită orice discriminare între operatorii vizați.Articolul 273 Stabilirea restituirilor la export1. Restituirile la export sunt aceleaşi pentru întreaga Uniune. Acestea pot fi diferențiate potrivit destinației, în special dacă se impune datorită situației pieței mondiale, necesităților specifice ale anumitor piețe sau obligațiilor care decurg din acordurile încheiate conform articolului 218 din tratat.2. Măsurile cu privire la fixarea restituirilor sunt luate de Consiliu în conformitate cu articolul 43 alineatul (3) din tratat.Articolul 274 Acordarea restituirilor la export1. În privința produselor enumerate la articolul 271 alineatul (1) litera (a) exportate ca atare fără transformări ulterioare, restituirea nu este acordată decât la cerere și cu condiția prezentării unei licențe de export.2. Valoarea restituirilor aplicabile produselor menționate la alineatul (1) este cea valabilă în ziua cererii licenței sau, după caz, cea care se obține din procedura de adjudecare în cauză și, în cazul unei restituiri diferențiate, cea care este aplicabilă în aceeași zi:(a) la destinația indicată pe licență sau(b) după caz, la destinația reală, în cazul în care aceasta diferă de destinația indicată pe licență, caz în care suma aplicabilă nu poate depăși suma aplicabilă destinației indicate pe licență.Comisia poate lua, prin intermediul unor acte de punere în aplicare şi fără asistenţa comitetului menţionat la articolul 323 alineatul (1), măsurile corespunzătoare pentru prevenirea utilizării abuzive a flexibilităţii prevăzute la prezentul alineat. Aceste măsuri pot avea ca obiect în special procedura de depunere a cererilor și notificările pe care trebuie să le facă exportatorii.3. Pentru a ține seama de particularitățile condițiilor comerciale și de transport în cazul ouălor de incubație și al puilor de o zi, Comisia poate decide, prin intermediul unor acte delegate, că licențele de export pot fi emise ex post .4. Pentru a asigura egalitatea de acces la restituirile la export a exportatorilor de produse menționate în anexa I la tratat și de produse prelucrate din acestea, Comisia poate decide, prin intermediul unor acte delegate, să aplice alineatele (1) și (2) produselor menționate la articolul 271 alineatul (1) litera (b) din prezentul regulament.Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, toate măsurile care se impun referitor la prezentul alineat.5. Pentru a reduce la minimum sarcina administrativă a organizațiilor de ajutor umanitar, Comisia poate acorda, prin intermediul unor acte delegate, derogări de la alineatele (1) și (2) în cazul produselor pentru care restituirile la export se plătesc în cadrul operațiunilor de ajutor alimentar.6. Restituirea este plătită dacă se aduce dovada că:(a) produsele au fost exportate în afara Uniunii;(b) în cazul unei restituiri diferențiate, produsele au ajuns la destinația indicată pe licență sau la o altă destinație pentru care s-a fixat o restituire, fără a se aduce atingere dispozițiilor alineatului (2) litera (b).7. Comisia poate stabili, prin intermediul unor acte delegate, condiţii suplimentare de acordare a restituirilor la export pentru a preveni devierea schimburilor comerciale, în special următoarele condiţii:(a) restituirile nu sunt plătite decât pentru produsele originare din UE;(b) valoarea restituirilor pentru produsele importate este limitată la taxele percepute la import dacă acestea sunt inferioare restituirii aplicabile.Articolul 275 Restituiri la export pentru animalele vii din sectorul cărnii de vită și mânzat1. În privința produselor din sectorul cărnii de vită și mânzat, acordarea și plata restituirilor la exportul de animale vii este condiţionată de respectarea cerințelor în materie de bunăstare a animalelor prevăzute de legislația Uniunii și în special în materie de protecție a animalelor în cursul transportului.2. Pentru a încuraja exportatorii să respecte condițiile în materie de bunăstare a animalelor și pentru a permite autorităților competente să verifice dacă restituirile la export sunt cheltuite, dacă este cazul, conform cerințelor aplicabile în materie de bunăstare a animalelor, Comisia, prin intermediul unor acte delegate:(a) adoptă dispoziţii cu privire la respectarea cerinţelor în materie de bunăstare a animalelor în afara teritoriului vamal al Uniunii şi cu privire la verificarea şi comunicarea îndeplinirii respectivelor cerinţe, inclusiv recurgând la terţi independenţi;(b) fixează sancţiunile pentru plata sau recuperarea restituirii la export ca urmare a nerespectării cerinţelor legale în materie de bunăstare a animalelor.3. Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, toate măsurile care se impun referitor la prezentul articol.Articolul 276 Limite la exportRespectarea angajamentelor privind volumul, care decurg din acordurile încheiate în temeiul articolului 218 din tratat, se asigură pe baza licențelor de export emise pentru perioadele de referință aplicabile produselor respective. În ceea ce privește respectarea obligațiilor care decurg din Acordul OMC privind agricultura, sfârșitul unei perioade de referință nu afectează valabilitatea licențelor de export.Articolul 277 Competenţe delegate1. Pentru a se asigura că operatorii îşi respectă obligaţiile atunci când participă la proceduri de licitaţie, Comisia desemnează, prin intermediul unor acte delegate, condiția principală pentru eliberarea garanțiilor aferente licenţelor în cazul restituirilor la export atribuite prin licitație.2. Pentru a reduce la minimum povara administrativă a operatorilor și a autorităților, Comisia, prin intermediul unor acte delegate, poate fixa praguri sub care prezentarea unei licențe de export nu mai este obligatorie și poate stabili destinații pentru care o scutire de la obligația de a prezenta o licență de export poate fi justificată.3. Pentru a se adapta la situații concrete care justifică eligibilitatea totală sau parțială pentru restituiri la export și pentru a ajuta operatorii să facă față perioadei dintre depunerea cererii de restituire la export și plata finală a acesteia, Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte delegate, măsuri cu privire la:(a) o altă dată pentru restituire;(b) consecințele asupra plății restituirii la export atunci când codul produsului sau destinația indicată pe o licență nu corespunde produsului sau destinației reale;(c) plata în avans a restituirilor la export, inclusiv condițiile de constituire și de eliberare a unei garanții;(d) controalele și documentele justificative în cazurile în care există îndoieli cu privire la destinația reală a produselor, inclusiv posibilitatea reimportării pe teritoriul vamal al Uniunii;(e) destinațiile tratate ca destinații de export din Uniune, precum și includerea destinațiilor eligibile pentru restituiri la export pe teritoriul vamal al Uniunii.4. Pentru a se asigura că produsele care beneficiază de restituiri la export sunt exportate în afara teritoriului vamal al Uniunii și pentru a evita întoarcerea lor pe acest teritoriu, precum și pentru a reduce la minimum povara administrativă a operatorilor în ceea ce privește producerea și prezentarea dovezii că produsele care beneficiază de restituire au ajuns într-o țară de destinație eligibilă pentru restituiri diferențiate, Comisia poate să adopte, prin intermediul unor acte delegate, măsuri cu privire la:(a) termenul limită până la care trebuie să se încheie ieșirea de pe teritoriul vamal al Uniunii, inclusiv termenul limită pentru întoarcerea temporară a produselor;(b) prelucrarea la care pot fi supuse produsele care beneficiază de restituiri la export în respectiva perioadă;(c) dovada că produsele au ajuns la o destinaţie eligibilă pentru restituiri diferenţiate;(d) pragurile de restituire şi condiţiile în care exportatorii pot fi scutiţi de la obligația de a prezenta respectiva dovadă;(e) condiţiile de aprobare de către terţi independenţi a dovezii că produsele au ajuns la o destinaţie eligibilă pentru restituiri diferenţiate.5. Pentru a ţine seama de particularităţile diverselor sectoare, Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte delegate, cerinţe şi condiţii specifice aplicabile operatorilor şi produselor care pot beneficia de restituiri la export.6. Pentru a permite adaptarea la evoluţia industriei de prelucrare, Comisia poate să modifice anexa XVII, prin intermediul unor acte delegate, ţinând seama de criteriile menţionate la articolul 8 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1216/2009 al Consiliului[44].7. Pentru a asigura tratamentul egal al exportatorilor de produse menţionate în anexa I la tratat şi de produse prelucrate din acestea în ceea ce priveşte condiţiile de acordare a restituirilor la export, Comisia adoptă, prin intermediul unor acte delegate, norme de aplicare a articolului 274 alineatele (5), (6) şi (7) pentru produsele menţionate la articolul 271 alineatul (1) litera (b), ţinând seama de dispoziţiile Regulamentului (CE) nr. 1216/2009.Articolul 278 Competenţe de executareComisia adoptă, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, toate măsurile care se impun referitor la prezenta secțiune, în special cu privire la:(a) redistribuirea cantităților exportabile care nu fost alocate sau utilizate;(b) verificarea faptului că operațiunile care dau dreptul la plata restituirilor și a tuturor altor plăţi legate de tranzacţiile de export au fost efectiv desfășurate și executate corect, inclusiv verificări fizice și examinarea documentelor;(c) produsele menționate la articolul 271 alineatul (1) litera (b).Secțiunea IIIGestionarea contingentelor la export pentru sectorul laptelui și al produselor lactateARTICOLUL 279 Gestionarea contingentelor tarifare deschise de către țările terțe1. În privința laptelui și produselor lactate, dacă un acord încheiat conform articolului 218 din tratat prevede gestionarea totală sau parțială a unui contingent tarifar deschis de către o țară terță, Comisia poate să adopte, prin intermediul unor acte delegate, măsuri specifice pentru a se asigura că contingentul solicitat este utilizat în conformitate cu obiectivele respectivului acord internaţional.2. Contingentele tarifare menționate la alineatul (1) sunt gestionate astfel încât să se evite orice discriminare între operatorii economici în cauză și să se garanteze utilizarea completă a posibilităților disponibile conform contingentului în cauză, cu ajutorul uneia dintre metodele menționate în continuare, al unei combinații de metode sau al unei alte metode adecvate:(a) metoda bazată pe ordinea cronologică de depunere a cererilor (după principiul „primul sosit, primul servit”);(b) o metodă de repartizare proporțional cu cantitățile solicitate la depunerea cererilor (după metoda numită a „examinării simultane”);(c) o metodă bazată pe luarea în considerare a formelor comerciale tradiționale (după metoda denumită „a operatorilor tradiționali/nou-veniți”).3. Comisia adoptă, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, dispozițiile care se impun în vederea gestionării contingentelor deschise în conformitate cu prezenta secțiune.4. Comisia adoptă, prin intermediul unor acte de punere în aplicare și fără asistența comitetului menționat la articolul 323 alineatul (1), dispoziții de gestionare a procesului:(a) pentru a se asigura că nu sunt depăşite cantităţile disponibile în cadrul contingentelor deschise în conformitate cu prezenta secţiune;(b) pentru a reatribui cantitățile neutilizate.Secțiunea IVTratament special la importul în țări terțeARTICOLUL 280 Certificate pentru produsele care beneficiază de un tratament special la importul într-o țară terță1. La exportul produselor care, conform acordurilor încheiate de Uniune în virtutea articolului 218 din tratat, pot beneficia de un tratament special la importul într-o țară terță dacă anumite condiții sunt îndeplinite, autoritățile competente ale statelor membre eliberează, la cerere și după controale adecvate, un document care atestă că aceste condiții sunt îndeplinite.2. Comisia adoptă, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, toate măsurile care se impun referitor la alineatul (1).Secțiunea VDispoziții speciale pentru plante viiARTICOLUL 281 Prețuri minime de export1. Pentru a ține seama de evoluția de pe piața fiecăruia dintre produsele din sectorul plantelor vii clasificate la codul NC 0601 10, unul sau mai multe prețuri minime la exportul către țări terțe pot fi fixate în timp util în fiecare an, anterior sezonului de comercializare. Măsurile cu privire la fixarea prețurilor minime sunt luate de Consiliu în conformitate cu articolul 43 alineatul (3) din tratat.Exportul acestor produse nu este autorizat decât dacă se efectuează la un preț superior sau egal prețului minim fixat pentru produsul în cauză.2. Comisia adoptă, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, toate măsurile administrative care se impun referitor la alineatul (1) primul paragraf, având în vedere obligațiile care decurg din acordurile încheiate în conformitate cu articolul 218 din tratat.Secțiunea VIPerfecționarea pasivăARTICOLUL 282 Suspendarea regimului de perfecționare pasivă1. În cazul în care piața Uniunii este perturbată sau riscă să fie perturbată din cauza aplicării regimului de perfecționare pasivă, Comisia poate suspenda, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, total sau parțial, la cererea unui stat membru sau din proprie inițiativă, utilizarea regimului de perfecţionare pasivă pentru produsele din sectorul cerealelor, al orezului, al fructelor și legumelor, al fructelor și legumelor prelucrate, al vinului, al cărnii de vită și mânzat, al cărnii de porc, al cărnii de oaie și de capră și al cărnii de pasăre. În cazul în care Comisia primește o cerere din partea unui stat membru, aceasta ia o decizie în acest sens prin intermediul unor acte de punere în aplicare, în termen de cinci zile lucrătoare de la data primirii cererii. În caz de urgență, Comisia adoptă o decizie în conformitate cu articolul 323 alineatul (2).Măsurile adoptate sunt comunicate fără întârziere statelor membre și devin aplicabile imediat.2. În măsura necesară pentru buna funcționare a OCP, utilizarea regimului de perfecționare pasivă pentru produsele menționate la alineatul (1) poate fi interzisă total sau parțial de către Parlamentul European și Consiliu, hotărând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 43 alineatul (2) din tratat.PARTEA IVREGULI DE CONCURENȚĂCAPITOLUL I Reguli aplicabile întreprinderilorArticolul 283 Aplicarea articolelor 101 - 106 din tratatSub rezerva unor dispoziții contrare ale prezentului regulament, articolele 101 - 106 din tratat și dispozițiile de punere în aplicare a acestora, sub rezerva dispozițiilor articolelor 284, 285 și 286 [și 287] din prezentul regulament, se aplică tuturor acordurilor, deciziilor și practicilor menționate la articolul 101 alineatul (1) și la articolul 102 din tratat care se referă la producția sau comerțul cu produsele care fac obiectul prezentului regulament.Articolul 284 Excepții1. Articolul 101 alineatul (1) din tratat nu se aplică acordurilor, deciziilor și practicilor menționate la articolul 283 din prezentul regulament care fac parte integrantă dintr-o organizație națională de piață sau care sunt necesare pentru realizarea obiectivelor enunțate la articolul 39 din tratat.În special, articolul 101 alineatul (1) din tratat nu se aplică acordurilor, deciziilor și practicilor fermierilor, asociațiilor de fermieri sau asociațiilor unor asemenea asociații care aparțin unui singur stat membru care se referă la producția sau la vânzarea produselor agricole ori la utilizarea instalațiilor comune de stocare, de tratare sau de transformare a produselor agricole și din care nu decurge obligația de a practica prețuri identice, cu excepția cazului în care Comisia constată că astfel concurența este exclusă sau că obiectivele articolului 39 din tratat sunt periclitate.2. După consultarea statelor membre și ținând cont de opinia întreprinderilor sau a asociațiilor de întreprinderi interesate, precum și a oricărei alte persoane fizice sau juridice considerate necesare, Comisia, sub rezerva controlului Curții de Justiție a Uniunii Europene, are competența exclusivă de a hotărî pentru care acorduri, decizii și practici sunt îndeplinite condițiile prevăzute la alineatul (1). Comisia adoptă, în acest scop, prin intermediul unor acte de punere în aplicare și fără asistența comitetului menționat la articolul 323 alineatul (1), o decizie care se publică.Comisia hotărăște fie din oficiu, fie la cererea unei autorități competente a unui stat membru sau la cererea unei întreprinderi sau asociații de întreprinderi interesate.3. Publicarea deciziei menționate la alineatul (2) primul paragraf menționează numele părților interesate și reia esențialul deciziei. Aceasta ia în considerare interesul legitim al întreprinderilor în protejarea secretelor lor de afaceri.Articolul 285 Acorduri și practici concertate în sectorul fructelor și al legumelor1. Articolul 101 alineatul (1) din tratat nu se aplică acordurilor, deciziilor și practicilor concertate ale organizațiilor interprofesionale recunoscute care au ca obiect desfășurarea activităților menționate la articolul 210 alineatul (3) litera (c) din prezentul regulament.2. Alineatul (1) se aplică numai cu condiția ca:(a) acordurile, deciziile și practicile concertate să fi fost notificate Comisiei;(b) în termen de două luni de la primirea tuturor detaliilor solicitate, Comisia, prin intermediul unor acte de punere în aplicare și fără asistența comitetului menționat la articolul 323 alineatul (1), nu a declarat aceste acorduri, decizii sau practici concertate ca fiind incompatibile cu normele Uniunii3. Acordurile, deciziile sau practicile concertate nu pot intra în vigoare înainte de expirarea perioadei menționate la alineatul (2) litera (b).4. Următoarele acorduri, decizii și practici concertate sunt, în orice condiții, declarate incompatibile cu normele Uniunii:(a) acordurile, deciziile și practicile concertate care pot duce la împărțirea, sub orice formă, a piețelor în cadrul Uniunii;(b) acordurile, deciziile și practicile concertate care pot afecta buna funcționare a organizării pieței;(c) acordurile, deciziile și practicile concertate care pot genera perturbări ale concurenței, care nu sunt esențiale în îndeplinirea obiectivelor politicii agricole comune urmărite prin activitatea organizației interprofesionale;(d) acordurile, deciziile și practicile concertate care conduc la stabilirea de prețuri, fără a aduce atingere activităților desfășurate de organizațiile interprofesionale în aplicarea normelor specifice ale Uniunii;(e) acordurile, deciziile și practicile concertate care pot fi discriminatorii sau pot elimina concurența cu privire la o parte substanțială din produsele în cauză.5. În cazul în care, după expirarea termenului de două luni menționat la alineatul (2) litera (b), Comisia constată că nu au fost întrunite condițiile de aplicare a alineatului (1), aceasta ia o decizie, prin intermediul unor acte de punere în aplicare și fără asistența comitetului menționat la articolul 323 alineatul (1), declarând articolul 101 alineatul (1) din tratat aplicabil acordului, deciziei sau practicii concertate în cauză.Decizia Comisiei nu se aplică înainte de data notificării acesteia organizației interprofesionale în cauză, cu condiția ca organizația interprofesională să fi furnizat informații corecte sau să nu fi abuzat de scutirea prevăzută la alineatul (1).6. În cazul acordurilor multianuale, notificarea pentru primul an este valabilă pentru anii următori ai acordului. Cu toate acestea, în acest caz, Comisia poate, din proprie inițiativă sau la solicitarea unui alt stat membru, să emită oricând o declarație de incompatibilitate.Articolul 286 Acorduri și practici concertate în sectorul tutunului1. Articolul 101 alineatul (1) din tratat nu se aplică acordurilor și practicilor concertate ale organizațiilor interprofesionale recunoscute în sectorul tutunului, menite a pune în aplicare scopurile menționate la articolul 210 alineatul (1) litera (c) din prezentul regulament, cu condiția ca:(a) acordurile și practicile concertate să fi fost notificate Comisiei;(b) în termen de trei luni de la primirea tuturor informațiilor solicitate, Comisia, prin intermediul unor acte de punere în aplicare și fără asistența comitetului menționat la articolul 323 alineatul (1), să nu fi considerat că respectivele acorduri sau practici concertate sunt incompatibile cu regulile Uniunii în materie de concurenţă.Acordurile și practicile concertate de mai sus nu pot fi puse în aplicare în cursul acestui termen de trei luni.2. Acordurile și practicile concertate sunt declarate contrarii regulilor Uniunii în materie de concurență în cazul în care:(a) pot duce la orice formă de divizare a pieței în cadrul Uniunii;(b) pot afecta buna funcționare a organizării piețelor;(c) pot crea denaturări ale concurenței ce nu sunt esențiale în îndeplinirea obiectivelor politicii agricole comune urmărite prin măsura adoptată de organizația interprofesională;(d) conduc la fixarea prețurilor sau cotelor, fără a aduce atingere măsurilor luate de organizațiile interprofesionale la aplicarea dispozițiilor specifice ale reglementărilor Uniunii;(e) pot genera discriminare sau pot elimina concurența cu privire la o parte substanțială a produselor respective.3. În cazul în care constată, după expirarea termenului de trei luni menționat la alineatul (1) litera (b), că aceste condiții de aplicare a prezentului capitol nu sunt întrunite, Comisia ia o decizie, prin intermediul unor acte de punere în aplicare și fără asistența comitetului menționat la articolul 323 alineatul (1), declarând articolul 101 alineatul (1) din tratat aplicabil acordului sau practicii concertate în cauză.Această decizie nu se aplică înainte de data notificării sale organizației interprofesionale în cauză, cu excepţia cazului în care organizaţia interprofesională a furnizat informații incorecte sau a abuzat de scutirea prevăzută la alineatul (1).[Articolul 287 Acorduri și practici concertate în sectorul laptelui și al produselor lactate1. Articolul 101 alineatul (1) din tratat nu se aplică acordurilor, deciziilor și practicilor concertate ale organizațiilor interprofesionale recunoscute care au ca obiect desfășurarea activităților menționate la articolul 210 alineatul (4) litera (c) din prezentul regulament.2. Alineatul (1) se aplică numai cu condiția ca:(a) acordurile, deciziile și practicile concertate să fi fost notificate Comisiei;(b) în termen de trei luni de la primirea tuturor informațiilor solicitate, Comisia, prin intermediul unor acte de punere în aplicare și fără asistența comitetului menționat la articolul 323 alineatul (1), nu a declarat aceste acorduri, decizii sau practici concertate ca fiind incompatibile cu normele Uniunii.3. Acordurile, deciziile sau practicile concertate nu pot intra în vigoare înainte de expirarea perioadei menționate la alineatul (2) litera (b).4. Următoarele acorduri, decizii și practici concertate sunt, în orice condiții, declarate incompatibile cu normele Uniunii:(a) acordurile, deciziile și practicile concertate care pot duce la împărțirea, sub orice formă, a piețelor în cadrul Uniunii;(b) acordurile, deciziile și practicile concertate care pot afecta buna funcționare a organizării pieței;(c) acordurile, deciziile și practicile concertate care pot genera perturbări ale concurenței, care nu sunt esențiale în îndeplinirea obiectivelor politicii agricole comune urmărite prin activitatea organizației interprofesionale;(d) acordurile, deciziile și practicile concertate care conduc la stabilirea de prețuri;(e) acordurile, deciziile și practicile concertate care pot fi discriminatorii sau pot elimina concurența cu privire la o parte substanțială din produsele în cauză.5. În cazul în care, după expirarea termenului menționat la alineatul (2) litera (b), Comisia constată că nu au fost întrunite condițiile de aplicare a alineatului (1), aceasta ia o decizie, prin intermediul unor acte de punere în aplicare și fără asistența comitetului menționat la articolul 323 alineatul (1), declarând articolul 101 alineatul (1) din tratat aplicabil acordului, deciziei sau practicii concertate în cauză.Decizia Comisiei nu se aplică înainte de data notificării sale organizației interprofesionale în cauză, cu excepția cazului în care organizația interprofesională a furnizat informații incorecte sau a abuzat de scutirea prevăzută la alineatul (1).6. În cazul acordurilor multianuale, notificarea pentru primul an este valabilă pentru anii următori ai acordului. Cu toate acestea, în acest caz, Comisia poate, la inițiativa sa sau la solicitarea unui alt stat membru, să emită oricând o declarație de incompatibilitate.]Articolul 288 Efectul obligatoriu al acordurilor și practicilor comune asupra terților în sectorul tutunului1. Organizațiile interprofesionale din sectorul tutunului pot solicita ca anumite acorduri sau practici concertate să devină obligatorii, pe o durată determinată, pentru operatorii individuali și grupurile din sectorul economic în cauză care nu sunt membri ai ramurilor profesionale pe care aceștia le reprezintă, în zona în care își exercită activitatea.Pentru ca aplicarea normelor acestora să fie extinsă, organizațiile interprofesionale trebuie să reprezinte cel puțin două treimi din producția și/sau din comerțul în cauză. În cazul în care se intenționează ca normele să fie extinse pentru a acoperi un domeniu de aplicare interregional, organizațiile interprofesionale trebuie să dovedească că posedă un grad minim de reprezentativitate, pentru fiecare din ramurile regrupate, în fiecare regiune în cauză.2. Normele pentru care se cere o extindere a domeniului de aplicare trebuie să fi fost în vigoare de cel puțin un an și să se refere la unul dintre obiectele următoare:(a) cunoașterea producției și a pieței;(b) stabilirea calităților minime;(c) utilizarea de metode de cultivare compatibile cu protecția mediului;(d) stabilirea standardelor minime de ambalare și prezentare;(e) utilizarea semințelor certificate și monitorizarea calității produselor.3. Extinderea normelor face obiectul aprobării de către Comisie prin intermediul unor acte de punere în aplicare şi fără asistenţa comitetului menţionat la articolul 323 alineatul (1).Articolul 289 Competențe de executare în materie de acorduri și de practici concertatePentru a garanta aplicarea uniformă a articolelor 285, 286, [287] și 288, Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, toate măsurile care se impun, inclusiv normele privind notificarea și publicarea.CAPITOLUL IIReguli în materie de ajutor de statArticolul 290 Aplicarea articolelor 107, 108 și 109 din tratatArticolele 107, 108 și 109 din tratat se aplică producției și comerțului cu produsele menționate la articolul 1.Cu toate acestea, articolele 107, 108 şi 109 din tratat nu se aplică plăţilor făcute de către statele membre în conformitate cu prezentul regulament și prevăzute în partea II titlul I capitolul III secțiunea IVa subsecțiunea III din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 şi la articolele 37 - 41, 108, 111, 114, 117, 120, 123, 128, 148, 291 alineatul (2), 292 – 297 și în partea II titlul I capitolul IV secțiunea VII din prezentul regulament. Totuși, în ceea ce privește articolul 136 alineatul (4), doar articolul 108 din tratat nu se aplică.Articolul 291 Dispoziții specifice privind sectorul laptelui și al produselor lactate1. Sub rezerva dispozițiilor articolului 107 alineatul (2) din tratat, sunt interzise ajutoarele a căror valoare se determină în funcție de prețul sau de cantitatea produselor enumerate în partea XVI a anexei I la prezentul regulament.Sunt de asemenea interzise măsurile naționale care permit egalizarea între prețurile produselor enumerate în partea XVI a anexei I la prezentul regulament.2. Până la 31 martie 2014, statele membre pot acorda un ajutor de stat al cărui cuantum total anual nu poate depăși 55% din plafonul prevăzut la articolul 69 alineatele (4) și (5) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 agricultorilor din sectorul laptelui, pe lângă ajutorul Uniunii acordat în conformitate cu articolul 68 alineatul (1) litera (b) din regulamentul în cauză. Cu toate acestea, suma totală a ajutorului din partea Uniunii în cadrul măsurilor prevăzute la articolul 69 alineatul (4) din regulamentul în cauză și a ajutorului de stat nu poate depăși în niciun caz plafonul menționat la articolul 69 alineatele (4) și (5).Articolul 292 Dispoziții specifice pentru Finlanda și SuediaSub rezerva autorizării de către Comisie, prin intermediul unor acte de punere în aplicare și fără asistența comitetului menționat la articolul 323 alineatul (1), Finlanda și Suedia pot să acorde ajutoare pentru producția și comercializarea cărnii de ren și a produselor derivate (NC ex 0208 și ex 0210), în măsura în care aceste activități nu conduc la o creștere a nivelurilor tradiționale de producție.Articolul 293 Dispoziții specifice privind sectorul zahăruluiStatele membre care își reduc cota de zahăr cu peste 50% din cota de sfeclă de zahăr stabilită la 20 februarie 2006 în anexa III la Regulamentul (CE) nr. 318/2006 pot acorda producătorilor de sfeclă de zahăr un ajutor de stat provizoriu pe durata perioadei pentru care ajutorul provizoriu este plătit în conformitate cu articolul 93 din Regulamentul (CE) nr. 73/2009. Pe baza unei cereri depuse de oricare dintre statele membre în cauză, Comisia adoptă, prin intermediul unor acte de punere în aplicare și fără asistența comitetului menționat la articolul 323 alineatul (1), o decizie cu privire la valoarea totală a ajutorului de stat disponibil pentru măsura respectivă.Pentru Italia, ajutorul temporar prevăzut la primul paragraf nu depășește un total de 11 EUR pe an de comercializare și pe tonă de sfeclă de zahăr și se acordă producătorilor de sfeclă și pentru transportul acesteia.Finlanda poate acorda producătorilor de sfeclă de zahăr un ajutor de până la 350 EUR pe hectar și pe an de comercializare.Statele membre în cauză informează Comisia, în termen de 30 de zile de la sfârșitul fiecărui an de comercializare, cu privire la valoarea ajutorului de stat acordat efectiv în cursul anului de comercializare în cauză.Articolul 294 Dispoziții specifice privind monopolul german al alcoolului[Derogarea prevăzută la articolul 290 al doilea paragraf din prezentul regulament se aplică ajutoarelor plătite de Germania în cadrul naţional existent al monopolului german al alcoolului (denumit în continuare „monopolul”) pentru produsele enumerate în anexa I la tratat care sunt comercializate de monopol, în urma unei noi prelucrări, ca alcool etilic de origine agricolă. Respectiva derogare nu se aplică decât până la 31 decembrie 2017, nu aduce atingere aplicării articolului 108 alineatul (1) sau a articolului 108 alineatul (3) prima teză din tratat și este condiționată de respectarea următoarelor dispoziții:(a) producția totală de alcool etilic care poate beneficia de ajutor în cadrul monopolului scade progresiv de la maximum 600 000 hl în 2011 la 420 000 hl în 2012 şi la 240 000 hl în 2013; această producţie nu poate depăşi 60 000 hl pe an începând cu 1 ianuarie 2014 şi până la 31 decembrie 2017, dată la care monopolul va înceta să mai existe;(b) producţia distileriilor agricole sub sigiliu care beneficiază de ajutor scade treptat de la 540 000 hl în 2011 la 360 000 hl în 2012 și la 180 000 hl în 2013. Toate distileriile agricole sub sigiliu trebuie să se retragă din monopol până la 31 decembrie 2013. Atunci când se retrage din monopol, fiecare distilerie agricolă sub sigiliu este autorizată să primească un ajutor compensatoriu în valoare de 257,50 EUR pe hectolitru drepturi de distilare nominale în sensul legislaţiei germane aplicabile. Acest ajutor compensatoriu poate fi acordat până la 31 decembrie 2013 cel târziu, însă poate fi plătit şi în mai multe tranșe, ultima dintre ele trebuind să fie plătită până la 31 decembrie 2017;(c) distileriile de mici dimensiuni în regim forfetar, utilizatorii de distilerii și distileriile de fructe în regim de cooperativă pot beneficia de ajutorul acordat de monopol până la 31 decembrie 2017, cu condiția ca producția pentru care se primește ajutor să nu depășească 60 000 hl pe an;(d) valoarea totală a ajutoarelor plătite între 1 ianuarie 2011 și 31 decembrie 2013 nu depășește 269,9 milioane EUR, iar valoarea totală a ajutoarelor plătite între 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2017 nu depășește 268 milioane EUR și(e) înainte de data de 30 iunie a fiecărui an, Germania prezintă Comisiei un raport cu privire la funcționarea monopolului și la ajutoarele acordate în cadrul acestuia în anul precedent. Comisia înaintează raportul Parlamentului European și Consiliului. În plus, rapoartele anuale care trebuie prezentate în anii 2013-2016 trebuie să cuprindă un plan anual de eliminare progresivă în anul următor pentru distileriile de mici dimensiuni în regim forfetar, pentru utilizatorii de distilerii și pentru distileriile de fructe în regim de cooperativă.]Articolul 295 Dispoziții specifice privind cartofiiStatele membre pot continua să acorde ajutoare de stat în cadrul oricăror sisteme existente în domeniul producției și comercializării cartofilor, proaspeți sau refrigerați, având codul NC 0701, până la 31 decembrie 2011.Articolul 296 [To be deleted after 31/12/2010] Dispoziţii specifice privind sectorul fructelor şi legumelorÎn ceea ce privește sectorul fructelor și legumelor, statele membre pot acorda ajutoare de stat până la 31 decembrie 2010 în următoarele condiții:(a) ajutorul de stat este acordat numai producătorilor de fructe și legume care nu sunt membri ai unei organizații de producători recunoscute și care încheie un contract cu o organizație de producători recunoscută prin care acceptă să aplice măsurile de prevenire și gestionare a crizelor adoptate de către organizația de producători în cauză;(b) valoarea ajutorului acordat unor astfel de producători nu depășește 75% din sprijinul din partea Uniunii primit de membrii organizației de producători în cauză și(c) până la 31 decembrie 2010, statul membru în cauză prezintă Comisiei un raport privind eficacitatea și eficiența ajutorului de stat, analizând în special cât de mult a sprijinit acesta organizarea sectorului. Comisia va analiza raportul și va decide asupra oportunității unor propuneri adecvate.Articolul 297 Ajutorul național pentru distilarea vinului în cazuri de criză1. Începând de la 1 august 2012, statele membre pot acorda ajutor național producătorilor de vin pentru distilarea voluntară sau obligatorie a vinului în cazuri justificate de criză.2. Ajutorul menționat la alineatul (1) trebuie să fie proporțional și să permită soluționarea crizei.3. Valoarea totală a ajutorului disponibil într-un stat membru în orice an pentru acest fel de ajutor nu depășește 15% din fondurile totale disponibile pentru fiecare stat membru stabilite în anexa X pentru anul respectiv.4. Statele membre care doresc să facă uz de ajutorul menționat la alineatul (1) înaintează Comisiei o notificare motivată corespunzător. Comisia decide, prin intermediul unor acte de punere în aplicare și fără asistența comitetului menționat la articolul 323 alineatul (1), dacă se aprobă măsura și dacă se poate acorda ajutorul.5. Alcoolul rezultat din distilarea menționată la alineatul (1) este folosit exclusiv în scopuri industriale sau energetice pentru a se evita denaturarea concurenței.6. Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, toate măsurile care se impun referitor la prezentul articol.PARTEA VDISPOZIȚII SPECIALE APLICABILE MAI MULTOR SAU ANUMITOR SECTOARECAPITOLUL I Dispoziții specifice aplicabile mai multor sectoareSecțiunea IPerturbarea piețelorARTICOLUL 298 Perturbarea prețurilor pe piața internăPentru a reacționa în mod eficient și concret în fața riscului de perturbare a pieței, Comisia poate lua, prin intermediul unor acte delegate adoptate prin procedura de urgență și sub rezerva articolului 300, măsurile care se impun în următoarele situații, atunci când aceste situații ar putea continua, perturbând sau riscând să perturbe piețele:(a) în privința produselor din sectorul zahărului, al hameiului, al cărnii de vită și mânzat, al laptelui și produselor lactate, al cărnii de oaie și de capră, dacă prețul unuia dintre aceste produse pe piața Uniunii crește sau scade în mod semnificativ;(b) în privința produselor din sectorul cărnii de porc, al ouălor și al cărnii de pasăre și în privința uleiului de măsline, în cazul în care prețul unuia dintre aceste produse pe piața Uniunii crește sau scade în mod semnificativ.Articolul 299 Perturbări cauzate de cotații sau prețuri de pe piața internaționalăPentru a reacționa în mod eficient și concret în fața riscului de perturbare a pieței, în cazurile în care cotaţiile sau preţurile unuia sau mai multor produse din sectorul cerealelor, al orezului, al zahărului şi al laptelui şi produselor lactate ating, pe piața internaţională, un nivel care perturbă sau riscă să perturbe disponibilul necesar de aprovizionare pe piaţa Uniunii şi dacă această situaţie ar putea continua sau s-ar agrava, Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte delegate adoptate prin procedura de urgenţă şi sub rezerva articolului 300, măsurile care se impun în sectorul în cauză. Aceasta poate, în special, suspenda total sau parțial aplicarea de taxe la import pentru anumite cantități.Articolul 300 Condiţii de adoptare a actelor delegate în caz de perturbare a pieţelorMăsurile prevăzute la articolele 298 și 299 pot fi adoptate:(a) cu condiția ca alte măsuri disponibile în temeiul prezentului regulament să se dovedească insuficiente;(b) având în vedere obligațiile care decurg din acordurile încheiate conform articolului 218 alineatul (2) din tratat.Articolul 301 Competenţe de executareComisia poate adopta, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, toate măsurile care se impun referitor la articolele 298 şi 299. Aceste măsuri pot viza îndeosebi procedurile, notificările, criteriile tehnice și controalele administrative sau fizice care trebuie întreprinse de statele membre.Secțiunea IIRaportareaARTICOLUL 302 Raportarea cu privire la anumite sectoareComisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport:(1) o dată la trei ani și pentru prima oară până la 31 decembrie 2010[2013], cu privire la punerea în aplicare a măsurilor privind sectorul apicol stabilite în partea II titlul I capitolul IV secțiunea VIII;(2) înainte de 31 decembrie 2013, cu privire la punerea în aplicare a dispozițiilor stabilite în partea II titlul I capitolul IV secțiunea IV și în partea II titlul II capitolul II în ceea ce privește organizațiile de producători, fondurile operaționale și programele operaționale din sectorul fructelor și legumelor;(3) înainte de 31 august 2012, cu privire la aplicarea programului de încurajare a consumului de fructe în școli prevăzut la articolul 128, însoțit, dacă este nevoie, de propuneri corespunzătoare. Raportul examinează, în special, măsura în care programul a promovat instituirea în statele membre a unor programe eficiente de încurajare a consumului de fructe în școli și impactul programului asupra îmbunătățirii obiceiurilor alimentare ale copiilor;(4) înainte de [31 decembrie 2010 și de] 31 decembrie 2012, cu privire la evoluția situației pieței și la condițiile subsecvente de eliminare treptată a sistemului de cote pentru lapte, însoțit, după caz, de propuneri adecvate. Mai mult, un raport va studia consecințele asupra producătorilor de brânzeturi cu denumire de origine protejată în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 510/2006;(5) până la 31 decembrie 2011, cu privire la punerea în aplicare a măsurilor de promovare în sectorul vitivinicol menţionate la articolul 128;(6) până la 31 decembrie 2012, cu privire la sectorul vitivinicol, în special luând în considerare experiența acumulată prin punerea în aplicare a reformei.[;][(7) până la 31 decembrie 2014 cel târziu, cu privire la aplicarea programului de distribuire a produselor alimentare către persoanele cele mai defavorizate din Uniune prevăzut la articolul 17, însoțit de orice propuneri adecvate.][(8) până la 30 iunie 2014 și la 31 decembrie 2018 privind evoluția situației pieței din sectorul laptelui și al produselor lactate și în special cu privire la aplicarea dispozițiilor articolului 209 primul paragraf punctul (iv) și ale articolelor 210 alineatul (4) și 229, 287, 310 și 311, referitor îndeosebi la stimulentele potențiale destinate să încurajeze fermierii să încheie acorduri de producție comună, însoțit de orice propuneri adecvate.]CAPITOLUL IIDISPOZIȚII SPECIALE APLICABILE ANUMITOR SECTOARESecțiunea IHameiARTICOLUL 303 Înregistrarea contractelor în sectorul hameiului1. Orice contract de livrare de hamei produs în Uniune încheiat între, pe de o parte, un producător sau o organizație de producători și, pe de altă parte, un cumpărător, este înregistrat de către organismele desemnate în acest scop de către fiecare stat membru producător interesat.2. Contractele pentru livrarea de cantități determinate la prețuri convenite pe o perioadă ce acoperă una sau mai multe recolte și încheiate înainte de 1 august al anului primei recolte vizate se numesc „contracte încheiate în avans”. Ele fac obiectul unei înregistrări separate.3. Datele ce fac obiectul înregistrării nu pot fi utilizate decât în scopul aplicării prezentului regulament.4. Comisia prevede, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, norme privind înregistrarea contractelor de livrare a hameiului.Secțiunea IIVinARTICOLUL 304 Registrul plantațiilor viticole și inventarul1. Statele membre țin un registru al plantațiilor viticole care conține informații actualizate privind potențialul de producție.2. Statelor membre a căror suprafață totală cultivată cu viță-de-vie care produce soiuri de struguri de vinificație ce pot fi clasificate conform articolului 166 alineatul (2) este mai mică de 500 de hectare nu le revine obligația menționată la alineatul (1).3. Statele membre care adoptă măsura de „restructurare și reconversie a podgoriilor” în cadrul programelor lor de sprijin, în conformitate cu articolul 139, transmit Comisiei, pe baza registrului plantațiilor viticole, până la data de 1 martie a fiecărui an, un inventar actualizat al potențialului lor de producție.4. În orice moment după data de 1 ianuarie 2016, Comisia poate decide ca alineatele (1), (2) și 3) să nu se mai aplice.5. Pentru a facilita monitorizarea și verificarea potențialului de producție de către statele membre, Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte delegate, norme privind sfera și conținutul registrului plantațiilor viticole și scutirile aplicabile în acest sens.6. Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, dispoziții cu privire la verificarea informaţiilor.Articolul 305 Declarațiile obligatorii în sectorul vitivinicol1. Producătorii de struguri destinați vinificației, precum și producătorii de must și de vin trebuie să declare în fiecare an autorităților naționale competente cantitățile de produse în ultima recoltă.2. Comercianții de struguri destinați producției de vin pot fi obligați de statele membre să declare în fiecare an cantitățile comercializate din ultima recoltă.3. Producătorii de must și de vin și comercianții, cu excepția comercianților cu amănuntul, trebuie să declare în fiecare an autorităților naționale competente cantitățile de must și de vin pe care le dețin, fie că provin din recolta anului în curs, fie din recoltele anilor anteriori. Mustul și vinurile importate din țările terțe fac obiectul unei mențiuni speciale.4. Pentru a se asigura că producătorii și comercianții menționați la alineatele (1), (2) și (3) îşi respectă obligaţiile, Comisia poate să adopte, prin intermediul unor acte delegate, norme cu privire la:(a) conţinutul declaraţiilor obligatorii şi scutirile;(b) conţinutul declaraţiilor menţionate la litera (a) şi condiţiile de depunere a acestora, precum şi scutirile de la obligaţia de depunere a declaraţiilor;(c) sancţiunile aplicabile în cazul în care declarațiile nu sunt transmise statelor membre în timp util.5. Comisia poate, prin intermediul unor acte de punere în aplicare:(a) să prevadă condițiile aplicabile modelelor de formulare care trebuie întrebuinţate pentru declarațiile obligatorii;(b) să adopte norme privind coeficienții de conversie aplicabili produselor, altele decât vinul;(c) să stabilească termenele limită de depunere a declarațiilor obligatorii;(d) să prevadă norme privind inspecțiile care trebuie efectuate de statele membre și rapoartele pe care acestea trebuie să le transmită Comisiei.Articolul 306 Documentele însoțitoare și registrul în sectorul vitivinicol1. Produsele din sectorul vitivinicol nu pot circula în interiorul Uniunii decât însoțite de un document autorizat oficial.2. Persoanele fizice sau juridice sau grupurile de persoane care dețin produse cărora li se aplică reglementările din sectorul vitivinicol, pentru exercitarea profesiei lor, în special producătorii, îmbuteliatorii, prelucrătorii și comercianții au obligația să țină registre cu intrările și ieșirile acestor produse.3. Pentru a facilita transportul produselor viticole şi verificarea acestuia de către statele membre, Comisia poate, prin intermediul unor acte delegate:(a) să adopte norme privind documentul de însoţire, precizând cazurile în care trebuie întrebuinţat şi scutirile de la obligaţia de a întrebuinţa un astfel de document;(b) să stabilească condiţiile în care trebuie să se considere că un document de însoţire certifică denumiri de origine sau indicaţii geografice protejate;(c) să stabilească norme privind sancţiunile aplicabile în cazul neconformităţii cu documentele de însoţire;(d) să impună obligaţia de a ţine un registru;(e) să precizeze cine are obligaţia de a ţine un registru şi cine este scutit de această obligaţie;(f) să indice operaţiunile care trebuie incluse în registru;(g) să stabilească norme privind întrebuinţarea documentelor de însoţire şi a registrelor.4. Comisia poate să adopte, prin intermediul unor acte de punere în aplicare:(a) norme privind constituirea registrului, produsele care trebuie înscrise în registru, termenele limită pentru înscrierea în registru și pentru închiderea acestuia;(b) o măsură care să impună statelor membre să fixeze procentajul maxim acceptabil de pierderi;(c) dispoziţii generale şi tranzitorii privind ţinerea registrelor;(d) norme care stabilesc durata de păstrare a documentelor de însoţire şi a registrelor;(e) norme privind comunicările statelor membre către Comisie;(f) norme privind erorile manifeste, cazurile de forţă majoră şi circumstanţele excepţionale.Articolul 307 Desemnarea autorităților naționale responsabile pentru sectorul vitivinicol1. Fără a aduce atingere altor dispoziții ale prezentului regulament în ceea ce privește stabilirea autorităților naționale competente, statele membre desemnează una sau mai multe autorități responsabile cu controlarea respectării dispozițiilor Uniunii în sectorul vitivinicol. Statele membre desemnează, în special, laboratoarele autorizate să efectueze analize oficiale în sectorul vitivinicol. Laboratoarele desemnate trebuie să îndeplinească criteriile generale de funcționare a laboratoarelor de testare stabilite în ISO/IEC 17025.2. Statele membre transmit Comisiei denumirile și adresele autorităților și laboratoarelor menționate la alineatul (1). Comisia publică aceste informaţii şi le actualizează periodic.Articolul 308 Notificarea și evaluarea în sectorul vitivinicol1. În ceea ce privește plantările ilegale efectuate după 31 august 1998 menționate la articolul 82, statele membre notifică Comisiei, până la data de 1 martie a fiecărui an, suprafețele care au fost plantate cu viță-de-vie fără un drept corespunzător de plantare după 31 august 1998, precum și suprafețele care au fost defrișate în temeiul alineatului (1) din articolul menționat.2. În ceea ce privește regularizarea obligatorie a plantărilor ilegale efectuate înainte de 1 septembrie 1998 menționată la articolul 83, până la data de 1 martie a fiecăruia dintre anii relevanți, statele membre notifică Comisiei:(a) suprafețele plantate cu viță-de-vie, fără un drept corespunzător de plantare, înainte de 1 septembrie 1998;(b) suprafețele regularizate în conformitate cu alineatul (1) din articolul menționat, taxele prevăzute la alineatul respectiv și valoarea medie a drepturilor de plantare regionale, în conformitate cu alineatul (2) din articolul menționat.Statele membre notifică Comisiei, pentru prima dată până la 1 martie 2010, suprafețele defrișate în conformitate cu articolul 83 alineatul (4) primul paragraf.Sfârșitul interdicției tranzitorii de noi plantări la 31 decembrie 2015, prevăzută la articolul 89 alineatul (1), nu afectează obligațiile prevăzute la prezentul paragraf.3. La data de 1 martie a fiecărui an și pentru prima dată până la 1 martie 2010, statele membre înaintează Comisiei un raport privind punerea în aplicare, în cursul exercițiului financiar anterior, a măsurilor prevăzute în programele lor de sprijin menționate în partea II titlul I capitolul IV secţiunea VII.Aceste rapoarte enumeră și descriu măsurile pentru care s-a acordat asistență din partea Uniunii în cadrul programelor de sprijin și oferă informații detaliate, în special, privind punerea în aplicare a măsurilor de promovare menționate la articolul 138.4. Până la 1 martie 2011 și, ulterior, până la 1 martie 2014, statele membre înaintează Comisiei o evaluare a costurilor și avantajelor programelor de sprijin, precum și o indicare a modalităților de creștere a eficienței acestora.5. Pentru a garanta o aplicare uniformă a prezentului articol, Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, norme cu privire la notificări şi evaluare.Secțiunea IIILapte și produse lactateARTICOLUL 309 Prelevări promoționale în sectorul laptelui și produselor lactateFără a aduce atingere aplicării articolelor 107, 108 și 109 din tratat prevăzută la articolul 290 primul paragraf din prezentul regulament, un stat membru poate impune o prelevare promoțională producătorilor de lapte de pe teritoriul său pentru cantitățile de lapte sau echivalent lapte comercializate pentru a finanța măsurile de promovare a consumului în cadrul Uniunii, de extindere a piețelor în sectorul laptelui și produselor lactate și de îmbunătățire a calității acestora.[Articolul 310 Declarații obligatorii în sectorul laptelui și al produselor lactate1. Prelucrătorii de lapte crud declară autorității naționale competente cantitatea de lapte crud care le-a fost livrată în cursul fiecărei luni.2. Pentru ca aceste declarații să fie transmise în timp util și să fie poată fi folosite în vederea gestionării pieței, Comisia poate să adopte, prin intermediul unor acte delegate, norme privind domeniul de aplicare, conținutul, formatul și periodicitatea unor astfel de declarații.Articolul 311 Relații contractuale în sectorul laptelui și al produselor lactate1. Dacă un stat membru decide că orice livrare de lapte crud a unui agricultor către un prelucrător de lapte crud trebuie să facă obiectul unui contract între părți, un astfel de contract va îndeplini condițiile stabilite la alineatul (2).În cazul descris la primul paragraf, statul membru în cauză decide, de asemenea, dacă atunci când livrarea laptelui crud se face prin intermediul unuia sau mai multor colectori, fiecare etapă a livrării trebuie să facă obiectul unui astfel de contract între părți. În acest sens, prin „colector” se înțelege o întreprindere care transportă lapte crud de la un agricultor sau de la alt colector la un prelucrător de lapte crud sau un alt colector, caz în care proprietatea laptelui crud este transferată de fiecare dată.2. Contractul:(a) se încheie înainte de livrare,(b) se întocmește în scris și(c) cuprinde îndeosebi următoarele elemente:(i) prețul datorat pentru livrare, care:-  este fix și este indicat în contract și/sau-  nu poate varia decât în funcție de factori stabiliți în contract, și anume evoluția situației pieței, apreciată pe baza indicatorilor pieței, volumul livrat și calitatea sau compoziția laptelui crud livrat,(ii) volumul care poate și/sau urmează să fie livrat precum și calendarul livrărilor şi(iii) durata de validitate a contractului, care poate fi încheiat pe o durată nedeterminată cu clauze de reziliere3. Prin derogare de la dispozițiile alineatului 1, nu este necesar să se încheie un contract atunci când laptele crud este livrat de un agricultor unui prelucrător de lapte crud care funcționează sub forma unei cooperative al cărei membru este agricultorul, dacă statuturile acesteia prevăd dispoziții având efecte similare celor stabilite la alineatul (2) literele (a), (b) și (c)4. Toate elementele contractelor de livrare a laptelui crud încheiate de către agricultori, colectori sau prelucrători de lapte crud, inclusiv elementele menționate la alineatul (2) litera (c) sunt negociate în mod liber între părți.5. Pentru a garanta aplicarea uniformă a prezentului articol, Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, toate măsurile necesare.]Secțiunea IVAlcool etilicARTICOLUL 312 Notificări privind sectorul alcoolului etilic1. În privința produselor din sectorul alcoolului etilic, statele membre notifică Comisia cu privire la următoarele informații:(a) producția de alcool etilic de origine agricolă, exprimată în hectolitri de alcool pur, defalcată pe produsele producătoare de alcool utilizate;(b) volumul de alcool etilic de origine agricolă care a fost vândut, exprimat în hectolitri de alcool pur, defalcat pe sectoare de destinație;(c) stocurile de alcool etilic de origine agricolă disponibile în statul membru la sfârșitului anului anterior;(d) producția prognozată pentru anul curent.Comisia adoptă, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, normele privind notificarea acestor informații și, în special, periodicitatea notificărilor și definirea sectoarelor de destinație.2. Pe baza informațiilor menționate la alineatul (1) și a oricăror alte informații disponibile, Comisia, prin intermediul unor acte de punere în aplicare și fără asistența comitetului menționat la articolul 323 alineatul (1), stabilește un bilanț al Uniunii pentru piața de alcool etilic de origine agricolă pentru anul precedent și o estimare de bilanț pentru anul în curs.Bilanțul la nivelul Uniunii cuprinde, de asemenea, informații privind alcoolul etilic de origine neagricolă. Comisia stabilește, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, conținutul precis și modalitățile de colectare a acestor informații.În sensul prezentului alineat, prin „alcool etilic de origine neagricolă” se înțelege produsele clasificate la codurile NC 2207, 2208 90 91 şi 2208 90 99 care nu au fost obținute din produse agricole specifice enumerate în anexa I la tratat.3. Comisia notifică statelor membre bilanțul menționat la alineatul (2).PARTEA VIDISPOZIȚII GENERALEArticolul 313 Dispoziții financiareRegulamentul (CE) nr. 1290/2005 și dispozițiile adoptate pentru aplicarea lui se aplică cheltuielilor efectuate de către statele membre pentru a-şi îndeplini obligațiile care le revin în temeiul prezentului regulament.Articolul 314 Transferul sumelor disponibile din sectorul vitivinicol către dezvoltarea rurală1. Sumele stabilite la alineatul (2) pe baza cheltuielilor anterioare efectuate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1493/1999 pentru măsuri de intervenție destinate reglementării piețelor agricole, așa cum sunt menționate la articolul 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1290/2005, sunt disponibile ca fonduri suplimentare ale Uniunii destinate să finanţeze, în regiunile viticole, măsuri în cadrul programelor de dezvoltare rurală finanțate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1698/2005.2. Sumele disponibile pe an calendaristic sunt următoarele:-  2010: 82 110 000 EUR,-  începând cu 2011: 122 610 000 EUR.3. Sumele stabilite la alineatul (2) se repartizează statelor membre în conformitate cu anexa XIX.4. Comisia adoptă, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, toate măsurile care se impun referitor la prezentul articol.Articolul 315 Măsuri pentru rezolvarea unor probleme practice specifice1. Comisia adoptă, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, măsurile care sunt în același timp necesare și justificate pentru soluționarea în regim de urgență a unor probleme practice specifice. Măsurile menționate pot deroga de la dispozițiile prezentului regulament, dar numai în măsura și pentru perioada în care acest lucru este strict necesar.2. Dacă este necesar, pentru a rezolva problema în cauză, Comisia acţionează în conformitate cu articolul 323 alineatul (2).Articolul 316 Schimbul de informaţii1. Statele membre și Comisia se notifică reciproc cu privire la toate informațiile necesare aplicării prezentului regulament sau monitorizării și analizei pieței, prin respectarea obligațiilor internaționale privind produsele menționate la articolul 1. Dacă este cazul, informaţiile pot fi transmise sau puse la dispoziţia autorităţile competente ale ţărilor terţe şi pot fi făcute publice.2. Pentru ca notificările menţionate la alineatul (1) să se facă în mod rapid, eficace, corect şi rentabil, Comisia prevede, prin intermediul unor acte delegate:(a) natura şi tipul informaţiilor care trebuie notificate;(b) metodele de notificare;(c) normele privind drepturile de acces la informaţiile sau sistemele de informaţii puse la dispoziţie;(d) condiţiile şi mijloacele de publicare a informaţiilor.3. Comisia adoptă, prin intermediul unor acte de punere în aplicare:(a) norme cu privire la furnizarea informațiilor necesare pentru punerea în aplicare a prezentului articol;(b) dispoziții privind gestionarea informațiilor care trebuie notificate, precum și norme privind conținutul, forma, calendarul, frecvenţa şi termenele de notificare;(c) modalităţi de transmitere sau de punere a informaţiilor şi a documentelor la dispoziţia statelor membre, a autorităţilor competente din ţările terţe sau a publicului.Articolul 317 Clauza privind fraudaFără a aduce atingere oricărei dispoziții speciale, niciun avantaj prevăzut de prezentul regulament nu este acordat persoanelor fizice sau juridice în privința cărora s-a stabilit că au fost create în mod artificial condițiile cerute în vederea obținerii acestor avantaje, în contradicție cu obiectivele prezentului regulament.Articolul 318 Controale și verificări, măsuri administrative, sancțiuni administrative și raportarea acestora1. Pentru a găsi un echilibru între un efect disuasiv al taxelor, sancţiunilor şi penalităţilor aplicabile în caz de neîndeplinire a uneia dintre obligaţiile care decurg din aplicarea prezentului regulament şi, pe de altă parte, o aplicare flexibilă a sistemului, Comisia, prin intermediul unor acte delegate, adoptă normele şi condiţiile cu privire la următoarele aspecte:(a) excluderea şi suspendarea plăţii sau reducerea ratei aplicabile ajutorului, plăţilor sau restituirilor, în special în cazul în care nu se respectă termenele limită, în cazul în care produsul, dimensiunea sau cantitatea nu corespunde cererii, ori în cazul în care evaluarea unei scheme sau notificarea informaţiilor nu a avut loc, este incorectă sau nu a fost notificată la timp;(b) reducerea plăţilor către statele membre pentru cheltuielile lor agricole în cazul în care nu s-au respectat termenele limită stabilite pentru recuperarea contribuţiei la plata taxei pe excedent sau suspendarea plăţilor lunare în cazul în care statele membre nu au transmis, au transmis cu întârziere sau au transmis informaţii incorecte Comisiei;(c) sumele forfetare pe care un ofertant sau un participant la licitaţie trebuie să le plătească atunci când produsele de intervenţie nu respectă cerinţele de calitate;(d) recuperarea totală sau parţială a plăţilor în cazul suspendării sau retragerii unei aprobări sau a unui plan de recunoaştere ori în cazul unor plăţi neîntemeiate;(e) suma suplimentară, taxele adiţionale sau rata dobânzii aplicabilă în caz de fraudă, în caz de nereguli, în caz de neprezentare a dovezii respectării unei obligaţii sau în caz de transmitere a declarațiilor după expirarea termenului limită;(f) defrișarea podgoriilor exploatate ilegal;(g) rata de reducere aplicabilă la eliberarea garanțiilor constituite pentru restituiri, licențe, oferte, licitații sau cereri specifice în cazul nerespectării totale sau parțiale a obligației acoperite de garanție;(h) reținerea de către statele membre a sumelor recuperate ca sancțiuni și penalități sau vărsarea acestora la bugetul Uniunii;(i) excluderea unui operator sau a unui solicitant de la intervenţia publică şi depozitarea privată, de la sistemul de cereri de licenţă sau de la regimul contingentelor tarifare în caz de fraudă sau de comunicare a unor informaţii incorecte;(j) retragerea sau suspendarea unei autorizaţii sau a unei recunoaşteri, în special atunci când un operator, o organizaţie de producători, o asociaţie a organizaţiilor de producători, un grup de producători sau o organizaţie interprofesională nu respectă sau nu mai respectă condiţiile necesare, inclusiv în cazul în care nu procedează la notificările care se impun;(k) aplicarea unor sancţiuni naţionale adecvate operatorilor care produc depăşind cotele.Sancţiunile administrative şi financiare stabilite în temeiul primului paragraf se aplică în funcţie de gravitatea, amploarea, persistenţa şi frecvenţa nerespectării constatate.2. Comisia adoptă, prin intermediul unor acte de punere în aplicare:(a) normele privind controalele administrative și fizice care trebuie realizate de către statele membre în privința respectării obligațiilor care decurg din aplicarea prezentului regulament;(b) procedurile şi criteriile tehnice aferente măsurilor administrative şi sancţiunilor administrative menţionate la alineatul (1) în cazul în care se constată nerespectarea uneia dintre obligaţiile care decurg din aplicarea prezentului regulament;(c) procedurile şi criteriile pentru recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit în ceea ce priveşte punerea în aplicare a normelor şi condiţiilor menţionate la alineatul (1) litera (d);(d) normele şi metodele de raportare a controalelor şi verificărilor efectuate, precum şi a rezultatelor lor;(e) în cazul în care sunt necesare în vederea bunei gestionări a sistemului, norme care introduc cerinţe suplimentare în materie de proceduri vamale, în special în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 450/2008 al Parlamentului European şi al Consiliului[45].3. Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, norme privind măsurarea suprafeţelor în sectorul vitivinicol destinate să asigure aplicarea uniformă a dispoziţiilor prezentului regulament. Aceste norme se pot referi, în special, la verificarea și normele care guvernează procedurile financiare specifice pentru îmbunătățirea controalelor.Articolul 319 Compatibilitatea cu sistemul integrat de administrare și controlÎn vederea aplicării prezentului regulament în sectorul vitivinicol, statele membre se asigură că procedurile de administrare și control din domeniu, menționate la articolul 318, care se referă la suprafețe sunt compatibile cu sistemul integrat de administrare și control (IACS) în ceea ce privește următoarele elemente:(a) baza de date electronică;(b) sistemele de identificare a parcelelor agricole menționate la articolul 17 din Regulamentul (CE) nr. 73/2009;(c) controalele administrative.Procedurile trebuie să permită funcționarea comună sau schimbul de informații cu IACS fără probleme sau conflicte.PARTEA VII DELEGAREA DE COMPETENȚE, DISPOZIȚII DE PUNERE ÎN APLICARE ȘI DISPOZIȚII TRANZITORII ȘI FINALECAPITOLUL I Delegarea de competențe și dispoziții de punere în aplicareArticolul 320 Competențe ale ComisieiCu excepția cazurilor în care prezentul regulament prevede în mod explicit altfel, atunci când i se conferă competențe, Comisia acționează:-  conform procedurii prevăzute la articolul 321 în cazul actelor delegate;-  conform procedurii prevăzute la articolele 321 şi 322 în cazul actelor delegate adoptate prin procedura de urgenţă și-  conform procedurii prevăzute la articolul 323 în cazul actelor de punere în aplicare.Articolul 321 Acte delegate1. Competențele de a adopta actele delegate menționate în prezentul regulament sunt conferite Comisiei pentru o perioadă de timp nedeterminată.Imediat după ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.2. Delegarea competenței menționată la alineatul (1) poate fi revocată de Parlamentul European sau de Consiliu.Instituția care a iniţiat o procedură internă pentru a decide dacă să revoce delegarea de competențe informează cealaltă instituție și Comisia în timp util înainte de luarea deciziei finale, indicând competențele delegate care ar putea face obiectul revocării, precum și posibilele motive ale acesteia.Prin decizia de revocare ia sfârşit delegarea competențelor specificate în decizia respectivă. Decizia intră în vigoare imediat sau la o dată ulterioară specificată în cuprinsul acesteia. Decizia nu afectează valabilitatea actelor delegate deja în vigoare. Decizia se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .3. Parlamentul European şi Consiliul pot formula obiecţiuni la actul delegat în termen de două luni de la data notificării. La inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului, acest termen se prelungește cu o lună.În cazul în care, la expirarea acestui termen, nici Parlamentul European, nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni la actul delegat, acesta se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și intră în vigoare la data prevăzută în cuprinsul său.Actul delegat se poate publica în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și intră în vigoare înainte de expirarea perioadei respective dacă atât Parlamentul European, cât și Consiliul au informat Comisia cu privire la intenția lor de a nu prezenta obiecțiuni.În cazul în care Parlamentul European sau Consiliul formulează obiecțiuni cu privire la un act delegat, acesta nu intră în vigoare. Instituția care formulează obiecțiuni expune motivele care au stat la baza acestora.Articolul 322 Procedura de urgenţă1. Actele delegate adoptate în temeiul prezentului articol intră imediat în vigoare şi se aplică atâta timp cât nu se formulează nicio obiecţie în conformitate cu alineatul (2). Notificarea unui act delegat adoptat în temeiul prezentului articol transmisă Parlamentului European şi Consiliului prezintă motivele pentru care s-a recurs la procedura de urgenţă.2. Parlamentul European sau Consiliul poate se poate opune actului delegat adoptat în temeiul prezentului articol, în conformitate cu procedura menţionată la articolul 321 alineatul (3). Într-un astfel de caz, actul nu se mai aplică. Instituția care se opune unui astfel de act delegat își expune motivele.Articolul 323 Comitetul pentru actele de punere în aplicare1. [Atunci când se adoptă acte de punere în aplicare în temeiul prezentului regulament, Comisia este asistată de Comitetul pentru organizarea comună a piețelor agricole și se aplică procedura prevăzută la articolul [5] din Regulamentul (UE) nr. [xxxx/yyyy]. ( to be completed following the adoption of the regulation on control mechanisms, as referred to in Article 291(2) of the TFEU, currently the subject of discussion by the European Parliament and the Council )]2. În cazurile de urgență menționate la articolele 265, 266, 282 și 315 alineatul (2) din prezentul regulament se aplică procedura prevăzută la articolul [6] din Regulamentul (UE) nr. [xxxx/yyyy].Articolul 324 Organizarea comitetuluiPentru organizarea reuniunilor comitetului menționat la articolul 323 alineatul (1), se ține seama în special de măsura responsabilităților acestuia, de particularitățile subiectului în discuție și de necesitatea unei expertize adecvate.CAPITOLUL IIDispoziții tranzitorii și finaleArticolul 325 Abrogări1. Regulamentul (CEE) nr. 922/72 se abrogă.2. Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 se abrogă.Cu toate acestea, articolele 113a, 113b, 114, 115, 116, 117 alineatele (1) - (4) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, precum şi anexa XIa punctul II al doilea paragraf, anexa XIa (punctele IV - IX), anexa XII punctul IV alineatul (2), anexa XIII punctul VI al doilea paragraf, anexa XIV partea A, anexa XIV partea B punctul I alineatele (2) și (3), anexa XIV partea B punctul III și anexa XIV partea C, anexa XV punctele II, III, IV și VI la regulamentul respectiv destinate aplicării articolelor menționate continuă să se aplice până la data care urmează să fie stabilită în conformitate cu articolul 326 din prezentul regulament.În plus:-  articolele 85o - 85x din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, precum şi anexele Xd și Xe la respectivul regulament destinate aplicării articolelor menționate continuă să se aplice până la sfârșitul anului viticol 2010/2011;-  articolele 84a, 86 - 95a, articolul 188a alineatul (3) şi articolul 188a alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, precum şi anexele Xa şi XI la respectivul regulament destinate aplicării articolelor menţionate continuă să se aplice până la sfârşitul anului de comercializare 2011/2012 pentru produsele în cauză;-  articolele 103w, 103x și 103y din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, precum şi anexa XVa la respectivul regulament destinată aplicării articolelor menţionate continuă să se aplice până la 31 iulie 2012.3. Trimiterile la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 se interpretează ca trimiteri la prezentul regulament şi se citesc în conformitate cu tabelul de corespondenţă din anexa XX la prezentul regulament.Articolul 326 Data aplicării normelor de comercializarePentru a asigura securitatea juridică în ceea ce priveşte aplicarea normelor de comercializare, Comisia stabileşte, prin intermediul unor acte delegate, data la care dispoziţiile Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 menționate la articolul 325 alineatul (2) al doilea paragraf din prezentul regulament sau părţi din acestea vor înceta să se mai aplice în sectorul în cauză. Data respectivă va fi data aplicării normelor de comercializare corespunzătoare care urmează să fie stabilite în temeiul actelor delegate prevăzute în partea II titlul II capitolul I secţiunea I din prezentul regulament.Articolul 327 Norme tranzitorii în sectorul fructelor și legumelor și în sectorul fructelor și legumelor prelucrate1. Prezentul regulament nu afectează recunoaşterea grupurilor de producători, a organizaţiilor de producători şi a asociaţiilor organizaţiilor de producători acordată înainte de intrarea în vigoare a prezentului regulament şi nici nu are impact asupra planurilor de recunoaştere sau programelor operaţionale în curs de aprobare.2. Pentru a se asigura că sunt menţinute toate dispoziţiile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, Comisia poate adopta norme tranzitorii prin intermediul unor acte delegate.Articolul 328 Norme tranzitorii în sectorul vitivinicolPentru a se asigura că operatorii economici nu sunt afectaţi în mod negativ de intrarea în vigoare a prezentului regulament, Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte delegate, măsurile necesare pentru facilitarea tranziţiei de la dispoziţiile Regulamentelor (CE) nr. 1493/1999 şi (CE) nr. 479/2008 la dispoziţiile stabilite de prezentul regulament.Articolul 329 Intrare în vigoare1. Prezentul regulament intră în vigoare în a [șaptea] zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .[Totuși, articolul 159 se aplică de la [..../ un an de la data intrării în vigoare ]].2. În ceea ce priveşte sectorul zahărului, partea II titlul I se aplică până la sfârșitul anului de comercializare 2014/2015 pentru zahăr.Dispozițiile referitoare la sistemul de limitare a producției de lapte stabilit în partea II titlul I capitolul III se aplică, în conformitate cu articolul 59, până la 31 martie 2015.[În ceea ce privește sectorul laptelui și al produselor lactate, articolul 209 primul paragraf punctul (iv) și articolele 210 alineatul (4) şi 229, 287, 310 şi 311 se aplică până la 30 iunie 2020.]Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale şi se aplică direct în toate statele membre.Adoptat la Bruxelles,Pentru Parlamentul European Pentru ConsiliuPreședintele PreședinteleANEXA I LISTA PRODUSELOR MENȚIONATE LA ARTICOLUL 1 ALINEATUL (1) Partea I: CerealeÎn ceea ce privește cerealele, prezentul regulament reglementează produsele enumerate în următorul tabel:Codul NC | Denumirea mărfurilor |(a) | 0709 90 60 | Porumb dulce, proaspăt sau refrigerat |0712 90 19 | Porumb dulce uscat, întreg, tăiat în bucăți sau în felii sau bine pisat sau sfărâmat, însă fără a fi preparat altfel, altul decât cel hibrid destinat însămânțării |1001 90 91 | Grâu comun și meslin, destinate însămânțării |1001 90 99 | Grâu spelt, grâu comun și meslin, altele decât cele destinate însămânțării |1002 00 00 | Secară |1003 00 | Orz |1004 00 | Ovăz |1005 10 90 | Porumb pentru sămânță, altul decât cel hibrid |1005 90 00 | Porumb, altul decât pentru sămânță |1007 00 90 | Sorg boabe, altul decât cel hibrid, destinat însămânțării |1008 | Hrișcă, mei, semințe de iarba-cănărașului (Phalaris canariensis); alte cereale |(b) | 1001 10 | Grâu dur |(c) | 1101 00 00 | Făină de grâu sau de meslin |1102 10 00 | Făină de secară |1103 11 | Crupe și griş de grâu |1107 | Malț, chiar prăjit |(d) | 0714 | Rădăcini de manioc, de arorut sau de salep, topinamburi, batate și rădăcini și tuberculi similari, cu conținut ridicat de fecule sau inulină, proaspete, refrigerate, congelate sau uscate, chiar tăiate în bucăți sau aglomerate sub formă de pelete; miez de sagotier |ex 1102 | Făină de cereale, alta decât de grâu sau de meslin: |1102 20 | – Făină de porumb |1102 90 | – Altele |1102 90 10 | – – Făină de orz |1102 90 30 | – – Făină de ovăz |1102 90 90 | – – Altele |ex 1103 | Crupe, griș și aglomerate sub formă de pelete, din cereale, cu excepția crupelor și a grișului de grâu (subpoziția 1103 11), a crupelor şi a grişului de orez (subpoziția 1103 19 50) și a aglomeratelor sub formă de pelete de orez (subpoziția 1103 20 50) |ex 1104 | Boabe de cereale altfel prelucrate (de exemplu decojite, presate, sub formă de fulgi, lustruite, tăiate sau zdrobite), cu excepția orezului de la poziția 1006 și a fulgilor de orez de la subpoziția 1104 19 91; germeni de cereale, întregi, presați, sub formă de fulgi sau zdrobiți |1106 20 | Făină, griș și pudră din sago sau din rădăcini sau tuberculi de la poziția 0714 |ex 1108 | Amidon și fecule; inulină: |– Amidon și fecule: |1108 11 00 | – – Amidon de grâu |1108 12 00 | – – Amidon de porumb |1108 13 00 | – – Fecule de cartofi |1108 14 00 | – – Fecule de manioc |ex 1108 19 | – – Alte tipuri de amidon şi fecule: |1108 19 90 | – – – Altele |1109 00 00 | Gluten de grâu, chiar uscat |Codul NC | Denumirea mărfurilor |1702 | Alte zaharuri, inclusiv lactoza, maltoza, glucoza și fructoza (levuloza) chimic pure, în stare solidă; siropuri de zahăr la care nu s-au adăugat aromatizanţi sau coloranți; înlocuitori de miere, chiar amestecați cu miere naturală; zaharuri și melase caramelizate: |ex 1702 30 | – – Glucoză și sirop de glucoză, care nu conțin fructoză sau cu un conținut de fructoză de sub 20% din greutate, în stare uscată: |– – Altele: |ex 1702 30 50 | – – – Sub formă de pudră albă cristalină, aglomerată sau nu, cu un conţinut de glucoză de sub 99% din greutate, în stare uscată |ex 1702 30 90 | – – – Altele, cu un conținut de glucoză de sub 99% din greutate, în stare uscată |ex 1702 40 | – Glucoză și sirop de glucoză cu un conţinut de fructoză de minimum 20%, dar sub 50% din greutate, în stare uscată, cu excepția zahărului invertit: |1702 40 90 | – – Altele |ex 1702 90 | – Altele, inclusiv zahăr invertit și alte zaharuri și amestecuri de sirop de zahăr cu un conţinut de fructoză de 50% din greutate, în stare uscată: |1702 90 50 | – – Maltodextrină și sirop de maltodextrină |– – Zaharuri și melase, caramelizate: |– – – Altele: |1702 90 75 | – – – – Sub formă de pudră, aglomerată sau nu |1702 90 79 | – – – – Altele |2106 | Produse alimentare nedenumite și necuprinse în altă parte: |ex 2106 90 | – Altele |– – Siropuri de zahăr, aromatizate sau cu adaos de coloranți: |– – – Altele |2106 90 55 | – – – – Siropuri de glucoză sau de maltodextrină |ex 2302 | Tărâțe, spărturi și alte reziduuri, chiar aglomerate sub formă de pelete, provenite din măcinarea, presarea, cernerea sau din alte procedee de prelucrare a cerealelor |ex 2303 | Reziduuri rezultate de la fabricarea amidonului și reziduuri similare, pulpa de sfeclă de zahăr, resturi rezultate din prelucrarea trestiei de zahăr și alte deșeuri rezultate de la fabricarea zahărului, depuneri și deșeuri rezultate de la fabricarea berii sau de la distilare, chiar aglomerate sub formă de pelete: |2303 10 | – Reziduuri rezultate de la fabricarea amidonului și reziduuri similare |2303 30 00 | – Depuneri și deșeuri rezultate de la fabricarea berii sau de la distilare |ex 2306 | Turte și alte reziduuri solide, chiar măcinate sau aglomerate sub formă de pelete, rezultate din extracția grăsimilor sau uleiurilor vegetale, altele decât cele de la pozițiile 2304 și 2305: |– Altele |2306 90 05 | – – Din germeni de porumb |ex 2308 | Materiale vegetale și deșeuri vegetale, reziduuri și subproduse vegetale, chiar aglomerate sub formă de pelete, de tipul celor folosite în hrana animalelor, nedenumite și necuprinse în altă parte: |2308 00 40 | – Ghinde de stejar și castane de India; drojdii de fructe, altele decât cele de struguri |2309 | Preparate de tipul celor utilizate pentru hrana animalelor: |ex 2309 10 | – Alimente pentru câini sau pisici, condiționate pentru vânzarea cu amănuntul: |2309 10 11 2309 10 13 230910 31 2309 10 33 2309 10 51 2309 10 53 | – – Cu un conținut de amidon sau de fecule, de glucoză sau de sirop de glucoză, de maltodextrine sau de sirop de maltodextrine clasificate la subpozițiile 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 şi 2106 90 55 sau de produse lactate: |Codul NC | Denumirea mărfurilor |ex 2309 90 | – Altele: |2309 90 20 | – – Produse prevăzute la nota complementară 5 de la capitolul 23 din Nomenclatura combinată |– – Altele, inclusiv preamestecurile: |2309 90 31 2309 90 33 2309 90 41 2309 90 43 2309 90 51 2309 90 53 | – – – Cu un conținut de amidon sau de fecule, de glucoză sau de sirop de glucoză, de maltodextrine sau de sirop de maltodextrine clasificate la subpozițiile 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 și 2106 90 55 sau de produse lactate: |(1) În sensul prezentei subpoziții, „produse lactate” înseamnă produsele clasificate la pozițiile 0401 - 0406 și la subpozițiile 1702 11, 1702 19 și 2106 90 51. |Partea II: OrezÎn ceea ce privește orezul, prezentul regulament reglementează produsele enumerate în următorul tabel:Codul NC | Denumirea mărfurilor |(a) | 1006 10 21 - 1006 10 98 | Orez nedecorticat (orez paddy), altul decât cel destinat însămânțării |1006 20 | Orez decorticat (orez cargo sau orez brun) |1006 30 | Orez semialbit sau albit, chiar sticlos sau glasat |(b) | 1006 40 00 | Brizură de orez |(c) | 1102 90 50 | Făină de orez |1103 19 50 | Crupe și griș de orez |1103 20 50 | Aglomerate sub formă de pelete de orez |1104 19 91 | Fulgi de orez |ex 1104 19 99 | Boabe de orez presate |1108 19 10 | Amidon de orez |Partea III: ZahărÎn ceea ce privește zahărul, prezentul regulament reglementează produsele enumerate în următorul tabel:Codul NC | Denumirea mărfurilor |(a) | 1212 91 | Sfeclă de zahăr |1212 99 20 | Trestie de zahăr |(b) | 1701 | Zahăr din trestie sau din sfeclă și zaharoză chimic pură, în stare solidă |(c) | 1702 20 | Zahăr și sirop de arțar |1702 60 95 și 1702 90 95 | Alte zaharuri în stare solidă și siropuri de zahăr la care nu s-au adăugat aromatizanți sau coloranți, cu excepția lactozei, glucozei, maltodextrinei și izoglucozei |1702 90 71 | Zaharuri și melase caramelizate, care conțin în stare uscată minimum 50% din greutate zaharoză |2106 90 59 | Siropuri de zahăr, aromatizate sau cu adaos de coloranți, altele decât cele de izoglucoză, de lactoză, de glucoză și de maltodextrină |(d) | 1702 30 10 1702 40 10 1702 60 10 1702 90 30 | Izoglucoză |(e) | 1702 60 80 1702 90 80 | Sirop de inulină |(f) | 1703 | Melase rezultate din extracția sau rafinarea zahărului |(g) | 2106 90 30 | Siropuri de izoglucoză, aromatizate sau cu adaos de coloranți |(h) | 2303 20 | Pulpe de sfeclă de zahăr, resturi rezultate din prelucrarea trestiei de zahăr și alte deșeuri rezultate de la fabricarea zahărului |Partea IV: Furaje uscateÎn ceea ce privește furajele uscate, prezentul regulament reglementează produsele enumerate în următorul tabel:Codul NC | Denumirea mărfurilor |(a) | ex 1214 10 00 | – Făină și aglomerate sub formă de pelete de lucernă, uscate artificial la cald |– Griș și aglomerate sub formă de pelete de lucernă uscate prin alte modalități și măcinate |ex 1214 90 90 | – Lucernă, sparcetă, trifoi, lupin, măzăriche și alte produse furajere similare, uscate artificial la cald, cu excepția fânului și verzei furajere, precum și a produselor care conțin fân |– Lucernă, sparcetă, trifoi, lupin, măzăriche, sulfină, latir și seradelă, uscate prin alte modalități și măcinate |(b) | ex 2309 90 99 | – Concentratele de proteine obținute din suc de lucernă și suc de iarbă |– Produse deshidratate obținute exclusiv din reziduuri solide și sucuri rezultate din prepararea concentratelor mai sus menționate |Partea V: SemințeÎn ceea ce privește semințele, prezentul regulament reglementează produsele enumerate în următorul tabel:Codul NC | Denumirea mărfurilor |0712 90 11 | Hibrizi de porumb dulce: |– destinaţi însămânțării |0713 10 10 | Mazăre (Pisum sativum): |– destinată însămânțării |ex 0713 20 00 | Năut: |– destinat însămânțării |ex 0713 31 00 | Fasole din speciile Vigna mungo (L.) Hepper sau Vigna radiata (L.) Wilczek: |– destinată însămânțării |ex 0713 32 00 | Fasole „mică roșie” (Adzuki) (Phaseolus sau Vigna angularis): |– destinată însămânțării |0713 33 10 | Fasole albă (Phaseolus vulgaris): |– destinată însămânțării |ex 0713 39 00 | Alte tipuri de fasole: |– destinată însămânțării |ex 0713 40 00 | Linte: |– destinată însămânțării |ex 0713 50 00 | Bob mare (Vicia faba var. major) și măzăriche (Vicia faba var. equina, Vicia faba var. minor): |– destinat însămânțării |ex 0713 90 00 | Alte legume păstăi uscate: |– destinate însămânțării |1001 90 10 | Alac: |– destinat însămânțării |ex 1005 10 | Porumb hibrid pentru sămânță |1006 10 10 | Orez nedecorticat (orez paddy): |– destinat însămânțării |1007 00 10 | Sorg boabe, hibrizi: |– Destinați însămânțării |1201 00 10 | Boabe de soia, chiar sfărâmate: |– destinate însămânțării |1202 10 10 | Arahide, neprăjite și nici altfel preparate termic, în coajă: |– destinate însămânțării |1204 00 10 | Semințe de in, chiar sfărâmate: |– destinate însămânțării |1205 10 10 şi ex 1205 90 00 | Semințe de rapiță sau de rapiţă sălbatică, chiar sfărâmate: |– destinate însămânțării |1206 00 10 | Semințe de floarea-soarelui, chiar sfărâmate: |– destinate însămânțării |ex 1207 | Alte semințe și fructe oleaginoase, chiar sfărâmate: |– destinate însămânțării |1209 | Semințe, fructe și spori: |– destinate însămânțării |Partea VI: Hamei1. În ceea ce privește hameiul, prezentul regulament reglementează produsele enumerate în următorul tabel:Codul NC | Denumirea mărfurilor |1210 | Conuri de hamei, proaspete sau uscate, chiar sfărâmate, măcinate sau sub formă de pulbere sau pelete; lupulină |2. Normele din prezentul regulament cu privire la comercializarea și schimburile comerciale cu țările terțe se aplică și următoarelor produse:Codul NC | Denumirea mărfurilor |1302 13 00 | Seve și extracte vegetale din hamei |Partea VII: Ulei de măsline și măsline de masăÎn ceea ce privește uleiul de măsline și măslinele de masă, prezentul regulament reglementează produsele enumerate în următorul tabel:Codul NC | Denumirea mărfurilor |(a) | 1509 | Ulei de măsline și fracțiunile acestuia, chiar rafinate, dar nemodificate chimic |1510 00 | Alte uleiuri și fracțiunile acestora, obținute numai din măsline, chiar rafinate, dar nemodificate chimic, și amestecurile acestor uleiuri sau fracțiuni cu uleiuri sau fracțiuni de la poziția 1509 |(b) | 0709 90 31 | Măsline, proaspete sau refrigerate, destinate altor utilizări decât pentru producţia de ulei |0709 90 39 | Alte măsline, proaspete sau refrigerate |0710 80 10 | Măsline, nefierte sau fierte în apă sau în abur, congelate |0711 20 | Măsline conservate provizoriu (de exemplu cu gaz sulfuros, în saramură, în apă sulfuroasă sau în alte soluții care asigură provizoriu conservarea lor), dar improprii consumului alimentar în această stare |ex 0712 90 90 | Măsline uscate, întregi, tăiate felii sau bucăți sau chiar sfărâmate sau pulverizate, dar nepreparate altfel |2001 90 65 | Măsline preparate sau conservate în oțet sau acid acetic |ex 2004 90 30 | Măsline preparate sau conservate altfel decât în oțet sau acid acetic, congelate |2005 70 | Măsline preparate sau conservate altfel decât în oțet sau acid acetic, necongelate |(c) | 1522 00 31 1522 00 39 | Reziduuri provenite din tratarea grăsimilor sau a cerii de origine animală sau vegetală care conțin uleiuri cu caracteristici de ulei de măsline |2306 90 11 2306 90 19 | Turte și alte reziduuri rezultate din extracția uleiului de măsline |Partea VIII: In și cânepă destinate producției de fibreÎn ceea ce privește inul și cânepa destinate producției de fibre, prezentul regulament reglementează produsele enumerate în următorul tabel:Codul NC | Denumirea mărfurilor |5301 | In brut sau prelucrat, dar nefilat; câlţi şi deșeuri din in (inclusiv deșeuri din fire și destrămătură) |5302 | Cânepă (Cannabis sativa L.) brută sau prelucrată, dar nefilată; câlți și deșeuri din cânepă (inclusiv deșeuri din fire și destrămătură) |Partea IX: Fructe și legumeÎn ceea ce privește fructele și legumele, prezentul regulament reglementează produsele enumerate în următorul tabel:Codul NC | Denumirea mărfurilor |0702 00 00 | Tomate, în stare proaspătă sau refrigerată |0703 | Ceapă, ceapă eșalotă, usturoi, praz și alte legume aliacee, în stare proaspătă sau refrigerată |0704 | Varză, conopidă, varză creaţă, gulii și produse comestibile similare din genul Brassica, în stare proaspătă sau refrigerată |0705 | Salată verde (Latuca sativa) și cicoare (Cichorium spp.), în stare proaspătă sau refrigerată |0706 | Morcovi, napi, sfeclă roșie pentru salată, barba-caprei, țelină de rădăcină, ridichi și rădăcinoase comestibile similare, în stare proaspătă sau refrigerată |0707 00 | Castraveți și cornișon, în stare proaspătă sau refrigerată |0708 | Legume păstăi, curăţate sau nu de păstăi, în stare proaspătă sau refrigerată |ex 0709 | Alte legume în stare proaspătă sau refrigerată, cu excepţia legumelor de la subpoziţiile 0709 60 91, 0709 60 95, 0709 60 99, 0709 90 31, 0709 90 39 şi 0709 90 60 |ex 0802 | Alte fructe cu coajă, proaspete sau uscate, chiar decojite sau fără pieliţă, cu excepția nucilor de arec (sau betel) şi de cola de la subpoziția 0802 90 20 |0803 00 11 | Banane proaspete din specia Musa paradisiaca (plantains) |ex 0803 00 90 | Banane uscate din specia Musa paradisiaca (plantains) |0804 20 10 | Smochine proaspete |0804 30 00 | Ananas |0804 40 00 | Avocado |0804 50 00 | Guave, mango și mangustan |0805 | Citrice, proaspete sau uscate |0806 10 10 | Struguri de masă proaspeți |0807 | Pepeni (inclusiv pepeni verzi) și papaia, proaspeți |0808 | Mere, pere și gutui, proaspete |0809 | Caise, cireșe, vișine, piersici (inclusiv piersici fără puf și nectarine), prune și porumbe, proaspete |0810 | Alte fructe, proaspete |0813 50 31 0813 50 39 | Amestecuri constituite numai din fructele cu coajă de la pozițiile 0801 și 0802 |0910 20 | Șofran |ex 0910 99 | Cimbru, proaspăt sau refrigerat |ex 1211 90 85 | Busuioc, melisă, mentă, origanum vulgare (măghiran), rozmarin, salvie, în stare proaspătă sau refrigerată |1212 99 30 | Roșcove |Partea X: Produse din fructe și legume procesateÎn ceea ce privește produsele din fructele și legumele procesate, prezentul regulament reglementează produsele enumerate în următorul tabel:Codul NC | Denumirea mărfurilor |(a) | ex 0710 | Legume (nefierte sau fierte în apă sau în abur) congelate, cu excepţia porumbului dulce de la subpoziția 0710 40 00, a măslinelor de la subpoziția 0710 80 10 și a ardeilor din genul Capsicum sau Pimenta de la subpoziția 0710 80 59 |ex 0711 | Legume conservate provizoriu (de exemplu cu gaz sulfuros, în saramură, în apă sulfuroasă sau în alte soluții care asigură provizoriu conservarea lor), dar improprii consumului alimentar în această stare, cu excepția măslinelor de la subpoziția 0711 20, a ardeilor din genul Capsicum sau Pimenta de la subpoziția 0711 90 10 și a porumbului dulce de la subpoziția 0711 90 30 |ex 0712 | Legume uscate, întregi, tăiate felii sau bucăți sau chiar sfărâmate sau pulverizate, dar nepreparate altfel, cu excepția cartofilor deshidratați prin uscare artificială la cald și improprii consumului uman de la subpoziția ex 0712 90 05, a porumbului dulce de la subpozițiile ex 0712 90 11 și 0712 90 19 și a măslinelor de la subpoziția ex 0712 90 90 |0804 20 90 | Smochine uscate |0806 20 | Struguri uscați |ex 0811 | Fructe, fierte sau nu în apă sau în abur, congelate, fără adaos de zahăr sau alți îndulcitori, cu excepția bananelor congelate de la subpoziția ex 0811 90 95 |Codul NC | Denumirea mărfurilor |ex 0812 | Fructe conservate provizoriu (de exemplu cu ajutorul gazului sulfuros, în saramură, în apă sulfurată sau prin adăugare de alte substanțe care asigură provizoriu conservarea lor), dar improprii consumului alimentar în această stare, cu excepția bananelor conservate provizoriu de la subpoziția ex 0812 90 98 |ex 0813 | Fructe uscate, altele decât cele de la pozițiile 0801-0806; amestecuri de fructe uscate sau de fructe cu coajă de la acest capitol, cu excepția amestecurilor constituite numai din fructele cu coajă de la pozițiile 0801 și 0802 clasificate la subpozițiile 0813 50 31 și 0813 50 39 |0814 00 00 | Coji de citrice sau de pepeni (inclusiv pepeni verzi), proaspete, congelate, uscate, prezentate în apă sărată, sulfurate sau cu adaos de alte substanțe care asigură provizoriu conservarea lor |0904 20 10 | Ardei dulci sau ardei grași uscați, nemăcinaţi şi nepulverizaţi |(b) | ex 0811 | Fructe, fierte sau nu în apă sau în abur, congelate, chiar cu adaos de zahăr sau alți îndulcitori |ex 1302 20 | Substanţe pectice, pectinați şi pectaţi |ex 2001 | Legume, fructe și alte părți comestibile de plante, preparate sau conservate în oțet sau acid acetic, cu excepția: - fructelor din genul Capsicum, altele decât ardeii dulci sau ardeii graşi, de la subpoziția 2001 90 20 - porumbului dulce (Zea mays var. saccharata) de la subpoziția 2001 90 30 - ignamilor, batatelor și părților comestibile similare de plante cu un conținut de amidon sau de fecule de minimum 5% din greutate de la subpoziția 2001 90 40 - miezului (inimilor) de palmier de la subpoziţia 2001 90 60 - măslinelor de la subpoziţia 2001 90 65 - frunzelor de viță, mugurilor de hamei și altor părți comestibile similare de plante de la subpoziția ex 2001 90 97 |2002 | Tomate preparate sau conservate altfel decât în oțet sau acid acetic |2003 | Ciuperci și trufe, preparate sau conservate altfel decât în oțet sau acid acetic |ex 2004 | Alte legume preparate sau conservate altfel decât în oțet sau acid acetic, congelate, altele decât produsele de la poziția 2006, cu excepția porumbului dulce (Zea mays var. saccharata) de la subpoziția ex 2004 90 10, a măslinelor de la subpoziția ex 2004 90 30 și a cartofilor preparați sau conservați sub formă de făină, griș sau fulgi de la subpoziția 2004 10 91 |ex 2005 | Alte legume preparate sau conservate altfel decât în oțet sau acid acetic, necongelate, altele decât produsele de la poziția 2006, cu excepția măslinelor de la subpoziția 2005 70, porumbului dulce (Zea mays var. saccharata) de la subpoziția ex 2005 80 00, fructelor din genul Capsicum, altele decât ardeii dulci sau ardeii graşi, de la subpoziția 2005 99 10 și cartofilor preparați sau conservați sub formă de făină, griș sau fulgi de la subpoziția 2005 20 10 |ex 2006 00 | Fructe, coji de fructe și alte părți de plante, confiate (uscate, glasate sau cristalizate), cu excepţia bananelor confiate de la subpozițiile ex 2006 00 38 și ex 2006 00 99 |ex 2007 | Dulceţuri, jeleuri, marmelade, paste şi piureuri de fructe, ca preparate gătite, cu sau fără adaos de zahăr sau de alți îndulcitori, cu excepţia: - preparatelor omogenizate din banane de la subpoziţia ex 2007 10 - dulceţurilor, jeleurilor, marmeladelor, pastelor şi piureurilor din banane de la subpoziţiile ex 2007 99 39, ex 2007 99 50 şi ex 2007 99 97 |ex 2008 | Fructe și alte părți comestibile de plante, altfel preparate sau conservate, cu sau fără adaos de zahăr sau de alți îndulcitori sau de alcool, nedenumite și neincluse în altă parte, cu excepția: - untului de arahide de la subpoziția 2008 11 10 - miezului (inimilor) de palmier de la subpoziţia 2008 91 00 - porumbului de la subpoziția 2008 99 85 - ignamilor, batatelor și părților comestibile similare de plante cu un conținut de amidon sau de fecule de minimum 5% din greutate de la subpoziția 2008 99 91 - frunzelor de viță, mugurilor de hamei și altor părți comestibile similare de plante de la subpoziția ex 2008 99 99 - amestecurilor din banane altfel preparate sau conservate de la subpozițiile 2008 92 59, ex 2008 92 78, ex 2008 92 93 și ex 2008 92 98 - bananelor altfel preparate sau conservate de la subpozițiile ex 2008 99 49, ex 2008 99 67 și ex 2008 99 99 |ex 2009 | Sucuri de fructe (excluzând sucul de struguri și mustul de struguri de la subpozițiile 2009 60 și 2009 69 și sucul de banane de la subpoziția ex 2009 80) și sucuri de legume, nefermentate, fără adaos de alcool, cu sau fără adaos de zahăr sau de alți îndulcitori |Partea XI: BananeÎn ceea ce privește bananele, prezentul regulament reglementează produsele enumerate în următorul tabel:Codul NC | Denumirea mărfurilor |0803 00 19 | Banane, cu excepția celor din specia Musa paradisiaca (plantains), proaspete |ex 0803 00 90 | Banane, cu excepția celor din soiul Musa paradisiaca (plantains), uscate |ex 0812 90 98 | Banane conservate provizoriu |ex 0813 50 99 | Amestecuri care conțin banane uscate |1106 30 10 | Făină, griș și pudră din banane |ex 2006 00 99 | Banane confiate |ex 2007 10 99 | Preparate omogenizate din banane |ex 2007 99 39 ex 2007 99 50 ex 2007 99 97 | Dulcețuri, jeleuri, marmelade, paste și piureuri din banane |ex 2008 92 59 ex 2008 92 78 ex 2008 92 93 ex 2008 92 98 | Amestecuri care conțin banane, altfel preparate sau conservate, fără adaos de alcool |ex 2008 99 49 ex 2008 99 67 ex 2008 99 99 | Banane altfel preparate sau conservate |ex 2009 80 35 ex 2009 80 38 ex 2009 80 79 ex 2009 80 86 ex 2009 80 89 ex 2009 80 99 | Suc de banane |Partea XII: VinÎn ceea ce privește vinul, prezentul regulament reglementează produsele enumerate în următorul tabel:Codul NC | Denumirea mărfurilor |(a) | 2009 61 2009 69 | Suc de struguri (inclusiv must de struguri) |2204 30 92 2204 30 94 2204 30 96 2204 30 98 | Alte musturi de struguri, altele decât cele parțial fermentate sau a căror fermentație a fost oprită altfel decât cu adaos de alcool |(b) | ex 2204 | Vinuri din struguri proaspeți, inclusiv vinurile îmbogățite cu alcool; musturi de struguri, altele decât cele de la poziția 2009, cu excepția altor musturi de struguri de la subpozițiile 2204 30 92, 2204 30 94, 2204 30 96 și 2204 30 98 |(c) | 0806 10 90 | Struguri proaspeți, alții decât strugurii de masă |2209 00 11 2209 00 19 | Oțet de vin |(d) | 2206 00 10 | Piquette |2307 00 11 2307 00 19 | Drojdii de vin |2308 00 11 2308 00 19 | Marc de struguri |Partea XIII: Plante vii și produse de floriculturăÎn ceea ce privește plantele vii și produsele de floricultură, prezentul regulament reglementează toate produsele de la capitolul 6 din Nomenclatura Combinată.Partea XIV: Tutun brutÎn ceea ce privește tutunul brut, prezentul regulament acoperă tutunurile brute sau neprelucrate și deșeurile de tutun de la codul NC 2401.Partea XV: Carnea de vită și mânzatÎn ceea ce privește carnea de vită și mânzat, prezentul regulament reglementează produsele enumerate în următorul tabel:Codul NC | Denumirea mărfurilor |(a) | 0102 90 05 - 0102 90 79 | Animale domestice vii din specia bovine, altele decât animalele reproducătoare de rasă pură |0201 | Carne de animale din specia bovine, proaspătă sau refrigerată |0202 | Carne de animale din specia bovine, congelată |0206 10 95 | Mușchiul gros şi muşchiul subţire al diafragmei, proaspăt sau refrigerat |0206 29 91 | Mușchiul gros şi muşchiul subţire al diafragmei, congelat |0210 20 | Carne de animale din specia bovine, sărată, în saramură, uscată sau afumată |0210 99 51 | Mușchiul gros şi muşchiul subţire al diafragmei, sărat, în saramură, uscat sau afumat |0210 99 90 | Făină și pudră, comestibile, de carne sau de organe comestibile |1602 50 10 | Alte preparate sau conserve din carne sau organe comestibile de animale din special bovine, nefierte; amestecuri de carne sau organe fierte și de carne sau organe nefierte |1602 90 61 | Alte preparate sau conserve din carne care conțin carne sau organe de animale din specia bovine, nefierte; amestecuri de carne sau organe fierte și de carne sau organe nefierte |(b) | 0102 10 | Animale vii din specia bovine, reproducătoare de rasă pură |0206 10 98 | Organe comestibile de animale din specia bovine, cu excepția mușchiului gros şi muşchiului subţire al diafragmei, proaspete sau refrigerate, altele decât cele destinate fabricării produselor farmaceutice |0206 21 00 0206 22 00 0206 29 99 | Organe comestibile de animale din specia bovine, cu excepţia muşchiului gros şi muşchiului subţire al diafragmei, congelate, altele decât cele destinate fabricării produselor farmaceutice |0210 99 59 | Organe comestibile de animale din special bovine, sărate, în saramură, uscate sau afumate, altele decât mușchiul gros şi muşchiul subţire al diafragmei |ex 1502 00 90 | Grăsimi de bovine, altele decât cele de la poziția 1503 |1602 50 31 și 1602 50 95 | Alte preparate sau conserve din carne sau organe comestibile de animale din specia bovine, altele decât cele nefierte și amestecurile de carne sau organe fierte și de carne sau organe nefierte |1602 90 69 | Alte preparate sau conserve din carne care conțin carne sau organe de animale din specia bovine, altele decât cele nefierte și amestecurile de carne sau organe fierte şi de carne sau organe nefierte |Partea XVI: Lapte și produse lactateÎn ceea ce privește laptele și produsele lactate, prezentul regulament reglementează produsele enumerate în următorul tabel:Codul NC | Denumirea mărfurilor |(a) | 0401 | Lapte și smântână din lapte, neconcentrate, fără adaos de zahăr sau alți îndulcitori |(b) | 0402 | Lapte și smântână din lapte, concentrate sau cu adaos de zahăr sau alți îndulcitori |(c) | 0403 10 11 - 0403 10 39 0403 9011 - 0403 90 69 | Lapte acru, lapte și smântână covăsite, iaurt, chefir și alte sortimente de lapte și smântână fermentate sau acrite, chiar concentrate, sau cu adaos de zahăr sau alți îndulcitori, sau aromatizate, sau cu adaos de fructe sau cacao |(d) | 0404 | Zer, chiar concentrat sau cu adaos de zahăr sau de alți îndulcitori; produse obținute din compuși naturali ai laptelui, chiar cu adaos de zahăr sau alți îndulcitori, nedenumite și necuprinse în altă parte |(e) | ex 0405 | Unt și alte grăsimi care provin din lapte; pastă din lapte pentru tartine cu un conținut de grăsimi de peste 75 %, dar mai mic de 80% din greutate |(f) | 0406 | Brânză și caș |(g) | 1702 19 00 | Lactoză și sirop de lactoză la care nu s-au adăugat aromatizanți sau coloranți, care conțin lactoză sub 99% din greutate, exprimată în lactoză anhidră calculată la materia uscată |(h) | 2106 90 51 | Siropuri de lactoză, aromatizate sau cu adaos de coloranți |(i) | ex 2309 | Preparate de tipul celor folosite pentru hrana animalelor: |– Preparate și produse pentru hrana animalelor conținând produse cărora li se aplică prezentul regulament, direct sau în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1667/2006, cu excepția preparatelor și produselor pentru hrana animalelor reglementate în partea I din prezenta anexă. |Partea XVII: Carne de porcÎn ceea ce privește carnea de porc, prezentul regulament reglementează produsele enumerate în următorul tabel:Codul NC | Denumirea mărfurilor |(a) | ex 0103 | Animale domestice vii din specia porcine, altele decât animalele reproducătoare de rasă pură |(b) | ex 0203 | Carne de animale din specia porcine, proaspătă, refrigerată sau congelată |ex 0206 | Organe comestibile de animale domestice din specia porcine, altele decât cele destinate fabricării de produse farmaceutice, proaspete, refrigerate sau congelate |ex 0209 00 | Slănină fără părți slabe, grăsime de porc, netopite și nici altfel extrase, proaspete, refrigerate, congelate, sărate sau în saramură, uscate sau afumate |ex 0210 | Carne și organe comestibile de animale domestice din specia porcine, sărate, în saramură, uscate sau afumate |1501 00 11 1501 00 19 | Grăsime de porc (inclusiv untură) |(c) | 1601 00 | Cârnați, cârnăciori, salamuri și produse similare, din carne, din organe sau din sânge; preparate alimentare pe baza acestor produse |1602 10 00 | Preparate omogenizate din carne, din organe sau din sânge |1602 20 90 | Preparate sau conserve din ficat de orice animal, altele decât de gâscă sau de rață |1602 41 10 1602 42 10 1602 49 11 - 1602 49 50 | Alte preparate și conserve care conţin carne sau organe de animale domestice din specia porcine |1602 90 10 | Preparate din sânge de orice animal |1602 90 51 | Alte preparate sau conserve care conțin carne sau organe de animale domestice din specia porcine |1902 20 30 | Paste alimentare umplute, chiar fierte sau altfel preparate, care conțin cârnați, cârnăciori și produse similare, carne și organe de orice fel, inclusiv grăsimi de orice natură sau origine într-o proporție de peste 20% din greutate |Partea XVIII: Carne de oaie și de caprăÎn ceea ce privește carnea de oaie și de capră, prezentul regulament reglementează produsele enumerate în următorul tabel:Codul NC | Denumirea mărfurilor |(a) | 0104 10 30 | Miei (până la un an) |0104 10 80 | Animale vii din specia ovine, altele decât animalele reproducătoare de rasă pură și mieii |0104 20 90 | Animale vii din specia caprine, altele decât animalele reproducătoare de rasă pură |0204 | Carne de animale din specia ovine sau caprine, proaspătă, refrigerată sau congelată |0210 99 21 | Carne de animale din specia ovine sau caprine, nedezosată, sărată, în saramură, uscată sau afumată |0210 99 29 | Carne de animale din specia ovine sau caprine, dezosată, sărată, în saramură, uscată sau afumată |(b) | 0104 10 10 | Animale vii din specia ovine – animale reproducătoare de rasă pură |0104 20 10 | Animale vii din specia caprine – animale reproducătoare de rasă pură |0206 80 99 | Organe comestibile de animale din speciile ovine și caprine, proaspete sau refrigerate, altele decât cele destinate fabricării de produse farmaceutice |0206 90 99 | Organe comestibile de animale din speciile ovine și caprine, congelate, altele decât cele destinate fabricării de produse farmaceutice |0210 99 60 | Organe comestibile de animale din speciile ovine şi caprine, sărate, în saramură, uscate sau afumate |ex 1502 00 90 | Grăsimi de animale din specia ovine sau caprine, altele decât cele de la poziția 1503 |(c) | 1602 90 72 | Alte preparate sau conserve din carne sau din organe de animale din specia ovine sau caprine, nefierte |1602 90 74 | Amestecuri de carne sau organe fierte şi de carne sau organe nefierte |(d) | 1602 90 76 1602 90 78 | Alte preparate sau conserve din carne sau din organe de animale din specia ovine sau caprine, altele decât cele nefierte sau amestecurile de carne sau organe fierte şi de carne sau organe nefierte |Partea XIX: OuăÎn ceea ce privește ouăle, prezentul regulament reglementează produsele enumerate în următorul tabel:Codul NC | Denumirea mărfurilor |(a) | 0407 00 11 0407 00 19 0407 00 30 | Ouă de păsări, în coajă, proaspete, conservate sau fierte |(b) | 0408 11 80 0408 19 81 0408 19 89 0408 91 80 0408 99 80 | Ouă de păsări, fără coajă și gălbenușuri, proaspete, uscate, fierte în apă sau în abur, turnate în formă, congelate sau altfel conservate, chiar cu adaos de zahăr sau de alți îndulcitori, altele decât cele improprii consumului alimentar |Partea XX: Carne de pasăreÎn ceea ce privește carnea de pasăre, prezentul regulament reglementează produsele enumerate în următorul tabel:Codul NC | Denumirea mărfurilor |(a) | 0105 | Cocoși, găini, rațe, gâște, curcani, curci și bibilici, vii, din specii domestice |(b) | ex 0207 | Carne și organe comestibile, proaspete, refrigerate sau congelate, de păsări de la poziția 0105, cu excepția ficatului clasificat la litera (c) |(c) | 0207 13 91 | Ficat de pasăre, proaspăt, refrigerat sau congelat |0207 14 91 |0207 26 91 |0207 27 91 |0207 34 |0207 35 91 |0207 36 81 |0207 36 85 |0207 36 89 |0210 99 71 | Ficat de pasăre, sărat, în saramură, uscat sau afumat |0210 99 79 |(d) | 0209 00 90 | Grăsime de pasăre, netopită sau altfel extrasă, proaspătă, refrigerată, congelată, sărată, în saramură, uscată sau afumată |(e) | 1501 00 90 | Grăsime de pasăre |(f) | 1602 20 10 | Ficat de gâscă sau de rață, altfel preparat sau conservat |1602 31 | Carne sau organe de păsări de curte de la poziția 0105, altfel preparate sau conservate |1602 32 |1602 39 |Partea XXI: Alte produseCodul NC | Denumirea mărfurilor |ex 0101 | Cai, măgari, catâri și bardoi, vii: |0101 10 | – Reproducători de rasă pură: |0101 10 10 | – – Cai (a) |0101 10 90 | – – Altele |0101 90 | – Altele: |– – Cai: |0101 90 19 | – – – Alţii decât cei destinați sacrificării |0101 90 30 | – – Măgari |0101 90 90 | – – Catâri și bardoi |ex 0102 | Animalele vii din specia bovine: |ex 0102 90 | – Altele decât animalele reproducătoare de rasă pură: |0102 90 90 | – – Altele decât de specie domestică |ex 0103 | Animale vii din specia porcine: |0103 10 00 | – Reproducători de rasă pură (b) |– Altele: |ex 0103 91 | – – Cu o greutate sub 50 kg: |0103 91 90 | – – – Altele decât de specie domestică |ex 0103 92 | – – Cu o greutate de minimum 50 kg |Codul NC | Denumirea mărfurilor |0103 92 90 | – – Altele decât de specie domestică |0106 | Alte animale vii |ex 0203 | Carne de animale din specia porcine, proaspătă, refrigerată sau congelată: |– Proaspătă sau refrigerată: |ex 0203 11 | – – În carcase sau semicarcase: |0203 11 90 | – – – Altele decât de animale domestice din specia porcine |ex 0203 12 | – – Jamboane, spete și părți din acestea, nedezosate: |0203 12 90 | – – – Altele decât de animale domestice din specia porcine |ex 0203 19 | – – Altele: |0203 19 90 | – – – Altele decât de animale domestice din specia porcine |– Congelată: |ex 0203 21 | – – În carcase sau semicarcase: |0203 21 90 | – – – Altele decât de animale domestice din specia porcine |ex 0203 22 | – – Jamboane, spete și părți din acestea, nedezosate: |0203 22 90 | – – – Altele decât de animale domestice din specia porcine |ex 0203 29 | – – Altele: |0203 29 90 | – – – Altele decât de animale domestice din specia porcine |ex 0205 00 | Carne de măgar, de catâr sau de bardoi, proaspătă, refrigerată sau congelată: |ex 0206 | Organe comestibile de animale din speciile bovine, porcine, ovine, caprine, de cai, de măgari, de catâri sau de bardoi, proaspete, refrigerate sau congelate: |ex 0206 10 | – De animale din specia bovine, proaspete sau refrigerate: |0206 10 10 | – – Destinate fabricării de produse farmaceutice (c) |– De animale din specia bovine, congelate: |ex 0206 22 00 | – – Ficat: |– – – Destinat fabricării de produse farmaceutice (c) |ex 0206 29 | – – Altele: |0206 29 10 | – – – Destinate fabricării de produse farmaceutice (c) |ex 0206 30 00 | – De animale din specia porcine, proaspete sau refrigerate: |– – Destinate fabricării de produse farmaceutice (c) |– – Altele: |– – – Altele decât de animale domestice din specia porcine |– De animale din specia porcine, congelate: |ex 0206 41 00 | – – Ficat: |– – – Destinat fabricării de produse farmaceutice (c) |– – – Altele: |– – – – Altele decât de animale domestice din specia porcine |ex 0206 49 00 | – – Altele: |– – – De animale domestice din specia porcine: – – – – Destinate fabricării de produse farmaceutice (c) |– – – Altele |ex 0206 80 | – Altele, proaspete sau refrigerate: |0206 80 10 | – – Destinate fabricării de produse farmaceutice (c) |– – Altele: |0206 80 91 | – – – De cai, măgari, catâri sau bardoi |ex 0206 90 | – Altele, congelate: |0206 90 10 | – – Destinate fabricării de produse farmaceutice (c) |– – Altele: |0206 90 91 | – – – De cai, măgari, catâri sau bardoi |0208 | Altă carne și organe comestibile, proaspete, refrigerate sau congelate |Codul NC | Denumirea mărfurilor |ex 0210 | Carne și organe comestibile, sărate sau în saramură, uscate sau afumate; făină și pudră, comestibile, de carne sau de organe: |– Carne de animale din specia porcine: |ex 0210 11 | – – Jamboane, spete și bucăţi din acestea, nedezosate: |0210 11 90 | – – – Altele decât de animale domestice din specia porcine |ex 0210 12 | – – Piept (împănat) şi părţi din acesta: |0210 12 90 | – – – Altele decât de animale domestice din specia porcine |ex 0210 19 | – – Altele: |0210 19 90 | – – – Altele decât de animale domestice din specia porcine |– Altele, inclusiv făină și pudră, comestibile, de carne sau de organe: |0210 91 00 | – – De primate |0210 92 00 | – – De balene, delfini și delfini bruni (mamifere din ordinul Cetacee); de lamantini și dugongi (mamifere din ordinul Sirenia) |0210 93 00 | – – De reptile (inclusiv șerpi și broaște țestoase de mare) |ex 0210 99 | – – Altele: |– – – Carne: |0210 99 31 | – – – – De ren |0210 99 39 | – – – – Altele |– – – Organe: |– – – – Altele decât de animale domestice din speciile porcine, bovine ovine și caprine |0210 99 80 | – – – – – Altele decât ficatul de pasăre |ex 0407 00 | Ouă de păsări, în coajă, proaspete, conservate sau fierte: |0407 00 90 | – Altele decât de păsări de curte |ex 0408 | Ouă de păsări, fără coajă și gălbenușuri, proaspete, uscate, fierte în apă sau în abur, turnate în formă, congelate sau altfel conservate, chiar cu adaos de zahăr sau de alți îndulcitori: |– Gălbenușuri: |ex 0408 11 | – – Uscate: |0408 11 20 | – – – Improprii consumului alimentar (d) |ex 0408 19 | – – Altele: |0408 19 20 | – – – Improprii consumului alimentar (d) |– Altele: |ex 0408 91 | – – Uscate: |0408 91 20 | – – – Improprii consumului alimentar (d) |ex 0408 99 | – – Altele: |0408 99 20 | – – – Improprii consumului alimentar (d) |0410 00 00 | Produse comestibile de origine animală, nedenumite și necuprinse în aptă parte |0504 00 00 | Intestine, vezici și stomacuri de animale, întregi sau bucăți (altele decât cele de pește), proaspete, refrigerate, congelate, sărate sau în saramură, uscate sau afumate |ex 0511 | Produse de origine animală nedenumite și neincluse în altă parte; animalele moarte de la capitolul 1 sau 3, improprii alimentației umane: |0511 10 00 | – Spermă de bovine |– Altele: |ex 0511 99 | – – Altele: |0511 99 85 | – – – Altele |ex 0709 | Alte legume, în stare proaspătă sau refrigerată: |ex 0709 60 | – Ardei din genul Capsicum sau din genul Pimenta: |– – Altele: |0709 60 91 | – – – – Din genul Capsicum, destinate fabricării capsicinei sau a extractelor de oleorăşini de Capsicum (c) |0709 60 95 | – – – Destinate fabricării industriale a uleiurilor esențiale sau a rezinoidelor (c) |0709 60 99 | – – – Altele |Codul NC | Denumirea mărfurilor |ex 0710 | Legume, nefierte sau fierte în apă sau în abur, congelate: |ex 0710 80 | – Alte legume: |– – Ardei din genul Capsicum sau din genul Pimenta: |0710 80 59 | – – – Alţii decât ardeii dulci sau grași |ex 0711 | Legume conservate provizoriu (de exemplu cu gaz sulfuros, în saramură, în apă sulfuroasă sau în alte soluții care asigură provizoriu conservarea lor), dar improprii consumului alimentar în această stare: |ex 0711 90 | – Alte legume; amestec de legume: |– – Legume: |0711 90 10 | – – – – Ardei din genul Capsicum sau din genul Pimenta, cu excepția ardeilor dulci sau grași |ex 0713 | Legume păstăi uscate, curățate de păstăi, chiar decorticate sau sfărâmate: |ex 0713 10 | – Mazăre (Pisum sativum): |0713 10 90 | – – Alta decât cea destinată însămânțării |ex 0713 20 00 | – Năut: |– – Altul decât cel destinat însămânțării |– Fasole (Vigna spp., Phaseolus spp.): |ex 0713 31 00 | – – Fasole din speciile Vigna mungo (L.) Hepper sau Vigna radiata (L) Wilczek: |– – – Alta decât cea destinată însămânțării |ex 0713 32 00 | – – Fasole „mică roșie” (Adzuki) (Phaseolus sau Vigna angularis): |– – – Alta decât cea destinată însămânțării |ex 0713 33 | – – Fasole albă (Phaseolus vulgaris): |0713 33 90 | – – – Alta decât cea destinată însămânțării |ex 0713 39 00 | – – Altele: |– – – Altele decât cele destinate însămânțării |ex 0713 40 00 | – Linte: |– – Alta decât cea destinată însămânțării |ex 0713 50 00 | – Bob mare (Vicia faba var. major) și măzăriche (Vicia faba var. equina și Vicia faba var. minor): |– – Altul decât cel destinat însămânțării |ex 0713 90 00 | – Altele: |– – Atele decât cele destinate însămânțării |0801 | Nuci de cocos, nuci de Brazilia și nuci de caju, proaspete sau uscate, chiar decojite sau fără pieliță |ex 0802 | Alte fructe cu coajă, proaspete sau uscate, chiar decojite sau fără pieliță: |ex 0802 90 | – Altele: |ex 0802 90 20 | – – Nuci de arec (sau betel) și nuci de cola |ex 0804 | Curmale, smochine, ananas, avocado, guave, mango și mangustan, proaspete sau uscate: |0804 10 00 | – Curmale |0902 | Ceai, chiar aromat |ex 0904 | Piper din genul Piper; ardei din genul Capsicum sau Pimenta, uscat, măcinat sau pulverizat, cu excepția ardeilor dulci și ardeilor grași de la subpoziția 0904 20 10 |0905 00 00 | Vanilie |0906 | Scorțișoară și flori de scorțișoară |0907 00 00 | Cuișoare (fructe întregi, cuișoare și codițe) |0908 | Nucșoară, mirodenie din coaja uscată a nucșoarei și cardamom |0909 | Semințe de anason, de badian, de fenicul, de coriandru, de chimen sau de chimion; bace de ienupăr |ex 0910 | Ghimbir, curcumă, frunze de dafin, curry și alte mirodenii, cu excepția cimbrului și a șofranului |ex 1106 | Făină, griș și pudră din legume păstăi uscate de la poziția 0713, din sago sau din rădăcini sau tuberculi de la poziția 0714 sau din produsele de la capitolul 8: |1106 10 00 | – Din legume păstăi uscate de la poziția 0713 |ex 1106 30 | – Din produse de la capitolul 8: |1106 30 90 | – – Altele decât bananele |Codul NC | Denumirea mărfurilor |ex 1108 | Amidon și fecule; inulină: |1108 20 00 | – Inulină |1201 00 90 | Boabe de soia, chiar sfărâmate, altele decât cele destinate însămânțării |1202 10 90 | Arahide, neprăjite şi nici altfel preparate termic, în coajă, altele decât cele destinate însămânțării |1202 20 00 | Arahide, neprăjite şi nici altfel preparate termic, decorticate, chiar sfărâmate |1203 00 00 | Copră |1204 00 90 | Semințe de in, chiar sfărâmate, altele decât cele destinate însămânțării |1205 10 90 şi ex 1205 90 00 | Semințe de rapiţă sau de rapiţă sălbatică, chiar sfărâmate, altele decât cele destinate însămânţării |1206 00 91 | Semințe de floarea-soarelui, chiar sfărâmate, altele decât cele destinate însămânţării |1206 00 99 |1207 20 90 | Semințe de bumbac, chiar sfărâmate, altele decât cele destinate însămânţării |1207 40 90 | Semințe de susan, chiar sfărâmate, altele decât cele destinate însămânţării |1207 50 90 | Semințe de muștar, chiar sfărâmate, altele decât cele destinate însămânţării |1207 91 90 | Semințe de mac, chiar sfărâmate, altele decât cele destinate însămânţării |1207 99 91 | Semințe de cânepă, chiar sfărâmate, altele decât cele destinate însămânţării |ex 1207 99 97 | Alte semințe și fructe oleaginoase, chiar sfărâmate, altele decât cele destinate însămânţării |1208 | Făină și griș din fructe şi semințe oleaginoase, altele decât cele de muștar |1211 | Plante și părți de plante, semințe și fructe din speciile folosite în principal în parfumerie, medicină sau ca insecticide, fungicide sau în scopuri similare, proaspete sau uscate, chiar tăiate, sfărâmate sau sub formă de pulbere, cu excepţia produselor enumerate la codul NC ex 1211 90 85 în partea IX din prezenta anexă; |ex 1212 | Roșcove, alge, sfeclă de zahăr și trestie de zahăr, proaspete, refrigerate, congelate sau uscate, chiar pulverizate; sâmburi și miez de sâmburi de fructe și alte produse vegetale (inclusiv rădăcini de cicoare neprăjite din varietatea Cichorium intybus sativum) destinate în principal alimentației umane, nedenumite și necuprinse în altă parte: |ex 1212 20 00 | – Alge folosite în principal în farmacie sau pentru alimentația umană |– Altele: |ex 1212 99 | – – Altele decât trestia de zahăr: |1212 99 41 și 1212 99 49 | – – – Boabe de roșcove |ex 1212 99 70 | – – – Altele, cu excepția rădăcinii de cicoare |1213 00 00 | Paie și pleavă de cereale brute, chiar tocate, măcinate, presate sau aglomerate sub formă de pelete |ex 1214 | Gulii furajere, sfeclă furajeră, rădăcini furajere, fân, lucernă, trifoi, sparcetă, varză furajeră, lupin, măzăriche și alte produse furajere similare, chiar aglomerate sub formă de pelete: |ex 1214 10 00 | – Făină și aglomerate sub formă de pelete de lucernă, cu excepția lucernei uscate artificial la cald şi a lucernei uscate prin alte modalități și măcinate |ex 1214 90 | – Altele: |1214 90 10 | – – Sfeclă furajeră, gulii furajere și alte rădăcini furajere |ex 1214 90 90 | – – Altele, cu excepţia: |– Lucernă, sparcetă, trifoi, lupin, măzăriche și alte produse furajere similare, uscate artificial la cald, cu excepţia fânului și verzei furajere, precum şi a produselor care conțin fân |– Lucernă, sparcetă, trifoi, lupin, măzăriche, sulfină, latir și seradelă, uscate prin alte modalităţi și măcinate |ex 1502 00 | Grăsimi de animale din speciile bovine, ovine sau caprine, altele decât cele de la poziția 1503: |ex 1502 00 10 | – Destinate utilizărilor industriale, altele decât fabricarea produselor pentru alimentația umană, cu excepţia grăsimilor obținute din oase și a deșeurilor (c) |1503 00 | Stearină din untură, ulei de untură, oleo-stearină, oleo-margarină și ulei de seu, neemulsionate, neamestecate și nici altfel preparate |1504 | Grăsimi și uleiuri și fracțiunile acestora, de pește sau de mamifere marine, chiar rafinate, dar nemodificate chimic |1507 | Ulei de soia și fracțiunile acestuia, chiar rafinate, dar nemodificate chimic |1508 | Ulei de arahide și fracțiunile acestuia, chiar rafinate, dar nemodificate chimic |1511 | Ulei de palmier și fracțiunile acestuia, chiar rafinate, dar nemodificate chimic |1512 | Ulei de semințe de floarea-soarelui, de șofrănaș sau de semințe de bumbac și fracțiunile acestora, chiar rafinate, dar nemodificate chimic |Codul NC | Denumirea mărfurilor |1513 | Ulei de cocos (ulei de copră), de sâmburi de palmier sau de babassu și fracțiunile acestora, chiar rafinate, dar nemodificate chimic |1514 | Uleiuri de rapiță, de rapiță sălbatică sau de muștar și fracțiunile acestora, chiar rafinate, dar nemodificate chimic |ex 1515 | Alte grăsimi și uleiuri de origine vegetală (cu excepția uleiului de jojoba de la subpoziția ex 1515 90 11) și fracțiunile acestora, chiar rafinate, dar nemodificate chimic |ex 1516 | Grăsimi și uleiuri de origine animală sau vegetală și fracțiunile acestora, hidrogenate parțial sau total, interesterificate, reesterificate sau elaidinizate, chiar rafinate, dar nepreparate altfel (cu excepția uleiurilor de ricin hidrogenate, numite „ceară opal” de la subpoziția 1516 20 10) |ex 1517 | Margarină; amestecuri sau preparate alimentare din grăsimi sau din uleiuri de origine animală sau vegetală sau din fracțiuni ale diferitelor grăsimi sau uleiuri de la prezentul capitol, altele decât grăsimile și uleiurile alimentare sau fracțiunile acestora de la poziția 1516, cu excepția subpozițiilor 1517 10 10, 1517 90 10 și 1517 90 93 |1518 00 31 1518 00 39 | Uleiuri de origine vegetală fixe, fluide, amestecate, destinate utilizărilor tehnice sau industriale, altele decât cele destinate fabricării produselor pentru alimentația umană (c) |1522 00 91 | Uleiuri de borhot sau de drojdie; paste de neutralizare (soap-stocks), care provin din tratarea grăsimilor sau a cerii de origine animală sau vegetală, cu excepția celor care conțin ulei cu caracteristici de ulei de măsline |1522 00 99 | Alte reziduuri care provin din tratarea grăsimilor sau a cerii de origine animală sau vegetală, cu excepția celor care conțin ulei cu caracteristici de ulei de măsline |ex 1602 | Alte preparate și conserve din carne, din organe sau din sânge: |– De animale din specia porcine: |ex 1602 41 | – – Jamboane și părți din acestea: |1602 41 90 | – – – Altele decât de animale domestice din specia porcine |ex 1602 42 | – – Spete și părți din acestea: |1602 42 90 | – – – Altele decât de animale domestice din specia porcine |ex 1602 49 | – – Altele, inclusiv amestecurile: |1602 49 90 | – – – Altele decât de animale domestice din specia porcine |ex 1602 90 | – Altele, inclusiv preparate din sânge de orice animal: |– – Altele decât preparatele din sânge de orice animal: |1602 90 31 | – – – De vânat sau de iepure |– – – Altele: |– – – – Altele decât cele care conțin carne sau organe de animale domestice din specia porcine |– – – – – Altele decât cele care conțin carne sau organe de animale din specia bovine |1602 90 99 | – – – – – – Altele decât de ovine sau de caprine |1603 00 | Extracte și sucuri de carne, de pești sau de crustacee, de moluște sau de alte nevertebrate acvatice |1801 00 00 | Cacao boabe și spărturi de boabe de cacao, crude sau prăjite |1802 00 00 | Coji, pelicule (pielițe) și alte resturi, de cacao |ex 2001 | Legume, fructe și alte părți comestibile de plante, preparate sau conservate în oțet sau acid acetic: |ex 2001 90 | – Altele: |2001 90 20 | – – Ardei din genul Capsicum, alţii decât ardeii dulci sau ardeii grași |ex 2005 | Alte legume preparate sau conservate altfel decât în oțet sau acid acetic, necongelate, altele decât produsele de la poziția 2006: |ex 2005 99 | – Alte legume și amestecuri de legume: |2005 99 10 | – – Ardei din genul Capsicum, alţii decât ardeii dulci sau ardeii grași |ex 2206 | Alte băuturi fermentate (de exemplu cidru de mere, cidru de pere, hidromel); amestecuri de băuturi fermentate și amestecuri de băuturi fermentate și băuturi nealcoolice, nedenumite și necuprinse în altă parte: |2206 00 31 - 2206 00 89 | – Altele decât piquette |ex 2301 | Făină, pudră și aglomerate sub formă de pelete din carne, organe, pește sau crustacee, din moluște sau din alte nevertebrate acvatice, improprii alimentației umane; jumări: |2301 10 00 | – Făină, pudră și aglomerate sub formă de pelete din carne sau din organe; jumări |Codul NC | Denumirea mărfurilor |ex 2302 | Tărâțe, spărturi și alte reziduuri, chiar aglomerate sub formă de pelete, provenite din măcinarea, presarea, cernerea sau din alte procedee de prelucrare a cerealelor sau a leguminoaselor: |2302 50 00 | – De leguminoase |2304 00 00 | Turte și alte reziduuri solide, chiar măcinate sau aglomerate sub formă de pelete, rezultate din extracţia uleiului de soia |2305 00 00 | Turte și alte reziduuri solide, chiar măcinate sau aglomerate sub formă de pelete, rezultate din extracţia uleiului de arahide |ex 2306 | Turte și alte reziduuri solide, chiar măcinate sau aglomerate sub formă de pelete, rezultate din extracţia grăsimilor sau uleiurilor vegetale, altele decât cele de la poziția 2304 sau 2305 cu excepția subpozițiilor NC 2306 90 05 (turte și alte reziduuri solide rezultate din extracţia germenilor de porumb) și 2306 90 11 şi 2306 90 19 (turte și alte reziduuri solide rezultate din extracţia uleiului de măsline) |ex 2307 00 | Drojdii de vin; tartru brut |2307 00 90 | – Tartru brut |ex 2308 00 | Materiale vegetale și deșeuri vegetale, reziduuri și subproduse vegetale, chiar aglomerate sub formă de pelete, de tipul celor folosite în hrana animalelor, nedenumite și necuprinse în altă parte: |2308 00 90 | – – Altele decât marcul de struguri, ghindele de stejar, castanele de India, drojdiile de fructe, altele decât strugurii |ex 2309 | Preparate de tipul celor folosite pentru hrana animalelor: |ex 2309 10 | – Alimente pentru câini sau pisici, condiționate pentru vânzarea cu amănuntul: |2309 10 90 | – – Altele decât cele cu un conținut de amidon sau de fecule, de glucoză sau de sirop de glucoză, de maltodextrine sau de sirop de maltodextrine clasificate la subpozițiile 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 și 2106 90 55 sau de produse lactate |ex 2309 90 | – Altele: |2309 90 10 | – – Produse numite „solubile” din pește sau din mamifere marine |– – Altele, inclusiv preamestecurile: |ex 2309 90 91 - 2309 90 99 | – – – Altele decât cele cu un conținut de amidon sau de fecule, de glucoză sau de sirop de glucoză, de maltodextrine sau de sirop de maltodextrine clasificate la subpozițiile 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 şi 2106 90 55 sau de produse lactate |– Concentratele de proteine obținute din suc de lucernă și suc de iarbă |– Produsele deshidratate obținute exclusiv din reziduuri solide și suc rezultat din prepararea concentratelor menționate la prima liniuță |(a) Admiterea la această subpoziție se subordonează condiţiilor prevăzute de dispoziţiile Uniunii adoptate în domeniu [a se vedea Directiva 94/28/CE a Consiliului (JO L 178, 12.7.1994, p. 66); Decizia 93/623/CEE a Comisiei (JO L 298, 3.12.1993, p. 45)]. (b) Admiterea la această subpoziție se subordonează condiţiilor prevăzute de dispoziţiile Uniunii adoptate în domeniu [a se vedea Directiva 88/661/CEE a Consiliului (JO L 382, 31.12.1988, p. 36); Directiva 94/28/CE a Consiliului (JO L 178, 12.7.1994, p. 66); Decizia 96/510/CE a Comisiei (JO L 210, 20.8.1996, p. 53)]. (c) Admiterea la această subpoziție se subordonează condiţiilor prevăzute de dispoziţiile Uniunii adoptate în domeniu [a se vedea articolele 291-300 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei (JO L 253, 11.10.1993, p. 1) și modificările ulterioare]. (d) Admiterea la această subpoziție se subordonează condițiilor prevăzute în secțiunea II litera F din dispozițiile preliminare ale Nomenclaturii Combinate. |ANEXA II LISTA PRODUSELOR PENTRU CARE S-AU STABILIT MĂSURI SPECIFICE ÎN CONFORMITATE CU ARTICOLUL 1 ALINEATUL (2) Partea I: Alcool etilic de origine agricolă1. În privința alcoolului etilic, prezentul regulament reglementează produsele enumerate în tabelul următor:Codul NC | Denumirea mărfurilor |ex 2207 10 00 | Alcool etilic nedenaturat cu titru alcoolic volumic de 80 % vol. sau mai mare, obținut din produsele agricole enumerate în anexa I la tratat |ex 2207 20 00 | Alcool etilic denaturat și distilate denaturate, cu orice titru, obținute din produsele agricole enumerate în anexa I la tratat |ex 2208 90 91 şi ex 2208 90 99 | Alcool etilic nedenaturat cu titru alcoolic volumic sub 80 % vol., obținut din produsele agricole enumerate în anexa I la tratat |2. Dispozițiile din partea III capitolul II secțiunea I privind licențele de import și cele din partea III capitolul III secțiunea I se aplică, de asemenea, produselor pe bază de alcool etilic de origine agricolă clasificat la codul NC 2208 prezentate în recipiente cu un conținut de peste doi litri și care prezintă toate caracteristicile alcoolului etilic descrise la punctul 1.Partea II: Produse apicoleÎn privința produselor apicole, prezentul regulament se aplică produselor enumerate în tabelul următor:Codul NC | Denumirea mărfurilor |0409 | Miere naturală |ex 0410 00 00 | Lăptișor de matcă și propolis, comestibile |ex 0511 99 85 | Lăptișor de matcă și propolis, necomestibile |ex 1212 99 70 | Polen |ex 1521 90 | Ceară de albine |Partea III: Viermi de mătaseÎn privinţa viermilor de mătase, prezentul regulament reglementează viermii de mătase clasificaţi la codul NC ex 0106 90 00 și ouăle de viermi de mătase clasificate la codul NC ex 0511 99 85.ANEXA III DEFINIȚII MENȚIONATE LA ARTICOLUL 2 ALINEATUL (1) Partea I: Definiții privind sectorul orezuluiI. Termenii „orez nedecorticat (orez paddy)”, „orez decorticat”, „orez semialbit”, „orez albit”, „orez cu bobul rotund”, „orez cu bobul mijlociu”, „orez cu bobul lung A sau B” și „brizură de orez” se definesc după cum urmează:1. (a) „orez nedecorticat (orez paddy)” înseamnă orezul cu pleavă după treierat;(b) „orez decorticat” înseamnă orezul nedecorticat care a fost separat numai de pleavă. Termenul se referă, în special, la categoriile de orez cunoscute sub denumirile comerciale de „orez brun”, „orez cargo”, „orez loonzain” și „orez sbramato”;(c) „orez semialbit” înseamnă orezul nedecorticat care a fost separat de pleavă, de o parte din germeni și de o parte sau de toate straturile exterioare ale pericarpului, dar nu și de straturile interioare;(d) „orez albit” înseamnă orezul nedecorticat care a fost separat de pleavă, de toate straturile exterioare și interioare ale pericarpului, de toți germenii, în cazul orezului cu bobul lung și al orezului cu bobul mijlociu, și de cel puțin o parte din germeni, în cazul orezului cu bobul rotund, dar pe care mai pot exista striuri albe longitudinale pe maximum 10% din cantitatea de boabe;2. (a) „orez cu bobul rotund” înseamnă orezul cu lungimea bobului mai mică sau egală cu 5,2 mm și cu raportul lungime/lățime mai mic de 2;(b) „orez cu bobul mijlociu” înseamnă orezul cu lungimea bobului mai mare de 5,2 mm, dar mai mică sau egală cu 6 mm și cu raportul lungime/lățime mai mic de 3;(c) „orez cu bobul lung” înseamnă:(i) orez cu bobul lung de categoria A, orezul cu lungimea bobului mai mare de 6,0 mm și cu raportul lungime/lățime mai mare de 2 și mai mic de 3;(ii) orez cu bobul lung de categoria B, orezul cu lungimea bobului mai mare de 6,0 mm și cu raportul lungime/lățime mai mare sau egal cu 3;(d) „măsurarea bobului” înseamnă că măsurarea bobului se efectuează la orezul albit în conformitate cu următoarea metodă:(i) se prelevă o probă reprezentativă din lot;(ii) se triază proba pentru a opera cu boabe întregi, inclusiv cu cele necoapte;(iii) se efectuează două măsurări, fiecare pe câte 100 de boabe, și se calculează media;(iv) se stabilește rezultatul în milimetri, rotunjit cu o zecimală.3. „brizură de orez” înseamnă fragmentele de boabe, cu lungimea mai mică sau egală cu trei sferturi din lungimea medie a boabelor întregi.II. În privința boabelor și a brizurii care nu sunt de calitate ireproșabilă, se aplică definițiile următoare:A. „boabe întregi” înseamnă boabe cărora, independent de caracteristicile specifice fiecărui stadiu de prelucrare, li s-a extras cel mult o parte din extremitate;B. „boabe fără vârf” înseamnă boabe cărora li s-a extras toată extremitatea;C. „boabe sparte sau brizură” înseamnă boabe cărora li s-a extras o parte din volumul de deasupra extremității; brizura cuprinde:-  brizura mare (fragmente de boabe cu lungimea mai mare sau egală cu jumătate din lungimea boabelor întregi, dar care nu formează un bob întreg),-  brizura medie (fragmente de boabe cu lungimea mai mare sau egală cu un sfert din lungimea boabelor întregi, dar mai mici decât dimensiunea minimă a „brizurii mari”),-  brizura fină (fragmente de boabe cu lungimea mai mică de un sfert din lungimea boabelor întregi, dar care nu trec printr-o sită cu ochiuri de 1,4 mm),-  fragmentele de boabe (fragmente mici sau particule de boabe care pot trece printr-o sită cu ochiuri de 1,4 mm); acestea sunt asimilate boabelor zdrobite (fragmente de boabe rezultate în urma spargerii bobului întreg în lungime);D. „boabe necoapte” înseamnă boabe a căror coacere este incompletă;E. „boabe cu malformații naturale” înseamnă boabe care prezintă deformări, de origine ereditară sau nu, față de caracteristicile morfologice tipice ale soiului;F. „boabe albicioase” înseamnă boabe care prezintă un aspect opac și făinos pe cel puțin trei sferturi din suprafață;G. „boabe striate cu roșu” înseamnă boabe care prezintă, în lungime, striuri de culoare roșie, de diferite intensități și tonuri, din cauza unor resturi de pericarp;H. „boabe cu pete mici” înseamnă boabe care au un cerc mic, bine delimitat, de culoare închisă și cu o formă mai mult sau mai puțin regulată; se consideră, de asemenea, ca fiind boabe cu pete mici boabele care prezintă striuri negre ușoare și nu în profunzime; striurile și petele nu trebuie să prezinte o aureolă galbenă sau de culoare închisă;I. „boabe pătate” înseamnă boabe care au suferit, pe o zonă restrânsă a suprafeței lor, o alterare evidentă a culorii naturale; petele pot fi de diferite culori (gri spre negru, roșietice, maro etc.); se consideră, de asemenea, ca fiind pete striurile negre adânci. Dacă petele au o culoare (negru, roz, maro roșietic) a căror intensitate este imediat vizibilă și o dimensiune egală cu sau mai mare decât jumătate din bob, acestea trebuie să fie considerate ca fiind boabe galbene;J. „boabe galbene” înseamnă boabe care au suferit, dar nu în urma uscării, total sau parțial, o modificare a culorii naturale și au luat diferite nuanțe, de la galben deschis la galben portocaliu;K. „boabe de culoarea ambrei” înseamnă boabe care au suferit, dar nu în urma uscării, o modificare uniformă, ușoară și pe toată suprafața, a culorii; această modificare schimbă culoarea boabelor în galben de ambră deschis.Partea II: Definiții privind sectorul zahărului1. „Zahăr alb” înseamnă zahărul nearomatizat, fără adaos de coloranți sau de alte substanțe, care conține, în stare uscată, în greutate determinată în conformitate cu metoda polarimetrică, minimum 99,5% zaharoză.2. „Zahăr brut” înseamnă zahărul nearomatizat, fără adaos de coloranți sau de alte substanțe, care conține, în stare uscată, în greutate determinată în conformitate cu metoda polarimetrică, sub 99,5% zaharoză.3. „Izoglucoză” înseamnă produsul obținut din glucoză sau din polimerii acesteia, cu un conținut în greutate, în stare uscată, de minimum 10% fructoză.4. „Sirop de inulină” înseamnă produsul obținut imediat după hidroliza inulinei sau a oligofructozelor, cu un conținut de fructoză de minimum 10% din greutate în stare uscată, sub formă liberă sau sub formă de zaharoză, exprimat în echivalent zahăr/izoglucoză. Pentru a evita restricțiile pe piața produselor de îndulcit cu putere scăzută fabricate de către transformatorii de fibre de inulină cărora nu li se aplică cote de sirop de inulină, Comisia poate modifica prezenta definiție.5. „Zahăr căruia i se aplică o cotă”, „izoglucoză căreia i se aplică o cotă” și „sirop de inulină căruia i se aplică o cotă” înseamnă orice cantitate de zahăr, izoglucoză sau sirop de inulină produsă pentru un anumit an de comercializare, în limita cotei întreprinderii în cauză.6. „Zahăr industrial” înseamnă orice cantitate de zahăr produsă pentru un anumit an de comercializare și care depășește cantitatea de zahăr prevăzută la punctul 5, destinată fabricării de către sector a unuia dintre produsele enumerate la articolul 55 alineatul (2).7. „Izoglucoză industrială” și „sirop de inulină industrial” înseamnă orice cantitate de izoglucoză sau de sirop de inulină produsă pentru un anumit an de comercializare, destinată fabricării de către sector a unuia dintre produsele enumerate la articolul 55 alineatul (2).8. „Zahăr excedentar”, „izoglucoză excedentară” și „sirop de inulină excedentar” înseamnă orice cantitate de zahăr, izoglucoză sau sirop de inulină produsă pentru un anumit an de comercializare, care depășește cantitățile menționate la punctele 5, 6 și 7.9. „Sfeclă de zahăr căreia i se aplică o cotă” înseamnă orice sfeclă de zahăr prelucrată în zahăr căruia i se aplică o cotă.10. „Contract de livrare” înseamnă contract încheiat între vânzător și întreprindere în scopul livrării sfeclei de zahăr destinate fabricării zahărului.11. „Acord sectorial” înseamnă una dintre următoarele:(a) un acord încheiat la nivelul Uniunii, înaintea încheierii oricărui contract de livrare, între un grup de organizații naționale de întreprinderi, pe de o parte, și un grup de organizații naționale de vânzători, pe de altă parte;(b) un acord încheiat, înaintea încheierii oricărui contract de livrare, între întreprinderi sau o organizație de întreprinderi recunoscută de statul membru în cauză, pe de o parte, și o asociație de vânzători recunoscută, de asemenea, de statul membru în cauză, pe de altă parte;(c) în absența acordurilor menţionate la litera (a) sau (b), dispozițiile dreptului societăților comerciale sau ale dreptului cooperativelor, cu condiția să reglementeze livrările de sfeclă de zahăr de către acționarii sau membrii unei societăți sau ai unei cooperative producătoare de zahăr;(d) în absența acordurilor menţionate la litera (a) sau (b), aranjamentele existente înaintea încheierii oricărui contract de livrare, cu condiția ca vânzătorii care acceptă aranjamentul să furnizeze cel puțin 60% din totalul de sfeclă achiziționat de întreprindere pentru fabricarea zahărului în una sau mai multe fabrici.12. „Rafinărie cu activitate permanentă” înseamnă o unitate de producție:-  al cărei singur domeniu de activitate îl constituie rafinarea zahărului brut din trestie importat sau-  care a rafinat, în anul de comercializare 2004/2005, o cantitate de cel puțin 15 000 de tone de zahăr brut din trestie importat.Partea III: Definiții privind sectorul hameiului1. „Hamei” înseamnă inflorescențe uscate, denumite și conuri, ale plantei (femelă) a hameiului cățărător ( Humulus lupulus ); aceste inflorescențe de culoare verde-galbenă, de formă ovală, sunt prevăzute cu un peduncul și cea mai mare dimensiune a lor variază în general de la 2 la 5 cm.2. „Pudră de hamei” înseamnă produsul obținut prin măcinarea hameiului și care conține toate elementele naturale ale acestuia.3. „Pulbere de hamei cu un conținut mai mare de lupulină” înseamnă produsul obținut din măcinarea hameiului, după eliminarea mecanică a unei părți din frunze, tulpini, bractee și axele centrale ale inflorescențelor.4. „Extract de hamei” înseamnă produsele concentrate obținute prin acțiunea unui solvent asupra hameiului sau pulberii de hamei.5. „Mixtură de produse din hamei” înseamnă amestecul de două sau mai multe produse menționate la punctele 1-4.Partea IV: Definiții privind sectorul vitivinicolTermeni legați de vița-de-vie1. „Defrișare” înseamnă eliminarea completă a butucilor de viță aflați pe o suprafaţă cultivată cu viță-de-vie.2. „Plantare” înseamnă fixarea definitivă a răsadurilor de viță-de-vie sau a unor porțiuni de răsaduri de viță-de-vie, altoite sau nu, în vederea producerii de struguri sau a unei culturi de viță-mamă pentru altoi.3. „Supraaltoire” înseamnă altoirea unei vițe-de-vie care a mai făcut obiectul unei altoiri.Termeni legați de produse4. „Struguri proaspeți” înseamnă fructul viței-de-vie utilizat în vinificație, bine copt sau chiar ușor stafidit, care poate fi zdrobit sau presat prin mijloace obișnuite în vinificație și care poate produce spontan o fermentație alcoolică.5. „Must de struguri proaspăt, cu fermentația oprită prin adaos de alcool” înseamnă un produs care:(a) are un titru alcoolic existent de minimum 12% vol. și de maximum 15% vol.;(b) se obține prin adaos la un must de struguri nefermentat, care are un titru alcoolic natural de cel puțin 8,5% vol. și care provine exclusiv din soiurile de struguri de vinificație care pot fi clasificate conform articolului 166 alineatul (2):(i) fie de alcool neutru de origine vinicolă, inclusiv alcool obținut prin distilarea strugurilor stafidiți, având un titru alcoolic existent de cel puțin 96% vol.;(ii) fie a unui produs nerectificat provenit din distilarea vinului și având un titru alcoolic existent de cel puțin 52% vol. și de cel mult 80% vol.6. „Suc de struguri” înseamnă produsul lichid nefermentat, dar fermentabil, care:(a) se obține prin tratare corespunzătoare, datorită căreia devine potrivit pentru consum ca atare;(b) se obține din struguri proaspeți sau din must de struguri sau prin reconstituire. Atunci când se obține prin reconstituire, se reconstituie din must de struguri concentrat sau din suc de struguri concentrat.Este permis un titru alcoolic existent pentru sucul de struguri de cel mult 1% vol.7. „Suc de struguri concentrat” înseamnă sucul de struguri necaramelizat obținut prin deshidratarea parțială a sucului de struguri realizată prin orice altă metodă autorizată în afară de încălzirea pe foc direct, astfel încât indicele refractometric, determinat la temperatura de 20°C de refractometrul utilizat conform unei metode care urmează a fi stabilită, să nu fie mai mic de 50,9%.Este permis un titru alcoolic existent pentru sucul de struguri concentrat de cel mult 1% vol.8. „Drojdii de vin” înseamnă reziduul:(a) care se depune în recipientele care conțin vin, după fermentare, în timpul stocării sau după tratarea autorizată;(b) obținut din filtrarea sau centrifugarea produsului menționat la litera (a);(c) care se depune în recipientele care conțin must de struguri în timpul stocării sau după tratarea autorizată; sau(d) obținut din filtrarea sau centrifugarea produsului menționat la litera (c).9. „Marc de struguri” înseamnă reziduul din tescuirea strugurilor proaspeți, fermentat sau nu.10. „Piquette” înseamnă un produs obținut:(a) prin fermentarea marcului virgin de struguri macerat în apă; sau(b) prin extragerea cu apă a marcului de struguri fermentat.11. „Vin îmbogățit cu alcool prin distilare” înseamnă un produs care:(a) are un titru alcoolic volumic existent de minimum 18% vol. și de maximum 24% vol.;(b) este obţinut în exclusivitate prin adăugarea, la un vin care nu conține zahăr rezidual, a unui produs nerectificat provenind din distilarea vinului și care are un titru alcoolic existent de maximum 86% vol.; sau(c) are o aciditate volatilă maximă de 1,5 g/l, exprimată ca acid acetic.12. „Producție de vin” înseamnă:(a) mustul de struguri;(b) vinul sau(c) amestecul de musturi de struguri și/sau de vinuri cu diferite caracteristici,destinate obținerii unui anumit tip de vin spumant.Tăria alcoolică13. „Titru alcoolic volumic existent” înseamnă numărul de volume de alcool pur la o temperatură de 20°C cuprinse în 100 volume din produsul respectiv la acea temperatură.14. „Titru alcoolic volumic în potențial” înseamnă numărul volumelor de alcool pur, la o temperatură de 20°C, care poate fi obținut prin fermentarea totală a zahărului conținut în 100 volume de produs la acea temperatură.15. „Titru alcoolic volumic total” înseamnă suma titrelor alcoolice existente şi în potențial.16. „Titru alcoolic volumic natural” înseamnă titrul alcoolic volumic total al produsului înainte de orice îmbogățire.17. „Titru alcoolic masic existent” înseamnă numărul kilogramelor de alcool pur conținute în 100 kg de produs.18. „Titru alcoolic masic în potențial” înseamnă numărul kilogramelor de alcool pur care pot fi produse prin fermentaţia totală a zahărului conţinut în 100 kg de produs.19. „Titru alcoolic masic total” înseamnă suma titrelor alcoolice existente şi în potențial.Partea V: Definiții privind sectorul cărnii de vită și mânzat1. „Animale bovine” înseamnă animalele domestice vii din specia bovine clasificate la codurile NC 0102 10, 0102 90 05 - 0102 90 79.2. „Bovine adulte” înseamnă bovinele a căror greutate în viu depășește 300 de kilograme.Partea VI: Definiții privind sectorul laptelui și al produselor lactateÎn sensul aplicării contingentului tarifar pentru unt de origine neozeelandeză, expresia „fabricat direct din lapte sau din smântână” nu exclude untul fabricat din lapte sau smântână, fără a se face apel la alte materiale stocate, după un procedeu unic, autonom și neîntrerupt, care poate presupune trecerea smântânii printr-un stadiu de concentrare a materiei grase butirice și/sau de fracționare a acestei materii grase.Partea VII: Definiții privind sectorul ouălor1. „Ouă cu coajă” înseamnă ouă de păsări de curte, în coajă, proaspete, conservate sau fierte, altele decât ouăle pentru incubație specificate la punctul 2.2. „Ouă pentru incubație” înseamnă ouăle de păsări de curte destinate incubației.3. „Produse integrale” înseamnă ouă de păsări, fără coajă, cu sau fără adaos de zahăr sau de alți îndulcitori, adecvate consumului uman.4. „Produse separate” înseamnă gălbenușuri de ouă de păsări, cu sau fără adaos de zahăr sau de alți îndulcitori, adecvate consumului uman.Partea VIII: Definiții privind sectorul cărnii de pasăre1. „Păsări de curte vii” înseamnă găini, rațe, gâște, curcani și bibilici, vii, fiecare cântărind peste 185 de grame.2. „Pui” înseamnă găini, rațe, gâște, curcani și bibilici, vii, fiecare cântărind cel mult 185 de grame.3. „Păsări sacrificate” înseamnă găini, rațe, gâște, curcani și bibilici, moarte, întregi, cu sau fără măruntaie.4. „Produse derivate” înseamnă următoarele:(a) produsele menționate în anexa I partea XX litera (a);(b) produsele menționate în anexa I partea XX litera (b), cu excepția păsărilor de curte sacrificate și a organelor comestibile, cunoscute ca „bucăți de carne de pasăre”;(c) organe comestibile menționate în anexa I partea XX litera (b);(d) produsele menționate în anexa I partea XX litera (c);(e) produsele menționate în anexa I partea XX literele (d) și (e);(f) produsele menționate în anexa I partea XX litera (f), altele decât produsele clasificate la codurile NC 1602 20 11 şi 1602 20 19.Partea IX: Definiții privind sectorul apicol1. „Miere” înseamnă substanța dulce naturală produsă de albinele din specia Apis mellifera din nectarul de plante sau din secrețiile care provin din părțile vii ale plantelor sau din excreții produse pe acestea de către insectele care se hrănesc cu seva plantelor, pe care le colectează, le transformă prin combinarea cu substanțe proprii speciale, le depun, le deshidratează, le depozitează și le lasă la maturat în fagurii stupului.Principalele tipuri de miere sunt următoarele:(a) în funcție de origine:(i) miere din flori sau miere din nectar: mierea obținută din nectarul plantelor;(ii) miere extraflorală: mierea obținută în principal din excrețiile lăsate pe părțile vii ale plantelor de către insectele care se hrănesc cu seva plantelor ( Hemiptera ) sau din secrețiile care provin din părțile vii ale plantelor;(b) în funcție de modul de producere și/sau de prezentare:(iii) miere cu fagure: mierea depozitată de albine în celulele fagurilor fără larve, nou construiți, sau pe pereții subțiri ai structurii fagurelui construiți numai din ceară de albine și vândută în faguri întregi sigilați sau în secțiuni de astfel de faguri;(iv) miere cu bucăți de fagure sau fagure cu miere: mierea care conține una sau mai multe bucăți de fagure;(v) miere drenată: mierea obținută prin drenarea fagurilor fără larve deschiși;(vi) miere centrifugată: mierea obținută din centrifugarea fagurilor fără larve deschiși;(vii) miere presată: mierea obținută din presarea fagurilor fără larve, cu sau fără încălzire moderată de maximum 45ºC;(viii) miere filtrată: mierea obținută prin eliminarea materiilor străine organice sau anorganice, într-un mod care duce la eliminarea unei cantități semnificative de polen.„Mierea destinată industriei” înseamnă o miere:(a) care poate fi utilizată în scopuri industriale sau ca ingredient în alte produse alimentare destinate a fi prelucrate și(b) care poate:-  să prezinte un gust sau un miros diferit sau-  să fi început să fermenteze sau să fi fermentat sau-  să fi fost supraîncălzită.2. „Produse apicole” înseamnă mierea, ceara de albine, lăptișorul de matcă, propolisul sau polenul.ANEXA IV CALITATEA STANDARD PENTRU OREZ ŞI ZAHĂR MENŢIONATĂ LA ARTICOLUL 8 ALINEATELE (1) şi (3)A. Calitatea standard pentru orezul nedecorticatOrezul nedecorticat de calitate standard trebuie:(a) să fie de calitate bună şi vandabilă și să nu aibă miros;(b) să aibă o umiditate de cel mult 13%;(c) să aibă un randament al orezului albit de 63% boabe întregi în greutate (cu o toleranță de 3% boabe fără vârf) cu următoarele procentaje, în greutate, de boabe de orez albit care nu sunt de calitate ireproșabilă:boabe albicioase de orez nedecorticat clasificat la codurile NC 1006 10 27 şi NC 1006 10 98 | 1,5% |boabe albicioase de orez nedecorticat clasificat la alte coduri decât NC 1006 10 27 şi NC 1006 10 98: | 2,0% |boabe striate cu roșu | 1,0% |boabe cu pete mici | 0,50% |boabe pătate | 0,25% |boabe galbene | 0,02% |boabe de culoarea ambrei | 0,05% |B. Calitatea standard pentru zahărI. Calitatea standard pentru sfecla de zahărSfecla de calitate standard:(a) este de calitate bună și vandabilă;(b) are un conținut în zahăr de 16% la punctul de recepție.II. Calitatea standard pentru zahărul alb1. Zahărul alb de calitate standard are următoarele caracteristici:(a) este de o calitate bună, autentică și vandabilă; este uscat, sub formă de cristale granulate omogene care curg liber;(b) gradul minim de polarizare: 99,7;(c) conținutul maxim de umiditate: 0,06%;(d) conținut maxim de zahăr invertit: 0,04%;(e) numărul de puncte stabilit la punctul 2 nu depășește 22 și nici nu depășește:15 pentru conținutul de cenușă;9 pentru tipul de culoare, stabilit prin metoda Institutului pentru tehnologie agricolă din Brunswick (denumită în continuare, „metoda Brunswick”);6 pentru culoarea soluției, stabilită prin metoda Comisiei internaționale pentru uniformizarea metodelor de analiză a zahărului (International Commission for Uniform Methods of Sugar Analysis) (denumită în continuare „metoda ICUMSA”).2. Un punct corespunde cu:(a) 0,0018% conținut de cenușă, stabilit prin metoda ICUMSA la 28º Brix;(b) 0,5 unități de tip de culoare, stabilite prin metoda Brunswick;(c) 7,5 unități ale culorii soluției, stabilite prin metoda ICUMSA.3. Metodele pentru stabilirea factorilor menționați la punctul 1 sunt cele utilizate pentru stabilirea factorilor din cadrul măsurilor de intervenție.III. Calitatea standard pentru zahărul brut1. Zahărul brut de calitate standard este zahărul cu un randament în zahăr alb de 92%.2. Randamentul zahărului brut din sfeclă de zahăr se calculează prin scăderea din gradul de polarizare a zahărului respectiv:(a) a procentajului conținutului de cenușă, înmulțit cu patru;(b) a procentajului conținutului de zahăr invertit, înmulțit cu doi;(c) a numărului 1.3. Randamentul zahărului brut din trestie de zahăr se calculează scăzând 100 din gradul de polarizare a zahărului respectiv înmulțit cu doi.ANEXA V GRILELE UNIUNII DE CLASIFICARE A CARCASELOR PREVĂZUTE LA ARTICOLUL 34A. Grila Uniunii de clasificare a carcaselor de bovine adulteI. DefinițiiPrin următoarele se înțelege:1. „carcasă”: întregul corp al unui animal sacrificat, astfel cum se prezintă după sângerare, eviscerare și jupuire;2. „semicarcasă”: produsul obținut prin separarea carcasei menționate la punctul 1, după un plan de simetrie, prin mijlocul fiecărei vertebre cervicale, dorsale, lombare și sacrale și prin mijlocul sternului și al simfizei ischiopubiene.II. CategoriiCarcasele sunt împărțite în următoarele categorii:A: carcase de masculi tineri necastrați cu vârsta mai mică de doi ani;B: carcase ale altor masculi necastrați;C: carcase de masculi castrați;D: carcase de femele care au fătat;E: carcase ale altor femele.III. ClasificareCarcasele se clasifică în urma evaluării succesive a:1. Conformației, definite după cum urmează:Dezvoltarea profilurilor carcasei, în special ale părților esențiale ale acesteia (pulpă superioară, spinare, spată)Clasa de conformație | Descriere |S Superioară | Toate profilurile foarte convexe; dezvoltare excepțională a musculaturii (tipul de carcasă cu mușchi dublu) |E Excelentă | Toate profilurile de la convexe până la foarte convexe; dezvoltare excepțională a musculaturii |U Foarte bună | Profiluri în general convexe, dezvoltare foarte bună a musculaturii |R Bună | Profiluri în general convexe; dezvoltare bună a musculaturii |O Destul de bună | Profiluri de la drepte la concave; dezvoltare medie a musculaturii |P Redusă | Toate profilurile de la concave până la foarte concave; dezvoltare slabă a musculaturii |2. Stratul de grăsime, definit după cum urmează:Cantitatea de grăsime de pe suprafața exterioară a carcasei și din cavitatea toracicăClasa de grăsime | Descriere |1 redusă | Lipsă până la un strat redus de grăsime |2 subțire | Strat subțire de grăsime, carne vizibilă aproape peste tot |3 medie | Carne, cu excepția pulpei și spatei, acoperită de grăsime aproape peste tot, depuneri subțiri de grăsime în cavitatea toracică |4 ridicată | Carne acoperită de grăsime, dar pulpa și spata sunt încă vizibile parțial, anumite depuneri distincte de grăsime în cavitatea toracică |5 foarte ridicată | Întreaga carcasă acoperită de grăsime; depuneri mari în cavitatea toracică |IV. PrezentareCarcasele și semicarcasele se prezintă:1. fără cap și fără labele picioarelor; capul se separă de carcasă la articulația atloido-occipitală, iar piciorul se separă de la articulația carpometacarpiană sau tarsometatarsiană,2. fără organele din cavitățile toracică și abdominală, cu sau fără rinichi, grăsime renală și grăsime pelviană,3. fără organele sexuale și mușchii aferenți și fără uger sau grăsimea din zona mamară.V. Clasificare şi identificareAbatoarele autorizate în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 853/2004 al Parlamentului European şi al Consiliului[46] iau măsurile necesare pentru a se asigura că toate carcasele sau jumătățile de carcasă care provin de la bovinele adulte sacrificate în respectivele abatoare și care poartă marca sanitară prevăzută de articolul 5 alineatul (2) coroborat cu anexa I secţiunea I capitolul III din Regulamentul (CE) nr. 854/2004 al Parlamentului European și al Consiliului[47] sunt clasificate și identificate în conformitate cu grila Uniunii.Înainte de identificarea prin marcare, statele membre pot acorda autorizații pentru eliminarea grăsimii externe de pe carcase sau de pe jumătățile de carcasă, în cazul în care acest lucru este justificat de stratul de grăsime.B. Grila Uniunii de clasificare a carcaselor de porcI. Definiție„carcasă”: corpul unui porc după sacrificare, sângerare și eviscerare, întreg sau separat de-a lungul liniei mediane.II. ClasificareCarcasele sunt clasificate în funcție de conținutul lor estimativ de carne slabă și sunt împărțite în următoarele categorii:Clase | Procentul de carne slabă din greutatea carcasei |S | 60 sau peste (*) |E | 55 sau peste |U | 50 sau peste dar să nu depășească 55 |R | 45 sau peste dar să nu depășească 50 |O | 40 sau peste dar să nu depășească 45 |P | sub 40 |(*) [Statele membre pot introduce, pentru porcii sacrificați pe teritoriul lor, o clasă separată de 60% sau peste 60% de carne slabă marcată prin litera S.] |III. PrezentareCarcasele se prezintă fără limbă, păr, copite, organe genitale, osânză, rinichi și diafragmă.IV. Conținutul de carne slabă1. Conținutul de carne slabă este evaluat prin metode de clasificare autorizate de Comisie. Sunt autorizate exclusiv metodele de evaluare cunoscute din punct de vedere statistic pe baza unor măsurători fizice ale uneia sau mai multor părți anatomice ale carcasei de porc. Autorizarea metodelor de clasificare se face sub rezerva respectării unei toleranțe maxime de eroare statistică în evaluare.2. Cu toate acestea, valoarea comercială a carcaselor nu este determinată exclusiv de conținutul estimativ de carne slabă.V. Identificarea carcaselorCu excepția cazului în care Comisia prevede altfel, carcasele clasificate se identifică prin marcare în conformitate cu grila Uniunii.C. Grila Uniunii de clasificare a carcaselor de oaieI. DefinițiePentru termenii „carcasă” și „semicarcasă” se aplică definițiile prevăzute la punctul A.I.II. CategoriiCarcasele sunt împărțite în următoarele categorii:A: carcase de ovine cu vârsta sub 12 luni;B: carcasele celorlalte ovine.III. ClasificareCarcasele se clasifică prin aplicarea dispozițiilor de la punctul A.III mutatis mutandis . Cu toate acestea, termenul de „rotund” de la punctul A.III.1 și din rândurile 3 și 4 din tabelul de la punctul A.III.2 se înlocuiește cu termenul „sfert superior”.IV. PrezentareCarcasele și semicarcasele se prezintă fără cap (separat la articulația atlantooccipitală), fără picioare (separate la articulația carpometacarpiană sau tarsometatarsiană), fără coadă (separată între a șasea și a șaptea vertebră caudală), fără uger, fără organe genitale, fără ficat și fără măruntaie. Rinichii și grăsimea perirenală sunt incluse în carcasă.V. Identificarea carcaselorCarcasele și semicarcasele clasificate se identifică prin marcare în conformitate cu grila Uniunii.ANEXA VICOTE NAŢIONALE ŞI REGIONALE DE PRODUCŢIE A ZAHĂRULUI, IZOGLUCOZEI ŞI SIROPULUI DE INULINĂ MENŢIONATE LA ARTICOLUL 50 începând cu anul de comercializare 2010/2011(în tone)State membre sau regiuni (1) | Zahăr (2) | Izoglucoză (3) | Sirop de inulină (4) |Belgia | 676 235,0 | 114 580,2 | 0 |Bulgaria | 0 | 89 198,0 |Republica Cehă | 372 459,3 |Danemarca | 372 383,0 |Germania | 2 898 255,7 | 56 638,2 |Irlanda | 0 |Grecia | 158 702,0 | 0 |Spania | 498 480,2 | 53 810,2 |Franţa (metropolitană) | 3 004 811,15 | 0 |Departamentele franceze de peste mări | 432 220,05 |Italia | 508 379,0 | 32 492,5 |Letonia | 0 |Lituania | 90 252,0 |Ungaria | 105 420,0 | 220 265,8 |Ţările de Jos | 804 888,0 | 0 | 0 |Austria | 351 027,4 |Polonia | 1 405 608,1 | 42 861,4 |Portugalia (continentală) | 0 | 12 500,0 |Regiunea Autonomă Azore | 9 953,0 |România | 104 688,8 | 0 |Slovenia | 0 |Slovacia | 112 319,5 | 68 094,5 |Finlanda | 80 999,0 | 0 |Suedia | 293 186,0 |Regatul Unit | 1 056 474,0 | 0 |TOTAL | 13 336 741,2 | 690 440,8 | 0 |ANEXA VII NORME DETALIATE PRIVIND TRANSFERUL DE COTE DE ZAHĂR SAU DE IZOGLUCOZĂ ÎN CONFORMITATE CU ARTICOLUL 53 IÎn sensul prezentei anexe:(a) „fuziune de întreprinderi” înseamnă reuniunea într-o întreprindere unică a două sau mai multe întreprinderi;(b) „înstrăinarea unei întreprinderi” înseamnă transferarea sau absorbția patrimoniului unei întreprinderi beneficiare de cote, în beneficiul uneia sau mai multor întreprinderi;(c) „înstrăinarea unei fabrici” înseamnă transferarea proprietății unei unități tehnice cu toate instalațiile necesare fabricării produsului în cauză uneia sau mai multor întreprinderi, antrenând absorbția parțială sau totală a producției întreprinderii care își transferă proprietatea;(d) „închirierea unei fabrici” înseamnă contractul de închiriere al unei unități tehnice cu toate instalațiile necesare fabricării zahărului, în vederea exploatării sale, încheiat pe o durată de cel puțin trei ani de comercializare consecutivi, și pe care părțile se angajează să nu îl rezilieze înaintea celui de-al treilea an, cu o întreprindere stabilită în același stat membru unde este localizată și fabrica în cauză dacă, după ce închirierea produce efecte, întreprinderea care ia în chirie fabrica de mai sus poate fi considerată ca o singură întreprindere producătoare de zahăr pentru toată producția.II1. Fără a aduce atingere punctului 2, în caz de fuziune sau de înstrăinare a întreprinderii producătoare de zahăr și în cazul înstrăinării fabricii producătoare de zahăr, cotele sunt modificate după cum urmează:(a) în cazul fuziunii de întreprinderi producătoare de zahăr, statul membru atribuie întreprinderii rezultate din fuziune o cotă egală cu suma cotelor atribuite anterior fuziunii întreprinderilor producătoare de zahăr în cauză;(b) în cazul înstrăinării unei întreprinderi producătoare de zahăr, statul membru atribuie pentru producția de zahăr întreprinderii înstrăinătoare cota întreprinderii înstrăinate sau, dacă sunt mai multe întreprinderi înstrăinătoare, atribuirea se face în proporția cantităților de producție de zahăr absorbit de fiecare dintre ele;(c) în cazul înstrăinării unei fabrici de zahăr, statul membru diminuează cota întreprinderii care transferă proprietatea fabricii și mărește cota întreprinderii sau întreprinderilor producătoare de zahăr care cumpără fabrica în cauză, prin cantitatea dedusă proporțional cu producția absorbită.2. Dacă o parte a producătorilor de sfeclă de zahăr sau de trestie de zahăr direct afectați de una din operațiunile menționate la punctul 1 își manifestă expres voința de a livra sfecla sau trestia de zahăr unei întreprinderi producătoare de zahăr care nu a făcut parte din aceste operațiuni, statul membru poate efectua atribuirea în funcție de cantitatea de producție absorbită de întreprinderea către care aceștia intenționează să își livreze sfecla și trestia de zahăr.3. În cazul încetării activității, în alte condiții decât cele menționate la punctul 1:(a) a unei întreprinderi producătoare de zahăr;(b) a uneia sau a mai multor fabrici ale unei întreprinderi producătoare de zahăr,statul membru poate atribui partea din cotele în cauză uneia sau mai multor întreprinderi producătoare de zahăr.De asemenea, în cazul menționat la primul paragraf litera (b), dacă o parte din producătorii în cauză își manifestă expres voința de a-și livra sfecla sau trestia de zahăr unei anumite întreprinderi producătoare de zahăr, statul membru poate atribui partea de cote corespondente acestor sfecle sau trestii de zahăr întreprinderii căreia îi este destinată livrarea produselor.4. În cazul în care se face uz de derogarea menționată la articolul 43 alineatul (6), statul membru în cauză poate cere producătorilor de sfeclă de zahăr și întreprinderilor producătoare de zahăr vizaţi de respectiva derogare să prevadă în acordurile lor sectoriale clauze speciale în vederea aplicării de către statul membru a dispozițiilor punctelor 2 și 3 din prezenta secţiune.5. În caz de închiriere a unei fabrici care aparține unei întreprinderi producătoare de zahăr, statul membru poate diminua cota întreprinderii care dă în locație această fabrică și poate atribui partea de cotă întreprinderii care ia în locație fabrica pentru a produce zahăr.În cazul în care contractul de închiriere este reziliat pe durata perioadei de comercializare de trei ani menționată la punctul I litera (d), adaptarea cotei efectuate în virtutea primului paragraf de la prezentul punct este anulată retroactiv de către statul membru de la data la care acesta a produs efecte. Cu toate acestea, în cazul în care contractul încetează din motive de forță majoră, statul membru nu trebuie să anuleze adaptarea.6. În cazul în care o întreprindere producătoare de zahăr nu mai este în măsură să asigure respectarea obligațiilor sale care decurg din legislaţia Uniunii privind producătorii de sfeclă sau de trestie de zahăr în cauză și această situație a fost constatată de către autoritățile competente ale statului membru respectiv, acesta poate atribui, pentru unul sau mai mulți ani de comercializare, partea de cote în cauză uneia sau mai multor întreprinderi producătoare de zahăr proporțional cu volumul de producție absorbit.7. În cazul în care un stat membru atribuie unei întreprinderi producătoare de zahăr garanții de preț și de desfacere pentru transformarea sfeclei de zahăr în alcool etilic, statul respectiv poate atribui, în acord cu această întreprindere și cu producătorii de sfeclă în cauză, pentru unul sau mai mulți ani de comercializare, toate cotele sau o parte din cotele producției de zahăr unei sau mai multor întreprinderi.IIIÎn caz de fuziune sau de înstrăinare de întreprinderi producătoare de izoglucoză sau de înstrăinare a unei întreprinderi producătoare de izoglucoză, statul membru poate atribui cotele respective pentru producția de izoglucoză uneia sau mai multor întreprinderi, beneficiare sau nu de cote de producție.IVMăsurile luate în temeiul secțiunilor II și III nu pot interveni decât în cazul în care condițiile următoare sunt îndeplinite:(a) interesul fiecărei părți interesate este luat în considerare;(b) statul membru în cauză le consideră ca fiind de natură să amelioreze structura sectoarelor de producție de sfeclă sau de trestie de zahăr și de producție de zahăr;(c) vizează întreprinderile stabilite pe teritoriul pentru care cota este fixată în anexa VI.VÎn cazul în care fuziunea sau înstrăinarea intervine între 1 octombrie și 30 aprilie din anul următor, măsurile menționate în secțiunile II și III produc efecte pentru anul de comercializare în curs.În cazul în care fuziunea sau înstrăinarea intervine între 1 mai și 30 septembrie în același an, măsurile menționate în secțiunile II și III produc efecte în anul de comercializare următor.VIÎn cazul aplicării secțiunilor II și III, statele membre comunică Comisiei cotele modificate, în termen de 15 zile după expirarea termenului limită menționat în secțiunea V.ANEXA VIIICOTE NAȚIONALE PENTRU PRODUCȚIA DE LAPTE ȘI DE ALTE PRODUSE LACTATE MENȚIONATE LA ARTICOLUL 59[cantități (tone) pe o perioadă de douăsprezece luni pe stat membru]:Belgia | 36,91 |Bulgaria | 39,10 |Republica Cehă | 42,10 |Danemarca | 43,68 |Germania | 40,11 |Estonia | 43,10 |Grecia | 36,10 |Spania | 36,37 |Franța | 39,48 |Irlanda | 35,81 |Italia | 36,88 |Cipru | 34,60 |Letonia | 40,70 |Lituania | 39,90 |Luxemburg | 39,17 |Ungaria | 38,50 |Ţările de Jos | 42,36 |Austria | 40,30 |Polonia | 39,00 |Portugalia | 37,30 |România | 38,50 |Slovenia | 41,30 |Slovacia | 37,10 |Finlanda | 43,40 |Suedia | 43,40 |Regatul Unit | 39,70 |ANEXA X BUGETUL PENTRU PROGRAMELE DE SPRIJIN MENȚIONAT LA ARTICOLUL 136 ALINEATUL (1)În 1 000 EUR |Belgia | veau, viande de veau/kalfsvlees/Kalbfleisch |Bulgaria | месо от малки телета |Republica Cehă | Telecí |Danemarca | Lyst kalvekød |Germania | Kalbfleisch |Estonia | Vasikaliha |Grecia | μοσχάρι γάλακτος |Spania | Ternera blanca, carne de ternera blanca |Franţa | veau, viande de veau |Irlanda | Veal |Italia | vitello, carne di vitello |Cipru | μοσχάρι γάλακτος |Letonia | Teļa gaļa |Lituania | Veršiena |Luxemburg | veau, viande de veau/Kalbfleisch |Ungaria | Borjúhús |Malta | Vitella |Ţările de Jos | Kalfsvlees |Austria | Kalbfleisch |Polonia | Cielęcina |Portugalia | Vitela |România | carne de vițel |Slovenia | Teletina |Slovacia | Teľacie mäso |Finlanda | vaalea vasikanliha/ljust kalvkött |Suedia | ljust kalvkött |Regatul Unit | Veal |(B) Pentru carnea provenind de la bovine cu vârsta mai mare de 8 luni, dar mai mică de 12 luni [(litera de identificare a categoriei: Z)]:Țara de comercializare | Denumirile comerciale care trebuie utilizate |Belgia | jeune bovin, viande de jeune bovin/jongrundvlees/Jungrindfleisch |Bulgaria | Телешко месо |Republica Cehă | hovězí maso z mladého skotu |Danemarca | Kalvekød |Germania | Jungrindfleisch |Estonia | noorloomaliha |Grecia | νεαρό μοσχάρι |Spania | Ternera, carne de ternera |Franța | jeune bovin, viande de jeune bovin |Irlanda | rosé veal |Italia | vitellone, carne di vitellone |Cipru | νεαρό μοσχάρι |Letonia | jaunlopa gaļa |Lituania | Jautiena |Luxemburg | jeune bovin, viande de jeune bovin/Jungrindfleisch |Ungaria | Növendék marha húsa |Malta | Vitellun |Țările de Jos | rosé kalfsvlees |Austria | Jungrindfleisch |Polonia | młoda wołowina |Portugalia | Vitelão |România | carne de tineret bovin |Slovenia | meso težjih telet |Slovacia | mäso z mladého dobytka |Finlanda | vasikanliha/kalvkött |Suedia | Kalvkött |Regatul Unit | Beef |2. Denumirile comerciale menționate la punctul 1 pot fi completate printr-o indicație a numelui sau a denumirii bucăților de carne sau de organe în cauză.3. Denumirile comerciale enumerate pentru categoria V la subpunctul A din tabelul prevăzut la punctul 1 și orice denumire nouă derivată din aceste denumiri comerciale se utilizează numai atunci când sunt îndeplinite toate cerințele prevăzute în prezenta anexă.În special, termenii „veau”, „telecí”, „Kalb”, „μοσχάρι”, „ternera”, „kalv”, „veal”, „vitello”, „vitella”, „kalf”, „vitela” și „teletina” nu se utilizează într-o denumire comercială și nu sunt indicați pe eticheta cărnii provenind de la bovine cu vârsta mai mare de 12 luni.4. Condițiile menționate la punctul 1 nu se aplică cărnii de bovine pentru care a fost înregistrată o denumire de origine sau o indicație geografică protejată în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 510/2006 înainte de 29 iunie 2007.Partea II. Produse viticole(1) VinVinul este produsul obținut exclusiv prin fermentarea alcoolică totală sau parțială a strugurilor proaspeți, presați sau nu, sau a mustului de struguri.Vinul:(a) are, după tratamentele eventuale menționate în anexa XIII partea I secțiunea B, un titru alcoolic volumic existent de cel puțin 8,5% vol., cu condiția ca vinul să provină exclusiv din struguri recoltați în zonele vitivinicole A și B menționate în apendicele la prezenta anexă, și de cel puțin 9% vol. în alte zone vitivinicole;(b) are, prin derogare de la titrul alcoolic minim existent aplicabil în alte cazuri, atunci când are o denumire de origine protejată sau o indicație geografică protejată, după tratamentele eventuale menționate în anexa XIII partea I secțiunea B, un titru alcoolic existent de cel puțin 4,5% vol.;(c) are un titru alcoolic total de cel mult 15% vol. Cu toate acestea, prin derogare:-  limita maximă a titrului alcoolic total poate ajunge până la 20% vol. în cazul vinurilor care au fost obținute fără nicio îmbogățire, produse pe anumite suprafețe viticole din Uniune, care urmează să fie stabilite de Comisie prin intermediul unor acte delegate în temeiul articolului 162 alineatul (1);-  limita maximă a titrului alcoolic total poate depăși 15% vol. în cazul vinurilor cu denumire de origine protejată care au fost obținute fără îmbogățire;(d) are, sub rezerva unor derogări care ar putea fi adoptate de Comisie prin intermediul unor acte delegate în temeiul articolului 162 alineatul (1), un conținut total de aciditate, exprimat în acid tartric, de cel puțin 3,5 grame la litru sau 46,6 miliechivalenți la litru.„Retsina” este vinul produs doar pe teritoriul geografic al Greciei din mustul de struguri tratat cu rășină de pin din Alep. Utilizarea rășinii de pin din Alep nu este permisă decât pentru obținerea vinului „Retsina” în condițiile stabilite prin dispozițiile de drept intern în vigoare în Grecia.Prin derogare de la dispozițiile literei (b), „Tokaji eszencia” și „Tokajská esencia” sunt considerate vinuri.Cu toate acestea, fără a aduce atingere dispozițiilor articolului 163 alineatul (2), statele membre pot permite utilizarea termenului „vin” în cazul în care:(a) acesta este însoțit de denumirea unui fruct sub formă de denumire compusă, pentru a comercializa produsele obținute prin fermentarea altor fructe decât strugurii; sau(b) face parte dintr-o denumire compusă.Trebuie evitată orice confuzie cu produsele care corespund categoriilor de vin din prezenta anexă.(2) Vin nou aflat încă în fermentațieVinul nou aflat încă în fermentație este produsul a cărui fermentație alcoolică nu s-a încheiat și care nu este încă separat de drojdie.(3) Vin licorosVinul licoros este un produs:(a) care are un titru alcoolic existent de cel puțin 15% vol. și de cel mult 22% vol.;(b) care are un titru alcoolic total de cel puțin 17,5% vol., cu excepția anumitor vinuri licoroase cu denumiri de origine sau indicații geografice care figurează pe o listă ce urmează să fie întocmită de Comisie prin intermediul unor acte delegate în temeiul articolului 162 alineatul (1);(c) care se obține din:-  must de struguri parțial fermentat;-  vin;-  amestecul produselor menționate anterior;-  must de struguri sau un amestec al acestuia cu vin, în cazul anumitor vinuri licoroase cu denumire de origine protejată sau indicație geografică protejată care urmează să fie stabilite de Comisie prin intermediul unor acte delegate în temeiul articolului 162 alineatul (1);(d) care are un titru alcoolic natural inițial de cel puțin 12% vol., cu excepția anumitor vinuri licoroase cu denumire de origine protejată sau indicație geografică protejată care figurează pe o listă ce urmează să fie întocmită de Comisie prin intermediul unor acte delegate în temeiul articolului 162 alineatul (1);(e) la care s-au adăugat următoarele:(i) individual sau în amestec:-  alcool neutru de origine viticolă, inclusiv alcoolul obținut prin distilarea strugurilor stafidiți, având un titru alcoolic existent de cel puțin 96 % vol.;-  distilat de vin sau de struguri stafidiți, având un titru alcoolic existent de cel puțin 52% vol. și cel mult 86 % vol.;(ii) împreună cu unul sau mai multe dintre produsele următoare, dacă este cazul:-  must de struguri concentrat;-  un amestec al unuia dintre produsele prevăzute la litera (e) punctul (i) cu un must de struguri prevăzut la litera (c) prima și a patra liniuță;(f) la care, prin derogare de la litera (e), s-au adăugat, în cazul anumitor vinuri licoroase cu denumire de origine protejată sau indicație geografică protejată care figurează pe o listă ce urmează să fie întocmită de Comisie prin intermediul unor acte delegate în temeiul articolului 162 alineatul (1):(i) oricare dintre produsele enumerate la litera (e) punctul (i), individual sau în amestec sau(ii) unul sau mai multe dintre produsele următoare:-  alcool de vin sau de struguri stafidiți, cu un titru alcoolic existent de cel puțin 95% vol. și de cel mult 96% vol.;-  rachiu de vin sau de marc de struguri, cu un titru alcoolic existent de cel puțin 52% vol. și de cel mult 86% vol.;-  rachiu de struguri stafidiți, cu un titru alcoolic existent de cel puțin 52% vol. și de cel mult 94,5% vol. și(iii) unul sau mai multe dintre produsele următoare, dacă este cazul:-  must de struguri parțial fermentat obținut din struguri stafidiți;-  must de struguri concentrat obținut prin acțiunea focului direct, care corespunde, cu excepția acestei operațiuni, definiției de must de struguri concentrat;-  must de struguri concentrat;-  un amestec al unuia dintre produsele enumerate la litera (f) punctul (ii) cu un must de struguri menționat la litera (c) prima și a patra liniuță.(4) Vin spumantVinul spumant este un produs:(a) obținut prin fermentație alcoolică primară sau secundară:-  din struguri proaspeți;-  din must de struguri sau-  din vin;(b) care, la deschiderea recipientului, degajă dioxid de carbon provenit exclusiv din fermentație;(c) care, conservat la o temperatură de 20°C în recipiente închise, prezintă o suprapresiune de minimum 3 bari, datorită dioxidului de carbon în soluție și(d) pentru care titrul alcoolic total al producției de vin nu trebuie să fie mai mic de 8,5% vol.(5) Vin spumant de calitateVinul spumant de calitate este un produs:(a) obținut prin fermentație alcoolică primară sau secundară:-  din struguri proaspeți;-  din must de struguri sau-  din vin;(b) care, la deschiderea recipientului, degajă dioxid de carbon provenit exclusiv din fermentație;(c) care, conservat la o temperatură de 20°C în recipiente închise, prezintă o suprapresiune de minimum 3,5 bari, datorită dioxidului de carbon în soluție și(d) pentru care titrul alcoolic total al producției de vin nu trebuie să fie mai mic de 9% vol.(6) Vin spumant de calitate de tip aromatVinurile spumante de calitate de tip aromat sunt vinurile spumante de calitate:(a) care sunt obținute numai prin utilizarea exclusivă, la alcătuirea producției de vin, a mustului de struguri sau a mustului de struguri parțial fermentat, care provin din anumite soiuri de struguri de vinificație incluse pe o listă ce urmează să fie întocmită de Comisie prin intermediul unor acte delegate în temeiul articolului 162 alineatul (1).Vinurile spumante de calitate de tip aromat produse în mod tradițional prin utilizarea vinurilor la alcătuirea producției de vin sunt stabilite de Comisie prin intermediul unor acte delegate în temeiul articolului 162 alineatul (1);(b) care, conservate la o temperatură de 20°C în recipiente închise, prezintă o suprapresiune de minimum 3 bari, datorită dioxidului de carbon în soluție;(c) al căror titru alcoolic existent nu poate fi mai mic de 6% vol. și(d) al căror titru alcoolic total nu poate fi mai mic de 10 % vol.(7) Vin spumosVinul spumos este un produs care:(a) se obține din vin fără denumire de origine protejată sau indicație geografică protejată;(b) degajă, la deschiderea recipientului, dioxid de carbon provenind total sau parțial dintr-un adaos al acestui gaz și(c) prezintă, atunci când este conservat la 20°C în recipiente închise, o suprapresiune de minimum 3 bari datorată dioxidului de carbon în soluție.(8) Vin petiantVinul petiant este un produs care:(a) se obține din vin, cu condiția ca acesta să aibă un titru alcoolic total de cel puțin 9% vol.;(b) are un titru alcoolic existent de cel puțin 7% vol.;(c) prezintă, dacă este conservat la 20°C în recipiente închise, o suprapresiune datorată dioxidului de carbon endogen în soluție de minimum 1 bar și maximum 2,5 bari și(d) este prezentat în recipiente de 60 litri sau mai mici.(9) Vin perlantVinul perlant este un produs care:(a) se obține din vin;(b) are un titru alcoolic existent de cel puțin 7% vol. și un titru alcoolic total de cel puțin 9% vol.;(c) prezintă, dacă este conservat la 20°C în recipiente închise, o suprapresiune, datorată dioxidului de carbon în soluție total sau parțial adăugat, de minimum 1 bar și maximum 2,5 bari și(d) este prezentat în recipiente de 60 litri sau mai mici.(10) Must de struguriMustul de struguri este produsul lichid obținut în mod natural sau prin procedee fizice din struguri proaspeți. Este permis un titru alcoolic existent al mustului de struguri de cel mult 1% vol.(11) Must de struguri parțial fermentatMustul de struguri parțial fermentat este produsul obținut din fermentarea unui must de struguri, care are un titru alcoolic existent mai mare de 1 % vol. și mai mic decât trei cincimi din titrul său alcoolic volumic total.(12) Must de struguri parțial fermentat extras din struguri stafidițiMustul de struguri parțial fermentat extras din struguri stafidiți este produsul obținut prin fermentarea parțială a mustului de struguri obținut din struguri stafidiți, al cărui conținut total de zahăr înainte de fermentare este de cel puțin 272 de grame la litru și al cărui titru alcoolic existent și natural nu trebuie să fie mai mic de 8% vol. Cu toate acestea, anumite vinuri care urmează să fie stabilite de Comisie prin intermediul unor acte delegate în temeiul articolului 162 alineatul (1) și care îndeplinesc aceste cerințe nu trebuie considerate drept must de struguri parțial fermentat extras din struguri stafidiți.(13) Must de struguri concentratMustul de struguri concentrat este must de struguri necaramelizat care se obține prin deshidratarea parțială a mustului de struguri efectuată prin orice altă metodă autorizată în afară de încălzire pe foc direct, astfel încât valoarea indicată la temperatura de 20°C de refractometrul utilizat conform unei metode ce se va stabili în conformitate cu articolul 165 alineatul (1) al treilea paragraf și cu articolul 172 litera (d) să nu fie mai mică de 50,9%.Este permis un titru alcoolic existent al mustului de struguri concentrat de cel mult 1% vol.(14) Must de struguri concentrat rectificatMustul de struguri concentrat rectificat este produsul lichid necaramelizat care:(a) se obține prin deshidratarea parțială a mustului de struguri efectuată prin orice altă metodă autorizată în afară de încălzirea pe foc direct, astfel încât valoarea indicată la temperatura de 20ºC de refractometrul utilizat conform unei metode ce se va stabili în conformitate cu articolul 165 alineatul (1) al treilea paragraf și cu articolul 172 litera (d) să nu fie mai mică de 61,7%;(b) a fost supus unor tratamente autorizate de dezacidificare și de eliminare a altor componente în afară de zahăr;(c) are următoarele caracteristici:-  un pH de maximum 5, determinat la 25 Brix;-  o densitate optică, la 425 nm, de maximum 0,100 la o grosime a stratului de lichid de 1 cm, la 25 Brix;-  un conținut de zaharoză nedetectabil printr-o metodă de analiză care urmează să fie stabilită;-  un indice Folin-Ciocalteu de maximum 6,00, determinat la 25 Brix;-  aciditate de titrare de cel mult 15 miliechivalenți pe kilogram de zaharuri totale;-  un conținut în dioxid de sulf de maximum 25 mg pe kilogramul de zaharuri totale;-  un conținut total de cationi de cel mult 8 miliechivalenți pe kilogram de zaharuri totale;-  o conductivitate care nu depășește 120 micro-Siemens pe centimetru, la 25 Brix și la 20°C;-  un conținut de hidroximetilfurfural de maximum 25 mg pe kilogramul de zaharuri totale;-  prezența mezoinozitolului.Este permis un titru alcoolic existent al mustului de struguri concentrat rectificat de cel mult 1% vol.(15) Vin din struguri stafidițiVinul din struguri stafidiți este un produs care:(a) este obținut fără îmbogățire din strugurii lăsați la soare sau la umbră în vederea unei deshidratări parțiale;(b) are un titru alcoolic total de cel puțin 16% vol. și un titru alcoolic existent de cel puțin 9% vol. și(c) are un titru alcoolic natural de cel puțin 16% vol. (sau 272 grame zahăr/litru).(16) Vin din struguri supracopțiVinul din struguri supracopți este produsul care:(a) este obținut fără îmbogățire;(b) are un titru alcoolic natural de minimum 15% vol. și(c) are un titru alcoolic total de cel puțin 15% vol. și un titru alcoolic existent de cel puțin 12 % vol.Statele membre pot prevedea o perioadă de învechire pentru acest produs.(17) Oțet de vinOțetul de vin este oțetul care:(a) se obține exclusiv prin fermentarea acetică a vinului și(b) are o aciditate totală de cel puțin 60 de grame la litru, exprimată în acid acetic.Partea III. Lapte şi produse lactate1. Denumirea de „lapte” este rezervată exclusiv produsului de secreție mamară normală, obținut prin una sau mai multe mulgeri, fără nici un fel de adăugare sau extracție.Cu toate acestea, denumirea de „lapte” poate fi utilizată:(a) pentru laptele tratat fără modificarea compoziției sale sau pentru laptele al cărui conținut de grăsime a fost standardizat, în conformitate cu partea IV din prezenta anexă;(b) în asociere cu unul sau mai mulți termeni pentru a desemna tipul, clasa de calitate, originea și/sau utilizarea prevăzută a laptelui, sau pentru a descrie tratarea fizică sau modificările pe care le-a suferit în compoziție, cu condiția ca aceste modificări să fie limitate la adăugarea și/sau la retragerea de constituenți naturali ai laptelui.2. În sensul prezentei părți, „produse lactate” reprezintă produsele derivate exclusiv din lapte, putând fi adăugate unele substanțe necesare fabricației lor, cu condiția ca aceste substanțe să nu fie utilizate în vederea înlocuirii, totale sau parțiale, a vreunui component al laptelui.Elementele prezentate în continuare sunt rezervate exclusiv produselor lactate.(a) următoarele denumiri, utilizate în toate etapele comercializării:(i) zer;(ii) smântână;(iii) unt;(iv) lapte acru;(v) ulei de unt;(vi) cazeine;(vii) materie grasă lactată anhidră;(viii) brânză;(ix) iaurt;(x) chefir;(xi) kumiss;(xii) viili/fil;(xiii) smetana,(xiv) fil;(b) denumirile în sensul articolului 5 din Directiva 2000/13/CE utilizate efectiv pentru produse lactate.3. Denumirea de „lapte” și denumirile utilizate pentru a desemna produsele lactate pot fi de asemenea folosite în asociere cu unul sau mai mulți termeni pentru a desemna produsele compuse în care niciun element nu înlocuiește sau nu este destinat să înlocuiască vreun altul din lapte și în care laptele sau produsul lactat este o parte esențială, fie prin cantitatea sa, fie prin caracteristicile produsului.4. Originea laptelui și a produselor lactate care urmează a fi definite de către Comisie trebuie să fie precizată, în cazul în care nu provine de la specii bovine.5. Denumirile menționate la punctele 1, 2 și 3 din prezenta parte nu pot fi utilizate pentru niciun alt produs decât cele vizate.Totuși, această prevedere nu se aplică denumirii produselor a căror natură exactă reiese clar din utilizarea lor tradițională și/sau dacă denumirile sunt clar utilizate pentru a descrie o calitate caracteristică a produsului.6. În privința altor produse decât cele menționate la punctele 1, 2 și 3 din prezenta parte, nu poate fi utilizată nicio etichetă, niciun document comercial, niciun material publicitar, nicio formă de publicitate, astfel cum sunt definite la articolul 2 din Directiva 2006/114/CE a Consiliului[48], și nicio formă de prezentare care indică, implică sau sugerează că produsele în cauză sunt produse lactate.Cu toate acestea, pentru produsele care conțin lapte sau produse lactate, denumirea de „lapte” sau denumirile menționate la punctul 2 al doilea paragraf din prezenta parte pot fi utilizate doar pentru a descrie materiile prime de bază și pentru a enumera ingredientele în conformitate cu Directiva 2000/13/CE.Partea IV. Laptele destinat consumului uman clasificat la codul NC 0401I. DefinițiiÎn sensul prezentei părți:(a) „lapte” înseamnă produsul obținut din mulsul uneia sau mai multor vaci;(b) „lapte de consum” înseamnă produsele menționate la punctul III destinate a fi livrate consumatorilor în aceeași stare;(c) „conținut de grăsime” înseamnă raportul de masă exprimat în părți de grăsime din lapte la o sută de părți de lapte din laptele respectiv;(d) „conținut proteic” înseamnă raportul de masă al părților proteice la o sută de părți de lapte din laptele respectiv (obținut prin înmulțirea cu 6,38 a conținutului total de azot din lapte exprimat în procentaj de masă).II. Livrarea sau vânzarea către consumatorul final(1) Numai laptele care îndeplinește condițiile stabilite pentru laptele de consum poate fi furnizat sau vândut fără a fi prelucrat consumatorului final, direct sau prin intermediul restaurantelor, spitalelor, cantinelor sau al altor servicii de acest tip.(2) Denumirile comerciale folosite pentru produsele respective sunt cele prezentate la punctul III din prezenta parte. Acestea se folosesc numai pentru produsele menționate la punctul respectiv, fără a aduce atingere folosirii lor în denumirile compuse.(3) Statele membre adoptă măsuri pentru a informa consumatorii despre natura și compoziția produselor respective, în toate situațiile în care omisiunea acestor informații ar putea induce în eroare consumatorul.III. Lapte de consum1. Următoarele produse sunt considerate ca fiind lapte de consum:(a) lapte crud: lapte care nu a fost tratat termic la peste 40ºC sau supus unui tratament cu un efect echivalent;(b) lapte integral: lapte tratat termic care, în privința conținutului de grăsime, îndeplinește una dintre următoarele condiții:(i) lapte integral standardizat: lapte cu un conținut de grăsime de cel puțin 3,50% (m/m). Totuși, statele membre pot prevedea o categorie suplimentară de lapte integral cu un conținut de grăsime de 4,00 % (m/m) sau mai mult;(ii) lapte integral nestandardizat: lapte cu un conținut de grăsime care nu a fost modificat de la stadiul de mulgere, prin adăugarea sau eliminarea de grăsimi sau prin amestecarea cu lapte al cărui conținut de grăsime naturală a fost modificat. Cu toate acestea, conținutul de grăsime nu poate fi mai mic de 3,50 % (m/m);(c) lapte semidegresat: lapte tratat termic al cărui conținut de grăsime a fost redus la cel puțin 1,50% (m/m) și la cel mult 1,80% (m/m);(d) lapte degresat: lapte fiert al cărui conținut de grăsime a fost redus la cel mult 0,50% (m/m).Laptele tratat termic care nu respectă cerințele privind conținutul de grăsime stabilite la primul paragraf literele (b), (c) și (d) este considerat lapte de consum cu condiția indicării pe ambalaj a conținutului de grăsime în mod clar, cu o zecimală, sub forma „…% grăsime”. Acest tip de lapte nu este descris ca lapte integral, lapte semidegresat sau lapte degresat.2. Fără a aduce atingere alineatului (1) litera (b) punctul (ii), sunt permise numai următoarele modificări:(a) modificarea conținutului de grăsime naturală prin îndepărtarea sau adăugarea de smântână sau prin adăugarea de lapte integral, semi-degresat sau degresat, cu scopul de a asigura conținutul de grăsime stabilit pentru laptele de consum;(b) îmbogățirea laptelui cu proteine lactate, săruri minerale sau vitamine;(c) reducerea conținutului de lactoză prin schimbarea în glucoză și galactoză.Modificările de compoziție ale laptelui menționate la literele (b) și (c) sunt permise numai dacă sunt indicate pe ambalajul produsului, astfel încât acestea să poată fi văzute și citite cu ușurință și fără să poată fi șterse. Cu toate acestea, aceste indicații nu înlocuiesc obligația cu privire la indicarea pe etichetă a valorii nutritive stabilite de Directiva 90/496/CEE a Consiliului[49]. Dacă se adăugă proteine, conținutul proteic al laptelui îmbogățit trebuie să fie de 3,8% (m/m) sau peste această valoare.Cu toate acestea, statele membre pot limita sau interzice modificările de compoziție a laptelui prevăzute la literele (b) și (c).3. Laptele de consum trebuie:(a) să aibă un punct de îngheț apropiat de punctul mediu de îngheț al laptelui crud înregistrat în zona de origine de unde a fost colectat laptele de consum;(b) să aibă o masă mai mare sau egală cu 1 028 de grame/litru pentru laptele care conține 3,5% (m/m) grăsime la o temperatură de 20°C sau o greutate echivalentă per litru pentru laptele având un conținut diferit de grăsime;(c) să conțină un minim de 2,9% (m/m) materie proteică pentru laptele conținând 3,5% (m/m) grăsime sau o concentrație echivalentă în cazul laptelui având un conținut diferit de grăsime.Partea V. Produse din sectorul cărnii de pasăreI. Această parte a prezentei anexe se aplică în cazul comercializării în cadrul Uniunii, printr-o activitate profesională sau comercială, a anumitor tipuri și prezentări de carne de pasăre, precum și a preparatelor și a produselor pe bază de carne de pasăre sau de organe interne comestibile de pasăre din speciile următoare:-  Gallus domesticus ;-  rațe;-  gâște;-  curcani;-  bibilici.Prezentele dispoziții se aplică și cărnii de pasăre în saramură clasificată la codul NC 0210 99 39.II Definiții(1) „carne de pasăre” înseamnă carne de pasăre adecvată consumului uman, care nu a fost tratată decât la rece;(2) „carne proaspătă de pasăre” înseamnă carne de pasăre neîntărită în niciun moment prin procesul de răcire înainte de a fi păstrată la o temperatură de cel puțin - 2°C și de cel mult + 4°C. Cu toate acestea, statele membre pot stabili cerințe ușor diferite de temperatură privind intervalul minim necesar pentru tranșarea și manipularea cărnii proaspete de pasăre în magazinele cu amănuntul sau în incinte adiacente punctelor de vânzare, unde tranșarea și manipularea sunt efectuate exclusiv în vederea vânzării directe, la fața locului, către consumator;(3) „carne de pasăre congelată” înseamnă carne de pasăre care trebuie să fie congelată cât mai curând posibil în limitele procedurilor normale de sacrificare și care trebuie păstrată permanent la o temperatură de cel mult – 12°C;(4) „carne de pasăre congelată rapid” înseamnă carne de pasăre care trebuie păstrată permanent la o temperatură de cel mult - 18°C în limitele toleranțelor prevăzute de Directiva 89/108/CEE a Consiliului[50].(5) „preparate din carne de pasăre” înseamnă carne de pasăre, inclusiv carne de pasăre care a fost secționată în fragmente, căreia i s-au adăugat produse alimentare, condimente sau aditivi sau care a fost supusă unei prelucrări insuficiente pentru a modifica în esență structura fibroasă a mușchilor;(6) „preparat din carne proaspătă de pasăre” înseamnă preparat de carne de pasăre pentru care s-a utilizat carne proaspătă de pasăre.Cu toate acestea, statele membre pot stabili cerințe ușor diferite de temperatură care trebuie aplicate pentru intervalul minim necesar și numai în măsura în care este necesar pentru facilitarea manipulării și tranșării efectuate în fabrică în timpul producerii preparatelor din carne proaspătă de pasăre.(7) „produs din carne de pasăre” înseamnă un produs din carne, astfel cum este definit la punctul 7.1 din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 853/2004, pentru care s-a utilizat carne de pasăre.Partea VI. Materii grase tartinabileProdusele prevăzute la articolul 163 nu pot fi livrate sau cedate consumatorului final fără a fi prelucrate, direct sau prin intermediul restaurantelor, spitalelor, cantinelor sau prin intermediul altor instituții similare, decât dacă ele corespund cerințelor menționate în anexă.Denumirile comerciale ale acestor produse trebuie să fie cele menționate în prezenta parte.Denumirile comerciale de mai jos trebuie rezervate produselor definite în prezenta parte, clasificate la următoarele coduri NC și având un conținut de grăsime de cel puțin 10%, dar mai mic de 90% din greutate:(a) grăsimi din lapte clasificate la codurile NC 0405 și ex 2106;(b) grăsimi clasificate la codul NC ex 1517;(c) grăsimi compuse din produse vegetale și/sau animale clasificate la codurile NC ex 1517 și ex 2106.Conținutul de grăsime cu excluderea sării trebuie să fie cel puțin egal cu două treimi din materia uscată.Totuși, aceste denumiri comerciale se aplică exclusiv produselor care rămân solide la o temperatură de 20ºC și care se utilizează pentru tartinare.Aceste definiții nu se aplică:(a) denumirii produselor a căror natură exactă reiese clar din utilizarea tradițională și/sau dacă denumirile sunt în mod clar utilizate pentru a descrie o caracteristică calitativă a produsului;(b) produselor concentrate (unt, margarină, amestecuri) cu un conținut de grăsime mai mare sau egal cu 90%.Grupul de grăsimi | Denumirea comercială | Categoriile de produse |Definiții | Descriere suplimentară a categoriei cu o indicare a conținutului de grăsime (%) din greutate |A. Grăsimi din lapte Produsele sub formă de emulsie solidă și maleabilă, în principal de tipul apă-în-ulei, provenind exclusiv din lapte și/sau anumite produse lactate, pentru care grăsimea este elementul principal de valoare. Cu toate acestea, pot fi adăugate și alte substanțe necesare obținerii produselor, dacă aceste substanțe nu sunt utilizate în scopul înlocuirii în întregime sau în parte a oricăruia din constituenții din lapte. | 1. Unt 2. Unt 3/4 grăsime (*) 3. Unt 1/2 grăsime (**) 4. Pastă din lapte pentru tartine X% | Produsul cu un conținut de grăsime din lapte cuprins între minimum 80% și maximum 90%, cu un conținut maxim de apă de 16% și un conținut maxim de material lactat uscat fără grăsime de 2%. Produsul cu un conținut de grăsime din lapte cuprins între minimum 60% și maximum 62%. Produsul cu un conținut de grăsime din lapte cuprins între minimum 39% și maximum 41%. Produsul cu următoarele conținuturi de grăsime din lapte: - mai puțin de 39%; - între 41 % și 60 %; - între 62 % și 80 %. |B. Grăsimi Produsele sub formă de emulsie solidă și maleabilă, în principal de tipul apă-în-ulei, provenită din grăsimi solide și/sau lichide vegetale sau din grăsimi animale destinate consumului uman, cu un conținut de grăsime din lapte care nu depășește 3% din conținutul de grăsime. | 1. Margarină 2. Margarină 3/4 grăsime (***) 3. Margarină 1/2 grăsime (****) 4. Grăsime tartinabilă X% | Produsul obținut din grăsimi vegetale și/sau animale cu un conținut de grăsime cuprins între minimum 80% și maximum 90%. Produsul obținut din grăsimi vegetale și/sau animale cu un conținut de grăsime cuprins între minimum 60 % și maximum 62 %. Produsul obținut din grăsimi vegetale și/sau animale cu un conținut de grăsime cuprins între minimum 39 % și maximum 41 %. Produsul obținut din grăsimi vegetale și/sau animale cu următoarele conținuturi de grăsime: - mai puțin de 39%; - între 41 % și 60 %; - între 62 % și 80 %. |Grupul de grăsimi | Denumirea comercială | Categoriile de produse |Definiții | Descriere suplimentară a categoriei cu o indicare a conținutului de grăsime (%) din greutate |C. Grăsimi formate din produse vegetale și/sau animale Produsele sub formă de emulsie solidă și maleabilă, în principal de tipul apă-în-ulei, provenite din grăsimi solide și/sau lichide vegetale și/sau din grăsimi animale destinate consumului uman, cu un conținut de grăsime din lapte între 10% și 80% din conținutul de grăsime. | 1. Amestec 2. Amestec 3/4 grăsime (*****) 3. Amestec 1/2 grăsime (******) 4. Amestec tartinabil X% | Produsul obținut dintr-un amestec de grăsimi vegetale și/sau animale cu un conținut de grăsime cuprins între minimum 80% și maximum 90%. Produsul obținut dintr-un amestec de grăsimi vegetale și/sau animale cu un conținut de grăsime cuprins între minimum 60% și maximum 62%. Produsul obținut dintr-un amestec de grăsimi vegetale și/sau animale cu un conținut de grăsime cuprins între minimum 39% și maximum 41%. Produsul obținut dintr-un amestec de grăsimi vegetale și/sau animale cu următoarele conținuturi de grăsime: - mai puțin de 39%; - între 41 % și 60 %; - între 62% și 80%. |(*) Echivalent pentru „smør 60” în daneză. (**) Echivalent pentru „smør 40” în daneză. (***) Echivalent pentru „margarine 60” în daneză. (****) Echivalent pentru „margarine 60” în daneză. (*****) Echivalent pentru „blandingsprodukt 60” în daneză. (******) Echivalent pentru „blandingsprodukt 40” în daneză. |Notă: Componenta de grăsime din lapte din produsele menționate în această parte poate fi modificată numai prin procedee fizice.Partea VII. Denumirile și definițiile uleiurilor de măsline și ale uleiurilor din turte de măslineUtilizarea descrierilor și definițiilor uleiului de măsline și ale uleiului din turte de măsline care figurează în prezenta parte este obligatorie în scopul comercializării produselor în cauză în cadrul Uniunii şi, în măsura în care acest lucru este compatibil cu normele internaționale obligatorii, în schimburile cu țări terțe.Numai uleiurile menționate la punctul 1 literele (a) și (b), la punctul 3 și la punctul 6 din prezenta parte pot face obiectul unei comercializări cu amănuntul.(1) ULEIURI VIRGINE DE MĂSLINEUleiurile obținute din fructul de măslină doar prin procedee mecanice sau alte procedee fizice, în condiții care nu conduc la alterarea uleiului, fructul nesuferind niciun alt tratament decât spălarea, decantarea, centrifugarea sau filtrarea, cu excepția uleiurilor obținute cu ajutorul unor solvenți sau adjuvanți cu acțiune chimică sau biochimică, sau prin procedee de reesterificare, și a oricărui amestec cu uleiuri de altă natură.Uleiurile virgine de măsline sunt clasificate și descrise exclusiv după cum urmează:(a) Uleiul de măsline extra virginUlei de măsline virgin a cărui aciditate liberă, exprimată în conținut de acid oleic, este de 0,8 g la 100 g și ale cărui caracteristici sunt conforme cu cele stabilite pentru această categorie.(b) Uleiul de măsline virginUlei de măsline virgin a cărui aciditate liberă, exprimată în conținut de acid oleic, este de 2 g la 100 g și ale cărui caracteristici sunt conforme cu cele stabilite pentru această categorie.(c) Uleiul de măsline lampantUleiul de măsline virgin a cărui aciditate liberă, exprimată în acid oleic, este mai mare de 2 g la 100 g și/sau ale cărui caracteristici sunt conforme cu cele stabilite pentru această categorie.(2) ULEI DE MĂSLINE RAFINATUleiul de măsline obținut prin rafinarea uleiului de măsline virgin a cărui aciditate liberă, exprimată în acid oleic, nu poate fi mai mare de 0,3 g la 100 g și ale cărui caracteristici sunt conforme cu cele stabilite pentru această categorie.(3) ULEI DE MĂSLINE – COMPUS DIN ULEI DE MĂSLINE RAFINAT ȘI DIN ULEI DE MĂSLINE VIRGINUleiul de măsline obținut prin amestecul de ulei de măsline rafinat și ulei de măsline virgin, altul decât cel lampant, a cărui aciditate liberă, exprimată în acid oleic, nu poate fi mai mare de 1 g la 100 g și ale cărui caracteristici sunt conforme cu cele stabilite pentru această categorie.(4) ULEI BRUT DIN TURTE DE MĂSLINEUleiul obținut din turte de măsline prin tratarea cu solvenți sau prin procedee fizice sau uleiul corespunzător uleiului de măsline lampant, cu excepția unor caracteristici bine determinate, excluzându-se uleiurile obținute prin procedee de reesterificare și prin amestecuri cu uleiuri de altă natură și ale căror caracteristici sunt conforme cu cele stabilite pentru această categorie.(5) ULEI RAFINAT DIN TURTE DE MĂSLINEUleiul obținut prin rafinarea uleiului brut din turte de măsline, a cărui aciditate liberă, exprimată în acid oleic, nu poate fi mai mare de 0,3 g la 100 g și ale cărui caracteristici sunt conforme cu cele stabilite pentru această categorie.(6) ULEI DIN TURTE DE MĂSLINEUleiul obținut prin amestecul de ulei rafinat de turte de măsline și ulei de măsline virgin, altul decât cel lampant, a cărui aciditate liberă, exprimată în acid oleic, nu poate fi mai mare de 1 g la 100 g și ale cărui caracteristici sunt conforme cu cele stabilite pentru această categorie.Apendice la anexa XII (menţionat în partea II)Zone vitivinicoleZonele vitivinicole sunt următoarele:(1) Zona vitivinicolă A cuprinde:(a) în Germania: suprafețele cultivate cu viță-de-vie, altele decât cele cuprinse la punctul (2) litera (a);(b) în Luxemburg: regiunea vitivinicolă din Luxemburg;(c) în Belgia, Danemarca, Irlanda, Țările de Jos, Polonia, Suedia și Regatul Unit: zonele vitivinicole din aceste țări;(d) în Republica Cehă: regiunea vitivinicolă Čechy.(2) Zona vitivinicolă B cuprinde:(a) în Germania, suprafețele cultivate cu viță-de-vie din regiunea determinată Baden;(b) în Franța, suprafețele cultivate cu viță-de-vie din departamentele care nu sunt menționate în prezenta anexă, precum și din următoarele departamente:-  în Alsacia: Bas-Rhin, Haut-Rhin;-  în Lorena: Meurthe-et-Moselle, Meuse, Moselle, Vosges,-  în Champagne: Aisne, Aube, Marne, Haute-Marne, Seine-et-Marne,-  în Jura: Ain, Doubs, Jura, Haute-Saône,-  în Savoie: Savoie, Haute-Savoie, Isère (comuna Chapareillan);-  în Val de Loire: Cher, Deux-Sèvres, Indre, Indre-et-Loire, Loir-et-Cher, Loire-Atlantique, Loiret, Maine-et-Loire, Sarthe, Vendée, Vienne, precum și suprafețele cultivate cu viță-de-vie din arondismentul Cosne-sur-Loire din departamentul Nièvre;(c) în Austria, zona vitivinicolă austriacă;(d) în Republica Cehă, regiunea vitivinicolă Morava și suprafețele cultivate cu viță-de-vie care nu sunt menționate la punctul (1) litera (d);(e) în Slovacia, suprafețele cultivate cu viță-de-vie din următoarele regiuni: Malokarpatská vinohradnícka oblast, Južnoslovenská vinohradnícka oblast, Nitrianska vinohradnícka oblast, Stredoslovenská vinohradnícka oblast, Východoslovenská vinohradnícka oblast și zonele vitivinicole care nu sunt menționate la punctul (3) litera (f);(f) în Slovenia, suprafețele cultivate cu viță-de-vie din următoarele regiuni:-  în regiunea Podravje: Štajerska Slovenija, Prekmurje,-  în regiunea Posavje: Bizeljsko Sremič, Dolenjska and Bela krajina și suprafețele cultivate cu viță-de-vie din regiunile care nu sunt incluse la punctul (4) litera (d);(g) în România, în zona Podișul Transilvaniei.(3) Zona vitivinicolă C I cuprinde:(a) în Franța, suprafețele cultivate cu viță-de-vie:-  din următoarele departamente: Allier, Alpes-de-Haute-Provence, Hautes-Alpes, Alpes-Maritimes, Ariège, Aveyron, Cantal, Charente, Charente-Maritime, Corrèze, Côte-d’Or, Dordogne, Haute-Garonne, Gers, Gironde, Isère (cu excepția comunei Chapareillan), Landes, Loire, Haute-Loire, Lot, Lot-et-Garonne, Lozère, Nièvre (cu excepția arondismentului Cosne-sur-Loire), Puy-de-Dôme, Pyrénées-Atlantiques, Hautes-Pyrénées, Rhône, Saône-et-Loire, Tarn, Tarn-et-Garonne, Haute-Vienne, Yonne;-  din arondismentele Valence și Die din departamentul Drôme (cu excepția cantoanelor Dieulefit, Loriol, Marsanne și Montélimar);-  din arondismentul Tournon, cantoanele Antraigues, Burzet, Coucouron, Montpezat-sous-Bauzon, Privas, Saint-Étienne-de-Lugdarès, Saint-Pierreville, Valgorge și Voulte-sur-Rhône din departamentul Ardèche;(b) în Italia, suprafețele cultivate cu viță-de-vie din regiunea Valle d'Aosta, precum și din provinciile Sondrio, Bolzano, Trento și Belluno;(c) în Spania, suprafețele cultivate cu viță-de-vie din provinciile A Coruña, Asturias, Cantabria, Guipúzcoa și Vizcaya;(d) în Portugalia, suprafețele plantate cu viță-de-vie din acea parte a regiunii Norte care corespunde zonei vitivinicole determinate „Vinho Verde”, precum și din „Concelhos de Bombarral, Lurinhă, Mafra e Torres Vedras” (cu excepția „Freguesis da Carvoeira e Dois Portos”), care fac parte din „Regiăo viticola de Extremadura”;(e) în Ungaria, toate suprafețele cultivate cu viță-de-vie;(f) în Slovacia, suprafețele cultivate cu viță-de-vie din Tokajská vinohradnícka oblast;(g) în România, suprafețele cultivate cu viță-de-vie care nu sunt incluse la punctul 2 litera (g) sau la punctul 4 litera (f).(4) Zona vitivinicolă C II cuprinde:(a) în Franța, suprafețele cultivate cu viță-de-vie:-  din următoarele departamente: Aude, Bouches-du-Rhône, Gard, Hérault, Pyrénées-Orientales (cu excepția cantoanelor Olette și Arles-sur-Tech), Vaucluse;-  din partea departamentului Var care este delimitată la sud prin limita nordică a comunelor Evenos, Le Beausset, Solliès-Toucas, Cuers, Puget-Ville, Collobrières, la Garde-Freinet, Plan-de-la-Tour și Sainte-Maxime;-  din arondismentul Nyons și din cantonul Loriol-sur-Drôme din departamentul Drôme;-  din unitățile administrative din departamentul Ardèche care nu au fost incluse la punctul 3 litera (a);(b) în Italia, suprafețele cultivate cu viță-de-vie din următoarele regiuni: Abruzzo, Campania, Emilia-Romagna, Friuli-Venezia Giulia, Lazio, Liguria, Lombardia (cu excepția provinciei Sondrio), Marche, Molise, Piemonte, Toscana, Umbria, Veneto (cu excepția provinciei Belluno), inclusiv insulele care aparțin acestor regiuni, de exemplu Elba și celelalte insule din arhipelagul toscan, insulele Ponziane, Capri și Ischia;(c) în Spania, suprafețele cultivate cu viță-de-vie din următoarele provincii:-  Lugo, Orense, Pontevedra,-  Ávila (cu excepția comunelor care țin de „comarca” viticolă desemnată Cebreros), Burgos, León, Palencia, Salamanca, Segovia, Soria, Valladolid, Zamora;-  La Rioja,-  Álava,-  Navarra,-  Huesca,-  Barcelona, Girona, Lleida,-  din partea provinciei Zaragoza, situată la nord de râul Ebro;-  din comunele din provincia Tarragona incluse în denumirea de origine Penedés;-  din partea provinciei Tarragona care corespunde cu „comarca” vitivinicolă desemnată Conca de Barberá;(d) în Slovenia, suprafețele cultivate cu viță-de-vie din următoarele regiuni: Brda sau Goriška Brda, Vipavska dolina sau Vipava, Kras și Slovenska Istra;(e) în Bulgaria, suprafețele cultivate cu viță-de-vie din următoarele regiuni: Dunavska Ravnina (Дунавска равнина), Cernomorski Raion (Черноморски район), Rozova Dolina (Розова долина);(f) în România, suprafețele cultivate cu viță-de-vie din următoarele regiuni:Dealurile Buzăului, Dealu Mare, Severinului și Plaiurile Drâncei, Colinele Dobrogei, Terasele Dunării, regiunea vitivinicolă sudică, inclusiv zonele nisipoase și alte regiuni favorabile.(5) Zona vitivinicolă C III (a) cuprinde:(a) în Grecia, suprafețele cultivate cu viță-de-vie din următoarele nomoi: Florina, Imathia, Kilkis, Grevena, Larisa, Ioannina, Levkas, Akhaia, Messinia, Arkadia, Korinthia, Iraklio, Khania, Rethimni, Samos, Lasithi, precum și insula Thira (Santorini);(b) în Cipru, suprafețele cultivate cu viță-de-vie situate la altitudini de peste 600 de metri;(c) în Bulgaria, suprafețele cultivate cu viță-de-vie care nu sunt incluse la punctul (4) litera (e).(6) Zona vitivinicolă C III (b) cuprinde:(a) în Franța, suprafețele cultivate cu viță-de-vie:-  din departamentele din Corsica;-  din acea parte a departamentului Var situată între mare și o linie delimitată prin comunele (de asemenea incluse): Évenos, Le Beausset, Solliès-Toucas, Cuers, Puget-Ville, Collobrières, La Garde-Freinet, Plan-de-la-Tour și Sainte-Maxime;-  din cantoanele Olette și Arles-sur-Tech din departamentul Pyrénées-Orientales;(b) în Italia, suprafețele cultivate cu viță-de-vie din următoarele regiuni: Calabria, Basilicata, Puglia, Sardinia și Sicilia, inclusiv insulele aparținând acestor regiuni, de exemplu Pantelleria și Eolie, insulele Egadi și Pelagie;(c) în Grecia, suprafețele cultivate cu viță-de-vie care nu sunt incluse la punctul 5 litera (a);(d) în Spania, suprafețele cultivate cu viță-de-vie care nu sunt incluse la punctul 3 litera (c) sau la punctul 4 litera (c);(e) în Portugalia, suprafețele cultivate cu viță-de-vie din regiunile care nu sunt incluse la punctul 3 litera (d);(f) în Cipru, suprafețele cultivate cu viță-de-vie situate la altitudini care nu depășesc 600 metri;(g) în Malta, suprafețele cultivate cu viță-de-vie.Delimitarea teritoriilor acoperite de unitățile administrative menționate în prezenta anexă este aceea care rezultă din dispozițiile naționale în vigoare la 15 decembrie 1981, precum și, în cazul Spaniei, din dispozițiile naționale în vigoare la 1 martie 1986 și, în cazul Portugaliei, din dispozițiile naționale în vigoare la 1 martie 1998.153.  ANEXA XIII Partea I Îmbogățirea, acidifierea și dezacidifierea în anumite zone vitivinicoleA. Limite de îmbogățire1. Dacă este necesar, din cauza condițiilor climatice, în anumite zone vitivinicole din Uniune menționate în apendicele la anexa XII, statele membre respective pot autoriza mărirea titrului alcoolic volumic natural al strugurilor proaspeți, al mustului de struguri, al mustului de struguri parțial fermentat, al vinului nou aflat încă în fermentație și al vinului obținut din soiurile de struguri de vinificație care pot fi clasificate conform articolului 166.2. Creșterea titrului alcoolic volumic natural se realizează prin practicile oenologice menționate în secțiunea B și nu poate depăși următoarele limite:(a) 3% vol. în zona vitivinicolă A menționată în apendicele la anexa XII;(b) 2% vol. în zona vitivinicolă B menționată în apendicele la anexa XII;(c) 1,5% vol. în zona vitivinicolă C menționată în apendicele la anexa XII.3. În anii cu condiții climatice deosebit de nefavorabile, statele membre pot solicita creșterea limitei (limitelor) stabilite la punctul 2 cu 0,5%. Ca răspuns la o astfel de solicitare, Comisia, în temeiul competențelor menționate la articolul 172, adoptă în cel mai scurt timp posibil actul de punere în aplicare. Comisia depune toate eforturile necesare pentru a lua o decizie în termen de patru săptămâni de la depunerea cererii.B. Procedee de îmbogățire1. Creșterea titrului alcoolic volumic natural menționat în secțiunea A se poate realiza:(a) în cazul strugurilor proaspeți, mustului de struguri parțial fermentat sau vinului nou aflat încă în fermentație, numai prin adaos de zaharoză, de must de struguri concentrat sau de must de struguri concentrat rectificat;(b) în cazul mustului de struguri, numai prin adaos de zaharoză, de must de struguri concentrat sau de must de struguri concentrat rectificat sau prin concentrare parțială, inclusiv prin osmoză inversă;(c) în cazul vinului, numai prin concentrare parțială la rece.2. Procesele prevăzute la punctul 1 se exclud reciproc în cazurile în care vinul sau mustul de struguri este îmbogățit cu must de struguri concentrat sau must de struguri concentrat rectificat și se plătește un ajutor în temeiul articolului 103y din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007.3. Adaosul de zaharoză menționat la punctul 1 literele (a) și (b) se poate realiza numai prin îndulcire fără apă și numai în următoarele zone:(a) zona vitivinicolă A menționată în apendicele la anexa XII;(b) zona vitivinicolă B menționată în apendicele la anexa XII;(c) zona vitivinicolă C menționată în apendicele la anexa XII,cu excepția podgoriilor din Italia, Grecia, Spania, Portugalia și Cipru și a podgoriilor din departamentele franceze care se află sub jurisdicția curților de apel din:-  Aix-en-Provence,-  Nîmes,-  Montpellier,-  Toulouse,-  Agen,-  Pau,-  Bordeaux,-  Bastia.Cu toate acestea, îmbogățirea prin îndulcire fără apă poate fi autorizată de către autoritățile naționale, ca excepție, în departamentele franceze menționate mai sus. Franța notifică imediat Comisiei și celorlalte state membre orice autorizare de acest fel.4. Adaosul de must de struguri concentrat sau de must de struguri concentrat rectificat nu poate mări volumul inițial de struguri proaspeți presați, de must de struguri, de must de struguri parțial fermentat sau de vin nou aflat încă în fermentație cu mai mult de 11% în zona vitivinicolă A, 8% în zona vitivinicolă B și 6,5% în zona vitivinicolă C, care sunt menționate în apendicele la anexa XII.5. Concentrarea mustului de struguri sau a vinului supus procedeelor menționate la punctul 1:(a) nu poate avea ca efect reducerea volumului inițial al acestor produse cu mai mult de 20%;(b) fără a aduce atingere punctului 2 litera (c) din secțiunea A, nu poate spori titrul alcoolic natural al acestor produse cu mai mult de 2% vol.6. Titrul alcoolic total al strugurilor proaspeți, al mustului de struguri, al mustului de struguri parțial fermentat, al vinului nou aflat încă în fermentație sau al vinului nu poate fi mărit prin procedeele menționate la punctele 1 și 5:(a) cu mai mult de 11,5% vol. în zona vitivinicolă A menționată în apendicele la anexa XII;(b) cu mai mult de 12% vol. în zona vitivinicolă B menționată în apendicele la anexa XII;(c) cu mai mult de 12,5% vol. în zona vitivinicolă C I menționată în apendicele la anexa XII;(d) cu mai mult de 13% vol. în zona vitivinicolă C II menționată în apendicele la anexa XII și(e) cu mai mult de 13,5% vol. în zona vitivinicolă C III menționată în apendicele la anexa XII.7. Prin derogare de la punctul 6, statele membre pot:(a) să mărească, în cazul vinului roșu, limita superioară a titrului alcoolic total al produselor menționate la punctul 6 până la 12% vol. în zona vitivinicolă A și până la 12,5% vol. în zona vitivinicolă B menționate în apendicele la anexa XII;(b) să mărească titrul alcoolic volumic total al produselor menționate la punctul 6 pentru producția de vinuri cu denumire de origine până la un nivel care urmează să fie stabilit de statele membre.C. Acidificare și dezacidificare1. Strugurii proaspeți, mustul de struguri, mustul de struguri parțial fermentat, vinul nou aflat încă în fermentație și vinul pot face obiectul:(a) unei dezacidificări în zonele vitivinicole A, B și C I menționate în apendicele la anexa XII;(b) unei acidificări și unei dezacidificări în zonele vitivinicole C I, C II și C III (a) menționate în apendicele la anexa XII, fără a aduce atingere dispozițiilor de la punctul 7 din prezenta secțiune sau(c) unei acidificări în zona vitivinicolă C III (b) menționată în apendicele la anexa XII.2. Acidificarea produselor, altele decât vinul, menționate la punctul 1 se poate face doar până la limita maximă de 1,50 g/l, exprimată în acid tartric, sau 20 miliechivalenți pe litru.3. Acidificarea vinurilor se poate face doar până la limita maximă de 2,50 g/l, exprimată în acid tartric, sau 33,3 miliechivalenți pe litru.4. Dezacidificarea vinurilor se poate face doar până la limita maximă de 1 g/l, exprimată în acid tartric, sau 13,3 miliechivalenți pe litru.5. Mustul de struguri destinat concentrării poate face obiectul unei dezacidificări parțiale.6. Fără a aduce atingere dispozițiilor punctului 1, în anii cu condiții climatice excepționale, statele membre pot autoriza acidificarea produselor menționate la punctul 1 din zonele vitivinicole A și B menționate în apendicele la anexa XII în condițiile menționate la punctele 2 și 3 din prezenta secțiune.7. Acidificarea și îmbogățirea, în afara cazurilor de derogare care urmează să fie adoptate de Comisie prin intermediul unor acte delegate în temeiul articolului 162 alineatul (1), precum și acidificarea și dezacidificarea aceluiași produs se exclud reciproc.D. Proceduri1. Niciuna dintre procedurile menționate în secțiunile B și C, cu excepția acidificării și dezacidificării vinurilor, nu este autorizată decât dacă se efectuează în condiții care se stabilesc de către Comisie prin intermediul unor acte delegate în temeiul articolului 162 alineatul (1), în timpul transformării strugurilor proaspeți, a mustului de struguri, a mustului de struguri parțial fermentat sau a vinului nou aflat încă în fermentare în vin sau în orice altă băutură destinată consumului uman direct și menționată la articolul 1 alineatul (1) litera (l), cu excepția vinului spumant sau a vinului spumos din zona vitivinicolă în care au fost recoltați strugurii proaspeți utilizați.2. Concentrarea vinurilor trebuie să aibă loc în zona vitivinicolă în care au fost recoltați strugurii proaspeți utilizați.3. Acidificarea și dezacidificarea vinurilor nu pot avea loc decât în întreprinderea de vinificare și în zona vitivinicolă în care au fost recoltați strugurii utilizați pentru fabricarea vinului respectiv.4. Fiecare procedură menționată la punctele 1, 2 și 3 trebuie declarată autorităților competente. Aceeași dispoziție se aplică pentru cantitățile de must de struguri concentrat, must de struguri concentrat rectificat sau zaharoză deținute, pentru practicarea profesiei, de persoanele fizice sau juridice sau de grupuri de persoane, în special de către producători, îmbuteliatori, prelucrători, precum și de comercianți, care se stabilesc de către Comisie prin intermediul unor acte delegate în temeiul articolului 162 alineatul (1), în același timp și în același loc ca strugurii proaspeți, mustul de struguri, mustul de struguri parțial fermentat sau vinul în vrac. Cu toate acestea, notificarea acestor cantități poate fi înlocuită prin înscrierea lor într-un registru de intrări și de utilizare.5. Fiecare dintre procedurile menționate în secțiunile B și C trebuie înscrisă în documentul însoțitor menționat la articolul 306, în baza căruia circulă produsele astfel tratate.6. Aceste proceduri nu pot fi efectuate, sub rezerva derogărilor motivate de condiții climatice excepționale:(a) după data de 1 ianuarie în zona vitivinicolă C menționată în apendicele la anexa XII;(b) după data de 16 martie în zonele vitivinicole A și B menționate în apendicele la anexa XII şiacestea se efectuează numai pentru produsele provenite din recolta de struguri imediat precedentă acestor date.7. Fără a aduce atingere punctului 6, concentrarea prin răcire, acidificarea și dezacidificarea vinurilor se pot face pe tot parcursul anului.Partea II RestricțiiA. Generalități1. Toate practicile oenologice autorizate exclud adaosul de apă, exceptând cazurile în care acest lucru este cerut de o necesitate tehnică specifică.2. Toate practicile oenologice autorizate exclud adaosul de alcool, cu excepția practicilor care vizează obținerea mustului din struguri proaspăt oprit din fermentare prin adaos de alcool, a vinului licoros, a vinului spumant, a vinului alcoolizat și a vinului petiant.3. Vinul alcoolizat nu poate fi utilizat decât pentru distilare.B. Strugurii proaspeți, mustul de struguri și sucul de struguri1. Mustul de struguri proaspăt a cărui fermentație a fost oprită prin adaos de alcool poate fi folosit numai în etapa de preparare a produselor care nu intră sub incidența codurilor NC 2204 10, 2204 21 și 2204 29. Această procedură nu aduce atingere niciunei dispoziții mai stricte pe care o pot aplica statele membre în cazul preparării pe teritoriul lor a produselor care nu intră sub incidența codurilor NC 2204 10, 2204 21 și 2204 29.2. Sucul de struguri și sucul de struguri concentrat nu pot fi folosite în scopul vinificării și nici nu se pot adăuga în vin. Se interzice fermentarea alcoolică a acestor produse pe teritoriul Uniunii.3. Dispozițiile de la punctele 1 și 2 nu se aplică produselor destinate fabricării în Regatul Unit, Irlanda și Polonia a produselor care intră sub incidența codului NC 2206 00, pentru care utilizarea unei denumiri compuse care include denumirea de vânzare „vin” poate fi admisă de către statele membre.4. Mustul de struguri parțial fermentat, obținut din struguri stafidiți, nu poate fi pus în circulație decât pentru fabricarea vinurilor licoroase, exclusiv în zonele vitivinicole în care această întrebuințare era tradițională la data de 1 ianuarie 1985, și pentru fabricarea vinurilor obținute din struguri supracopți.5. Sub rezerva unei decizii contrare adoptate în conformitate cu articolul 43 alineatul (2) din tratat în temeiul obligațiilor internaționale ale Uniunii, strugurii proaspeți, mustul de struguri, mustul de struguri parțial fermentat, mustul de struguri concentrat, mustul de struguri concentrat rectificat, mustul de struguri cu fermentația oprită prin adaosul de alcool, sucul de struguri, sucul de struguri concentrat și vinul sau amestecurile obținute din produsele menționate anterior care provin din țări terțe nu pot fi transformate în produsele menționate în prezenta anexă sau adăugate în astfel de produse pe teritoriul Uniunii.C. Amestecul de vinuriSub rezerva unei decizii contrare adoptate în conformitate cu articolul 43 alineatul (2) din tratat în temeiul obligațiilor internaționale ale Uniunii, sunt interzise cupajul unui vin originar dintr-o țară terță cu un vin din cadrul Uniunii și cupajarea între vinuri originare din țările terțe pe teritoriul Uniunii.D. Subproduse vinicole1. Se interzice suprapresarea strugurilor. În funcție de condițiile locale și tehnice, statele membre stabilesc cantitatea minimă de alcool conținută de marc și drojdie după tescuirea strugurilor.Cantitatea de alcool conținută de aceste subproduse este stabilită de statele membre la un nivel minim de 5% în raport cu volumul de alcool conținut în vinul produs.2. Cu excepția alcoolului, a rachiului și a pichetului, nu se poate fabrica vin sau altă băutură destinată consumului uman direct din drojdie de vin sau din marc de struguri. Turnarea vinului peste drojdie, marc de struguri sau pulpă de struguri aszú presați este permisă în condiții care urmează să fie stabilite de Comisie prin intermediul unor acte delegate în temeiul articolului 162 alineatul (1) atunci când această practică este utilizată în mod tradițional pentru producerea vinurilor „Tokaji fordítás” și „Tokaji máslás” în Ungaria și „Tokajský forditáš” și „Tokajský mášláš” în Slovacia.3. Sunt interzise tescuirea drojdiei de vin și refermentarea marcului de struguri în alte scopuri decât pentru distilare sau producerea pichetului. Filtrarea și centrifugarea drojdiei de vin nu se consideră tescuire atunci când calitatea produselor obținute este autentică și comercială.4. În cazul în care fabricarea sa este autorizată de către statul membru respectiv, pichetul nu poate fi utilizat decât pentru distilare sau consum în gospodăriile viticultorilor.5. Fără a aduce atingere posibilității statelor membre de a solicita eliminarea subproduselor prin distilare, orice persoană fizică sau juridică sau grupuri de persoane care dețin subproduse trebuie să le elimine sub rezerva condițiilor care urmează să fie stabilite de Comisie prin intermediul unor acte delegate în temeiul articolului 162 alineatul (1).ANEXA XIV LISTA EXHAUSTIVĂ A NORMELOR A CĂROR APLICARE POATE FI EXTINSĂ LA PRODUCĂTORII CARE NU SUNT MEMBRI ÎN TEMEIUL ARTICOLELOR 218 ȘI 2241. Norme privind informațiile cu privire la producție(a) notificarea intențiilor de cultivare, pe produs și, după caz, pe soi;(b) notificarea însămânțărilor și plantărilor;(c) notificare suprafețelor totale cultivate, pe produs și, dacă este posibil, pe soi;(d) notificarea cantităților anticipate și a datelor probabile de recoltare pe produs și, dacă este posibil, pe soi;(e) notificarea periodică a cantităților recoltate și a stocurilor disponibile, pe soi;(f) informații privind capacitățile de depozitare.2. Norme de producţie(a) alegerea semințelor care urmează a fi folosite conform destinației preconizate (piața de produse proaspete/prelucrare industrială);(b) operațiunea de rărit în livezi.3. Norme de comercializare(a) datele specificate privind începutul recoltării, amplasarea și comercializarea;(b) cerințele minime privind calitatea și dimensiunile;(c) prepararea, prezentarea, ambalarea și marcarea în prima etapă de comercializare;(d) indicarea originii produsului.4. Norme de protecție a mediului(a) utilizarea îngrășămintelor artificiale și naturale;(b) utilizarea produselor fitosanitare și a altor metode de protecție a culturilor;(c) conținutul rezidual maxim de produse fitosanitare și îngrășăminte în fructe și legume;(d) norme privind eliminarea produselor secundare și a materialelor uzate;(e) norme privind produsele retrase de pe piață.5. Normele privind promovarea și comunicarea în contextul prevenirii și gestionării crizelor, astfel cum se menționează la articolul 121 alineatul (2) litera (c).ANEXA XV TAXELE LA IMPORT APLICABILE OREZULUI MENȚIONAT LA ARTICOLELE 242 ȘI 2441. Taxa la import pentru orezul decorticat(a) 30 EUR/tonă în următoarele cazuri:(i) dacă se constată că importurile de orez decorticat efectuate pe întreaga perioadă a anului de comercializare recent încheiat nu au atins cantitatea anuală de referință menționată la articolul 242 alineatul (3) primul paragraf, redusă cu 15%;(ii) dacă se constată că importurile de orez decorticat efectuate pe perioada primelor șase luni ale unui an de comercializare nu ating cantitatea de referință parțială menționată la articolul 242 alineatul (3) al doilea paragraf, redusă cu 15%;(b) 42,5 EUR/tonă în următoarele cazuri:(i) dacă se constată că importurile de orez decorticat efectuate pe întreaga perioadă a anului de comercializare recent încheiat depășesc cantitatea anuală de referință menționată la articolul 242 alineatul (3) primul paragraf, redusă cu 15%, dar nu depășesc aceeași cantitate anuală de referință plus 15%;(ii) dacă se constată că importurile de orez decorticat efectuate pe perioada primelor şase luni ale anului de comercializare depășesc cantitatea de referință parțială menționată la articolul 242 alineatul (3) al doilea paragraf, redusă cu 15%, dar nu depășesc aceeași cantitate de referință parțială plus 15%;(c) 65 EUR/tonă în următoarele cazuri:(i) dacă se constată că importurile de orez decorticat efectuate pe întreaga perioadă a anului de comercializare recent încheiat depășesc cantitatea anuală de referință menționată la articolul 242 alineatul (3) primul paragraf, plus 15%;(ii) dacă se constată că importurile de orez decorticat efectuate pe perioada primelor şase luni a anului de comercializare depășesc cantitatea de referință parțială menționată la articolul 242 alineatul (3) al doilea paragraf, plus 15 %.2. Taxa la import pentru orezul semialbit sau albit(a) 175 EUR/tonă în următoarele cazuri:(i) dacă se constată că importurile de orez semialbit și albit efectuate pe întreaga perioadă a anului de comercializare recent încheiat depășesc cantitatea de 387 743 de tone;(ii) dacă se constată că importurile de orez semialbit și albit efectuate pe perioada primelor șase luni ale anului de comercializare depășesc cantitatea de 182 239 de tone;(b) 145 EUR/tonă în următoarele cazuri:(i) dacă se constată că importurile de orez semialbit și albit efectuate pe întreaga perioadă a anului de comercializare recent încheiat nu depășesc cantitatea de 387 743 de tone;(ii) dacă se constată că importurile de orez semialbit și albit efectuate pe perioada primelor șase luni ale anului de comercializare nu depășesc cantitatea de 182 239 de tone.ANEXA XVI VARIETĂȚI DE OREZ BASMATI MENȚIONATE LA ARTICOLUL 243Basmati 217Basmati 370Basmati 386Kernel (Basmati)Pusa BasmatiRanbir BasmatiSuper BasmatiTaraori Basmati (HBC-19)Type-3 (Dehradun)ANEXA XVII LISTA MĂRFURILOR DIN SECTORUL CEREALELOR, AL OREZULUI, AL ZAHĂRULUI, AL LAPTELUI ȘI AL OUĂLOR ÎN SENSUL ARTICOLULUI 16 LITERA (a) PUNCTUL (ii) ÎN CAZUL CĂRORA SE APLICĂ RESTITUIRI LA EXPORT, MĂRFURI MENȚIONATE ÎN PARTEA III A CAPITOLULUI III DIN SECȚIUNEA II Partea I: CerealeCodul NC | Denumirea mărfurilor |ex 0403 | Lapte acru, lapte și smântână covăsite, iaurt, chefir și alte sortimente de lapte și smântână fermentate sau acrite, chiar concentrate, sau cu adaos de zahăr sau alți îndulcitori, sau aromatizate, sau cu adaos de fructe sau cacao: |0403 10 | – Iaurt |0403 10 51 - 0403 10 99 | – – Aromatizate sau cu adaos de fructe sau cacao |0403 90 | – Altele: |0403 90 71 - 0403 90 99 | – – Aromatizate sau cu adaos de fructe sau cacao |ex 0710 | Legume, nefierte sau fierte în apă sau în abur, congelate: |0710 40 00 | – Porumb dulce |ex 0711 | Legume conservate provizoriu (de exemplu cu gaz sulfuros, în saramură, în apă sulfuroasă sau în alte soluții care asigură provizoriu conservarea lor), dar improprii consumului alimentar în această stare: |0711 90 30 | – Porumb dulce |ex 1704 | Produse zaharoase fără cacao (inclusiv ciocolată albă), cu excepția extractelor de lemn dulce de la subpoziția 1704 90 10 |1806 | Ciocolată și alte preparate alimentare care conțin cacao: |ex 1901 | Extracte de malț; preparate alimentare din făină, crupe, griș, amidon, fecule sau extracte de malț, care nu conțin cacao sau care conțin cacao într-o proporție de sub 40% din greutate, calculată pe o bază complet degresată, nedenumite și necuprinse în altă parte; preparate alimentare din produsele de la pozițiile 0401 – 0404, care nu conțin cacao sau care conțin cacao într-o proporție de sub 5 % din greutate calculată pe o bază complet degresată, nedenumite și necuprinse în altă parte: |1901 10 00 | – Preparate pentru alimentația copiilor, condiţionate pentru vânzarea cu amănuntul |1901 20 00 | – Amestecuri și aluaturi pentru prepararea produselor de brutărie, de patiserie sau a biscuiților de la poziția 1905 |1901 90 | – Altele: |1901 90 11 - 1901 90 19 | – – Extracte de malț |– – Altele: |1901 90 99 | – – – Altele |ex 1902 | Paste alimentare, chiar fierte sau umplute (cu carne sau cu alte substanțe) sau chiar altfel preparate, cum ar fi spaghete, macaroane, fidea, lasagna, gnochi, ravioli, canneloni; cușcuș, chiar preparat: |– Paste alimentare nefierte, neumplute și nici altfel preparate: |1902 11 00 | – – Care conțin ouă |1902 19 | – – Altele |ex 1902 20 | – Paste alimentare umplute (chiar fierte sau altfel preparate): |– – Altele: |1902 20 91 | – – – Fierte |1902 20 99 | – – – Altele |1902 30 | – Alte paste alimentare |1902 40 | – Cușcuș |1903 00 00 | Tapioca și înlocuitorii săi preparați din fecule, sub formă de fulgi, granule, boabe mici, criblură sau alte forme similare |Codul NC | Denumirea mărfurilor |1904 | Produse pe bază de cereale obținute prin expandare sau prăjire (de exemplu corn flakes); cereale (altele decât porumbul), sub formă de boabe sau sub formă de fulgi ori de alte grăunțe preparate (cu excepția făinii, crupelor și grișului), prefierte sau altfel preparate, nedenumite și necuprinse în altă parte: |1905 | Produse de brutărie, de patiserie și biscuiți, chiar cu adaos de cacao; ostii, cașete goale de tipul celor utilizate pentru medicamente, vafe cu capac, paste uscate din făină, din amidon sau din fecule în foi și produse similare: |ex 2001 | Legume, fructe și alte părți comestibile de plante, preparate sau conservate în oțet sau acid acetic: |– Altele: |2001 90 30 | – – Porumb dulce (Zea mays var. saccharata) |2001 90 40 | – – Ignami, batate și părți comestibile similare de plante cu un conținut de amidon sau de fecule de minimum 5% din greutate |ex 2004 | Alte legume preparate sau conservate altfel decât în oțet sau acid acetic, congelate, altele decât produsele de la poziția 2006: |2004 10 | – Cartofi: |– – Altele: |2004 10 91 | – – – Sub formă de făină, griș sau fulgi |2004 90 | – Alte legume și amestecuri de legume: |2004 90 10 | – – Porumb dulce (Zea mays var. saccharata) |ex 2005 | Alte legume preparate sau conservate altfel decât în oțet sau acid acetic, necongelate, altele decât produsele de la poziția 2006: |2005 20 | – Cartofi: |2005 20 10 | – – Sub formă de făină, griș sau fulgi |2005 80 00 | – Porumb dulce (Zea mays var. saccharata) |ex 2008 | Fructe și alte părți comestibile de plante, altfel preparate sau conservate, cu sau fără adaos de zahăr sau de alți îndulcitori sau de alcool, nedenumite și necuprinse în altă parte: |– Altele, inclusiv amestecuri, altele decât cele de la subpoziția 2008 19: |2008 99 | – – Altele: |– – – Fără adaos de alcool: |– – – – Fără adaos de zahăr: |2008 99 85 | – – – – – Porumb, cu excepția porumbului dulce (Zea mays var. saccharata) |2008 99 91 | – – – – – – Ignami, batate și părți comestibile similare de plante, cu un conținut de amidon sau de feculă egal sau mai mare de 5% din greutate |ex 2101 | Extracte, esențe și concentrate de cafea, de ceai sau de maté și preparate pe bază de aceste produse sau pe bază de cafea, de ceai sau de maté; cicoare prăjită și alți înlocuitori prăjiți de cafea și extractele, esențele și concentratele acestora: |2101 12 | – – Preparate pe bază de extracte, de esențe sau de concentrate sau pe bază de cafea: |2101 12 98 | – – – Altele |2101 20 | – Extracte, esențe și concentrate de ceai sau de maté și preparate pe baza acestor extracte, esențe sau concentrate sau pe bază de ceai sau de maté: |2101 20 98 | – – – Altele |2101 30 | – Cicoare prăjită și alți înlocuitori prăjiți de cafea și extractele, esențele și concentratele lor: |– – Cicoare prăjită și alți înlocuitori prăjiți de cafea: |2101 30 19 | – – – Altele |– – Extracte, esențe și concentrate de cicoare prăjită și de alți înlocuitori prăjiți de cafea: |2101 30 99 | – – – Altele |Codul NC | Denumirea mărfurilor |ex 2102 | Drojdii (active sau inactive); alte microorganisme monocelulare moarte (cu excepția vaccinurilor de la poziția 3002); praf de copt preparat: |2102 10 | – Drojdii active |2102 10 31 și 2102 10 39 | – – Drojdii pentru panificație |2105 00 | Înghețată și alte produse similare sub formă de înghețată, comestibile, cu sau fără cacao |ex 2106 | Preparate alimentare nedenumite și necuprinse în altă parte: |2106 90 | – Altele: |– – Altele: |2106 90 92 | – – – Care nu conțin grăsimi din lapte, zaharoză, izoglucoză, glucoză, amidon sau fecule sau conțin sub 1,5% grăsimi din lapte, sub 5% zaharoză sau izoglucoză, sub 5% glucoză, amidon sau fecule |2106 90 98 | – – – Altele |2202 | Ape, inclusiv apele minerale și apele gazeificate, care conţin zahăr sau alți îndulcitori sau sunt aromatizate, și alte băuturi nealcoolice, cu excepția sucurilor de fructe sau de legume de la poziția 2009 |2205 | Vermuturi și alte vinuri din struguri proaspeți, aromatizate cu plante sau substanțe aromatice |ex 2208 | Alcool etilic nedenaturat cu titru alcoolic volumic sub 80% vol; distilate, rachiuri, lichioruri și alte băuturi spirtoase: |2208 30 | – Whisky: |2208 30 30 - 2208 30 88 | – – Alte tipuri de whisky decât „Bourbon” |2208 50 | – Gin și rachiu de ienupăr |2208 60 | – Votcă |2208 70 | – Lichioruri |2208 90 | – Altele: |– – Altele decât rachiuri și alte băuturi spirtoase, prezentate în recipiente cu un conținut: |– – – De maximum 2 litri: |2208 90 41 | – – – – Uzo |– – – – Altele: |– – – – – Rachiuri (excluzând lichiorurile): |– – – – – – Altele: |2208 90 52 | – – – – – – – Korn |2208 90 56 | – – – – – – – Altele |2208 90 69 | – – – – – Alte băuturi spirtoase |– – – De peste 2 litri: |– – – – Rachiuri (excluzând lichiorurile): |2208 90 77 | – – – – – Altele |2208 90 78 | – – – – Alte băuturi spirtoase |2905 43 00 | – – Manitol |2905 44 | – – D-Glucitol (sorbitol) |ex 3302 | Amestecuri de substanțe odoriferante și amestecuri (inclusiv soluțiile alcoolice) pe baza uneia sau mai multor substanțe odoriferante, de tipul celor utilizate ca materii prime pentru industrie; alte preparate pe bază de substanțe odoriferante, de tipul celor utilizate pentru fabricarea băuturilor: |Codul NC | Denumirea mărfurilor |3302 10 | – De tipul celor utilizate în industria alimentară și a băuturilor: |– – De tipul celor utilizate în industria băuturilor: |– – – Preparate care conțin toți agenții aromatizanți care caracterizează o băutură: |– – – – Altele: |3302 10 29 | – – – – – Altele |3505 | Dextrine și alte amidonuri și fecule modificate (de exemplu, amidonuri și fecule pregelatinizate sau esterificate); cleiuri pe bază de amidon sau de fecule, de dextrine sau de alte amidonuri sau fecule modificate |ex 3809 | Agenți de apretare sau finisare, acceleratori de vopsire sau de fixare a substanțelor colorante și alte produse și preparate (de exemplu produse pentru scrobit și preparate pentru mordansare), de felul celor folosite în industria textilă, industria hârtiei, industria pielăriei sau în alte industrii similare, nedenumite și necuprinse în altă parte: |3809 10 | – Pe bază de substanțe amilacee: |3824 60 | – Sorbitol, altul decât cel de la subpoziția 2905 44 |Partea II: OrezCodul NC | Denumirea mărfurilor |ex 0403 | Lapte acru, lapte și smântână covăsite, iaurt, chefir și alte sortimente de lapte și smântână fermentate sau acrite, chiar concentrate, sau cu adaos de zahăr sau alți îndulcitori, sau aromatizate, sau cu adaos de fructe sau cacao: |0403 10 | – Iaurt |0403 10 51 - 0403 10 99 | – – Aromatizate sau cu adaos de fructe sau cacao |0403 90 | – Altele: |0403 90 71 - 0403 90 99 | – – Aromatizate sau cu adaos de fructe sau cacao |ex 1704 | Produse zaharoase fără cacao (inclusiv ciocolată albă): |1704 90 51 - 1704 90 99 | – – Altele |ex 1806 | Ciocolată şi alte preparate alimentare care conţin cacao, cu excepţia celor de la subpoziţiile 1806 10, 1806 20 70, 1806 90 60, 1806 90 70 şi 1806 90 90 |ex 1901 | Extracte de malț; preparate alimentare din făină, crupe, griș, amidon, fecule sau extracte de malț, care nu conțin cacao sau care conțin cacao într-o proporție de sub 40% din greutate, calculată pe o bază complet degresată, nedenumite și necuprinse în altă parte; preparate alimentare din produsele de la pozițiile 0401 – 0404, care nu conțin cacao sau care conțin cacao într-o proporție de sub 5 % din greutate calculată pe o bază complet degresată, nedenumite și necuprinse în altă parte: |1901 10 00 | – Preparate pentru alimentația copiilor, condiţionate pentru vânzarea cu amănuntul |1901 20 00 | – Amestecuri și aluaturi pentru prepararea produselor de brutărie, de patiserie sau a biscuiților de la poziția 1905 |1901 90 | – Altele: |1901 90 11 - 1901 90 19 | – – Extracte de malț |– – Altele: |1901 90 99 | – – – Altele |ex 1902 | Paste alimentare, chiar fierte sau umplute (cu carne sau cu alte substanțe) sau chiar altfel preparate, cum ar fi spaghete, macaroane, fidea, lasagna, gnochi, ravioli, canneloni; cușcuș, chiar preparat: |1902 20 | – Paste alimentare umplute (chiar fierte sau altfel preparate): |– – Altele |1902 20 91 | – – – Fierte |1902 20 99 | – – – Altele |1902 30 | – Alte paste alimentare |Codul NC | Denumirea mărfurilor |1902 40 | – Cușcuș: |1902 40 90 | – – Altele |1904 | Produse pe bază de cereale obținute prin expandare sau prăjire (de exemplu corn flakes); cereale (altele decât porumbul), sub formă de boabe sau sub formă de fulgi ori de alte grăunțe preparate (cu excepția făinii, crupelor și a grișului), prefierte sau altfel preparate, nedenumite și necuprinse în altă parte |ex 1905 | Produse de brutărie, de patiserie și biscuiți, chiar cu adaos de cacao; ostii, cașete goale de tipul celor utilizate pentru medicamente, vafe cu capac, paste uscate din făină, din amidon sau din fecule în foi și produse similare: |1905 90 20 | – – Ostii, cașete goale pentru uz farmaceutic, vafe cu capac, pastă uscată din făină, din amidon sau din fecule în foi și produse similare |ex 2004 | Alte legume preparate sau conservate altfel decât în oțet sau acid acetic, congelate, altele decât produsele de la poziția 2006: |2004 10 | – Cartofi: |– – Altele: |2004 10 91 | – – – Sub formă de făină, griș sau fulgi |ex 2005 | Alte legume preparate sau conservate altfel decât în oțet sau acid acetic, necongelate, altele decât produsele de la poziția 2006: |2005 20 | – Cartofi: |2005 20 10 | – – Sub formă de făină, griș sau fulgi |ex 2101 | Extracte, esențe și concentrate de cafea, de ceai sau de maté și preparate pe bază de aceste produse sau pe bază de cafea, de ceai sau de maté; cicoare prăjită și alți înlocuitori prăjiți de cafea și extractele, esențele și concentratele acestora: |2101 12 | – – Preparate pe bază de extracte, de esențe sau de concentrate sau pe bază de cafea: |2101 12 98 | – – – Altele |2101 20 | – Extracte, esențe și concentrate de ceai sau de maté și preparate pe baza acestor extracte, esențe sau concentrate sau pe bază de ceai sau de maté: |2101 20 98 | – – – Altele |2105 00 | Înghețată și alte produse similare sub formă de înghețată, comestibile, cu sau fără cacao |ex 2106 | Preparate alimentare nedenumite și necuprinse în altă parte: |2106 90 | – Altele: |– – Altele: |2106 90 92 | – – – Care nu conțin grăsimi din lapte, zaharoză, izoglucoză, glucoză, amidon sau fecule sau conțin sub 1,5% grăsimi din lapte, sub 5% zaharoză sau izoglucoză, sub 5% glucoză, amidon sau fecule |2106 90 98 | – – – Altele |ex 3505 | Dextrine și alte amidonuri și fecule modificate (de exemplu, amidonuri și fecule pregelatinizate sau esterificate); cleiuri pe bază de amidon sau de fecule, de dextrine sau de alte amidonuri sau fecule modificate, cu excepţia amidonurilor de la subpoziţia 3505 10 50 |ex 3809 | Agenți de apretare sau finisare, acceleratori de vopsire sau de fixare a substanțelor colorante și alte produse și preparate (de exemplu produse pentru scrobit și preparate pentru mordansare), de felul celor folosite în industria textilă, industria hârtiei, industria pielăriei sau în alte industrii similare, nedenumite și necuprinse în altă parte: |3809 10 | – Pe bază de substanțe amilacee: |Partea III: ZahărCodul NC | Denumirea mărfurilor |ex 0403 | Lapte acru, lapte și smântână covăsite, iaurt, chefir și alte sortimente de lapte și smântână fermentate sau acrite, chiar concentrate, sau cu adaos de zahăr sau alți îndulcitori, sau aromatizate, sau cu adaos de fructe sau cacao: |0403 10 | – Iaurturi: |0403 10 51 - 0403 10 99 | – – Aromatizate sau cu adaos de fructe sau cacao |0403 90 | – Altele: |0403 90 71 - 0403 90 99 | – – Aromatizate sau cu adaos de fructe sau cacao |ex 0710 | Legume, nefierte sau fierte în apă sau în abur, congelate: |0710 40 00 | – Porumb dulce |ex 0711 | Legume conservate provizoriu (de exemplu cu gaz sulfuros, în saramură, în apă sulfuroasă sau în alte soluții care asigură provizoriu conservarea lor), dar improprii consumului alimentar în această stare: |0711 90 | – Alte legume; amestec de legume: |– – Legume: |0711 90 30 | – – – Porumb dulce |1702 50 00 | – Fructoză chimic pură |ex 1704 | Produse zaharoase fără cacao (inclusiv ciocolată albă), cu excepția extractelor de lemn dulce de la subpoziția 1704 90 10 |1806 | Ciocolată și alte preparate alimentare care conțin cacao: |ex 1901 | Extracte de malț; preparate alimentare din făină, crupe, griș, amidon, fecule sau extracte de malț, care nu conțin cacao sau care conțin cacao într-o proporție de sub 40% din greutate, calculată pe o bază complet degresată, nedenumite și necuprinse în altă parte; preparate alimentare din produsele de la pozițiile 0401 – 0404, care nu conțin cacao sau care conțin cacao într-o proporție de sub 5% din greutate calculată pe o bază complet degresată, nedenumite și necuprinse în altă parte: |1901 10 00 | – Preparate pentru alimentația copiilor, condiţionate pentru vânzarea cu amănuntul |1901 20 00 | – Amestecuri și aluaturi pentru prepararea produselor de brutărie, de patiserie sau a biscuiților de la poziția 1905 |1901 90 | – Altele: |– – Altele: |1901 90 99 | – – – Altele |ex 1902 | Paste alimentare, chiar fierte sau umplute (cu carne sau cu alte substanțe) sau chiar altfel preparate, cum ar fi spaghete, macaroane, fidea, lasagna, gnochi, ravioli, canneloni; cușcuș, chiar preparat: |1902 20 | – Paste alimentare umplute (chiar fierte sau altfel preparate): |– – Altele: |1902 20 91 | – – – Fierte |1902 20 99 | – – – Altele |1902 30 | – Alte paste alimentare |1902 40 | – Cușcuș: |1902 40 90 | – – Altele |1904 | Produse pe bază de cereale obținute prin expandare sau prăjire (de exemplu corn flakes); cereale (altele decât porumbul), sub formă de boabe sau sub formă de fulgi ori de alte grăunțe preparate (cu excepția făinii, crupelor și a grișului), prefierte sau altfel preparate, nedenumite și necuprinse în altă parte |ex 1905 | Produse de brutărie, de patiserie și biscuiți, chiar cu adaos de cacao; ostii, cașete goale de tipul celor utilizate pentru medicamente, vafe cu capac, paste uscate din făină, din amidon sau din fecule în foi și produse similare: |1905 10 00 | – Pâine crocantă denumită Knäckebrot |Codul NC | Denumirea mărfurilor |1905 20 | – Turtă dulce |1905 31 | – – Biscuiți la care s-au adăugat îndulcitori |1905 32 | – – Vafe și alveole |1905 40 | – Pesmet, pâine prăjită și produse similare prăjite |1905 90 | – Altele: |– – Altele: |1905 90 45 | – – – Biscuiți |1905 90 55 | – – – Produse extrudate sau expandate, sărate sau aromatizate |– – – Altele: |1905 90 60 | – – – – La care s-au adăugat îndulcitori |1905 90 90 | – – – – Altele |ex 2001 | Legume, fructe și alte părți comestibile de plante, preparate sau conservate în oțet sau acid acetic: |2001 90 | – Altele: |2001 90 30 | – – Porumb dulce (Zea mays var. saccharata) |2001 90 40 | – – Ignami, batate și părți comestibile similare de plante cu un conținut de amidon sau de fecule de minimum 5% din greutate |ex 2004 | Alte legume preparate sau conservate altfel decât în oțet sau acid acetic, congelate, altele decât produsele de la poziția 2006: |2004 10 | – Cartofi |– – Altele |2004 10 91 | – – – Sub formă de făină, griș sau fulgi |2004 90 | – Alte legume și amestecuri de legume: |2004 90 10 | – – Porumb dulce (Zea mays var. saccharata) |ex 2005 | Alte legume preparate sau conservate altfel decât în oțet sau acid acetic, necongelate, altele decât produsele de la poziția 2006: |2005 20 | – Cartofi: |2005 20 10 | – – Sub formă de făină, griș sau fulgi |2005 80 00 | – Porumb dulce (Zea mays var. saccharata) |ex 2101 | Extracte, esențe și concentrate de cafea, de ceai sau de maté și preparate pe bază de aceste produse sau pe bază de cafea, de ceai sau de maté; cicoare prăjită și alți înlocuitori prăjiți de cafea și extractele, esențele și concentratele acestora: |– Extracte, esențe și concentrate de cafea și preparate pe baza acestor extracte, esențe sau concentrate sau pe bază de cafea: |2101 12 | – – – Preparate pe bază de extracte, esențe sau concentrate sau pe bază de cafea: |2101 12 98 | – – – – Altele: |2101 20 | – Extracte, esențe și concentrate de ceai sau de maté și preparate pe baza acestor extracte, esențe sau concentrate sau pe bază de ceai sau de maté: |– – – Preparate |2101 20 98 | – – – – Altele |2101 30 | – Cicoare prăjită și alți înlocuitori prăjiți de cafea și extractele, esențele și concentratele lor: |– – Cicoare prăjită și alți înlocuitori prăjiți de cafea: |2101 30 19 | – – – Altele |– – Extracte, esențe și concentrate de cicoare prăjită și de alți înlocuitori prăjiți de cafea: |2101 30 99 | – – – Altele |2105 00 | Înghețată și alte produse similare sub formă de înghețată, comestibile, cu sau fără cacao |Codul NC | Denumirea mărfurilor |ex 2106 | Preparate alimentare nedenumite și necuprinse în altă parte: |ex 2106 90 | – Altele: |– – Altele: |2106 90 92 | – – – Care nu conțin grăsimi din lapte, zaharoză, izoglucoză, glucoză, amidon sau fecule sau conțin sub 1,5% grăsimi din lapte, sub 5% zaharoză sau izoglucoză, sub 5% glucoză, amidon sau fecule |2106 90 98 | – – – Altele |ex 2202 | Ape, inclusiv apele minerale și apele gazeificate, care conţin zahăr sau alți îndulcitori sau sunt aromatizate, și alte băuturi nealcoolice, cu excepția sucurilor de fructe sau de legume de la poziția 2009, cu excepția berii fabricate din malț, cu un titru alcoolic de maximum 0,5% vol. |2205 | Vermuturi și alte vinuri din struguri proaspeți, aromatizate cu plante sau substanțe aromatice |ex 2208 | Alcool etilic nedenaturat cu titru alcoolic volumic sub 80% vol; distilate, rachiuri, lichioruri și alte băuturi spirtoase: |2208 20 | – Distilat de vin sau de tescovină de struguri: |ex 2208 50 | – Rachiu de ienupăr |2208 70 | – Lichioruri |ex 2208 90 | – Altele: |– – Altele decât rachiuri și alte băuturi spirtoase, prezentate în recipiente cu un conținut: |– – – De maximum 2 litri: |2208 90 41 | – – – – Uzo |– – – – Altele: |– – – – – Rachiuri (excluzând lichiorurile): |– – – – – – Distilate din fructe |2208 90 45 | – – – – – – – Calvados |2208 90 48 | – – – – – – – Altele |– – – – – – Altele: |2208 90 52 | – – – – – – – Korn |2208 90 56 | – – – – – – – Altele |2208 90 69 | – – – – – Alte băuturi spirtoase |– – – De peste 2 litri: |– – – – Rachiuri (excluzând lichiorurile): |2208 90 71 | – – – – – Distilate din fructe |2208 90 77 | – – – – – Altele |2208 90 78 | – – – – Alte băuturi spirtoase |2905 43 00 | – – Manitol |2905 44 | – D-glucitol (sorbitol) |ex 3302 | Amestecuri de substanțe odoriferante și amestecuri (inclusiv soluțiile alcoolice) pe baza uneia sau mai multor substanțe odoriferante, de tipul celor utilizate ca materii prime pentru industrie; alte preparate pe bază de substanțe odoriferante, de tipul celor utilizate pentru fabricarea băuturilor: |3302 10 | – De tipul celor utilizate în industria alimentară și de băuturi: |– – De tipul celor utilizate în industria băuturilor: |– – – Preparate care conțin toți agenții aromatizanți care caracterizează o băutură: |– – – – – Altele (cu o concentrație alcoolică în volum dobândit mai mică sau egală cu 0,5 %) |3302 10 29 | – – – – – Altele |ex Capitolul 38 | Produse diverse ale industriei chimice: |3824 60 | – Sorbitol, altul decât cel de la subpoziția 2905 44 |Partea IV: LapteCodul NC | Denumirea mărfurilor |ex 0405 | Unt și alte grăsimi care provin din lapte; produse lactate tartinabile: |0405 20 | – Pastă din lapte pentru tartine: |0405 20 10 | – – Cu un conținut de grăsime egal cu sau mai mare de 39%, dar mai mic de 60% din greutate |0405 20 30 | – – Cu un conținut de grăsime egal cu sau mai mare de 60%, dar de maximum 75% din greutate |ex 1517 | Margarină; amestecuri sau preparate alimentare din grăsimi sau din uleiuri de origine animală sau vegetală sau din fracțiuni ale diferitelor grăsimi sau uleiuri din prezentul capitol, altele decât grăsimile și uleiurile alimentare și fracțiunile acestora de la poziția 1516: |1517 10 | – Margarină, cu excepția margarinei lichide: |1517 10 10 | – – Cu un conținut de grăsime de lapte de peste 10%, dar de maximum 15% din greutate |1517 90 | – Altele: |1517 90 10 | – – Cu un conținut de grăsimi din lapte de peste 10%, dar de maximum 15% din greutate |ex 1704 | Produse zaharoase fără cacao (inclusiv ciocolată albă): |ex 1704 90 | – Altele, cu excepţia extractelor de lemn dulce care conțin zaharoză peste 10% din greutate, fără adaos de alte substanțe |Codul NC | Denumirea mărfurilor |ex 1806 | Ciocolată și alte preparate alimentare care conțin cacao, cu excepţia pudrei de cacao îndulcite numai cu zaharoză cu codul NC 1806 10 |ex 1901 | Extracte de malț; preparate alimentare din făină, crupe, griș, amidon, fecule sau extracte de malț, care nu conțin cacao sau care conțin cacao într-o proporție de sub 40% din greutate, calculată pe o bază complet degresată, nedenumite și necuprinse în altă parte; preparate alimentare din produsele de la pozițiile 0401 – 0404, care nu conțin cacao sau care conțin cacao într-o proporție de sub 5% din greutate calculată pe o bază complet degresată, nedenumite și necuprinse în altă parte: |1901 10 00 | – Preparate pentru alimentația copiilor, condiţionate pentru vânzarea cu amănuntul |1901 20 00 | – Amestecuri și aluaturi pentru prepararea produselor de brutărie, de patiserie sau a biscuiților de la poziția 1905 |1901 90 | – Altele: |– – Altele: |1901 90 99 | – – – Altele |ex 1902 | Paste alimentare, chiar fierte sau umplute (cu carne sau cu alte substanțe) sau chiar altfel preparate, cum ar fi spaghete, macaroane, fidea, lasagna, gnochi, ravioli, canneloni; cușcuș, chiar preparat: |– Paste alimentare nefierte, neumplute și nici altfel preparate: |1902 19 | – – Altele |1902 20 | – Paste alimentare umplute (chiar fierte sau altfel preparate): |– – Altele: |1902 20 91 | – – – Fierte |1902 20 99 | – – – Altele |1902 30 | – Alte paste alimentare |1902 40 | – Cușcuș: |1902 40 90 | – – Altele |1904 | Produse pe bază de cereale obținute prin expandare sau prăjire (de exemplu corn flakes); cereale (altele decât porumbul), sub formă de boabe sau sub formă de fulgi ori de alte grăunțe preparate (cu excepția făinii, crupelor și a grișului), prefierte sau altfel preparate, nedenumite și necuprinse în altă parte |ex 1905 | Produse de brutărie, de patiserie și biscuiți, chiar cu adaos de cacao; ostii, cașete goale de tipul celor utilizate pentru medicamente, vafe cu capac, paste uscate din făină, din amidon sau din fecule în foi și produse similare: |1905 10 00 | Pâine crocantă denumită Knäckebrot |1905 20 | – Turtă dulce |– Biscuiți la care s-au adăugat îndulcitori; vafe și alveole: |1905 31 | – – Biscuiți la care s-au adăugat îndulcitori |1905 32 | – – Vafe și alveole |1905 40 | – Pesmet, pâine prăjită și produse similare prăjite |1905 90 | – Altele: |– – Altele: |1905 90 45 | – – – Biscuiți |1905 90 55 | – – – Produse extrudate sau expandate, sărate sau aromatizate |– – – Altele: |1905 90 60 | – – – – La care s-au adăugat îndulcitori |1905 90 90 | – – – – Altele |ex 2004 | Alte legume preparate sau conservate altfel decât în oțet sau acid acetic, congelate, altele decât produsele de la poziția 2006: |2004 10 | – Cartofi: |– – Altele: |2004 10 91 | – – – Sub formă de făină, griș sau fulgi |Codul NC | Denumirea mărfurilor |ex 2005 | Alte legume preparate sau conservate altfel decât în oțet sau acid acetic, necongelate, altele decât produsele de la poziția 2006: |2005 20 | – Cartofi: |2005 20 10 | – – Sub formă de făină, griș sau fulgi |2105 00 | Înghețată și alte produse similare sub formă de înghețată, comestibile, cu sau fără cacao |ex 2106 | Preparate alimentare nedenumite și necuprinse în altă parte: |2106 90 | – Altele: |– – Altele: |2106 90 92 | – – – Care nu conțin grăsimi din lapte, zaharoză, izoglucoză, glucoză, amidon sau fecule sau conțin sub 1,5% grăsimi din lapte, sub 5% zaharoză sau izoglucoză, sub 5% glucoză, amidon sau fecule |2106 90 98 | – – – Altele |ex 2202 | Ape, inclusiv apele minerale și apele gazeificate, care conţin zahăr sau alți îndulcitori sau sunt aromatizate, și alte băuturi nealcoolice, cu excepția sucurilor de fructe sau de legume de la poziția 2009: |2202 90 | – Altele: |– – Altele, cu un conținut de grăsimi provenite din produse de la pozițiile 0401 – 0404: |2202 90 91 | – – – Sub 0,2% din greutate |2202 90 95 | – – – de minimum 0,2%, dar sub 2% |2202 90 99 | – – – de minimum 2% |ex 2208 | Alcool etilic nedenaturat cu titru alcoolic volumic sub 80% vol; distilate, rachiuri, lichioruri și alte băuturi spirtoase: |2208 70 | – Lichioruri |2208 90 | – Altele: |– – Alte rachiuri și băuturi spirtoase, prezentate în recipiente cu un conţinut: |– – – De maximum 2 litri: |– – – – Altele: |2208 90 69 | – – – – – Alte băuturi spirtoase |– – – De peste 2 litri: |2208 90 78 | – – – – Alte băuturi spirtoase |ex 3302 | Amestecuri de substanțe odoriferante și amestecuri (inclusiv soluțiile alcoolice) pe baza uneia sau mai multor substanțe odoriferante, de tipul celor utilizate ca materii prime pentru industrie; alte preparate pe bază de substanțe odoriferante, de tipul celor utilizate pentru fabricarea băuturilor: |3302 10 | – De tipul celor utilizate în industria alimentară și a băuturilor: |– – De tipul celor utilizate în industria băuturilor: |– – – Preparate care conțin toți agenții aromatizanți care caracterizează o băutură: |– – – – Altele: |3302 10 29 | – – – – – Altele |3501 | Cazeină, cazeinați și alți derivați ai cazeinei; cleiuri de cazeină |ex 3502 | Albumine (inclusiv concentratele care conţin două sau mai multe proteine din zer, care conțin proteine din zer peste 80% din greutatea substanței uscate), albuminați și alți derivați de albumine: |3502 20 | – Albumină din lapte, inclusiv concentratele din două sau mai multe proteine din zer: |– – Altele: |3502 20 91 | – – – Uscate (în foi, fulgi, granule, pudră etc.) |3502 20 99 | – – – Altele |Partea V: OuăCodul NC | Denumirea mărfurilor |ex 0403 10 51 - ex 0403 10 99 și ex 0403 90 71 - ex 0403 90 99 | Lapte acru, lapte și smântână covăsite, iaurt, chefir și alte sortimente de lapte și smântână fermentate sau acrite, aromatizate sau cu adaos de fructe sau cacao, chiar concentrate, sau cu adaos de zahăr sau alți îndulcitori sau aromatizate sau cu adaos de fructe sau cacao |1806 | Ciocolată și alte preparate alimentare care conțin cacao: |ex 1901 | Preparate alimentare din produsele de la pozițiile 0401 - 0404, care nu conțin cacao sau care conțin cacao într-o proporție de sub 5% din greutate calculată pe o bază complet degresată, nedenumite și necuprinse în altă parte |1902 11 00 | – Paste alimentare nefierte, neumplute și nici altfel preparate, care conțin ouă |ex 1904 | Produse pe bază de cereale obținute prin expandare sau prăjire (de exemplu corn flakes); cereale (altele decât porumbul), sub formă de boabe sau sub formă de fulgi ori de alte grăunțe preparate (cu excepția făinii, crupelor și grișului), prefierte sau altfel preparate, nedenumite și necuprinse în altă parte, care conțin cacao |ex 1905 | Produse de brutărie, de patiserie și biscuiți, chiar cu adaos de cacao; ostii, cașete goale de tipul celor utilizate pentru medicamente, vafe cu capac, paste uscate din făină, din amidon sau din fecule în foi și produse similare: |1905 20 | – Turtă dulce |1905 31 | – – Biscuiți la care s-au adăugat îndulcitori |1905 32 | – – Vafe și alveole |1905 40 | – – Pesmet, pâine prăjită și produse similare prăjite |ex 1905 90 | – – Altele, cu excepția produselor de la subpozițiile 1905 90 10 - 1905 90 30 |ex 2105 00 | Înghețată și alte produse similare sub formă de înghețată, comestibile, cu sau fără cacao |2208 | Alcool etilic nedenaturat cu titru alcoolic volumic sub 80% vol; distilate, rachiuri, lichioruri și alte băuturi spirtoase: |ex 220870 | – – Lichioruri |3502 | Albumine (inclusiv concentratele care conţin două sau mai multe proteine din zer, care conțin proteine din zer peste 80% din greutatea substanței uscate), albuminați și alți derivați de albumine: |3502 11 90 | – – – Alte albumine din ou uscate |3502 19 90 | – – – Alte albumine din ou |ANEXA XVIII LISTA ANUMITOR PRODUSE CARE CONȚIN ZAHĂR, ÎN SCOPUL ACORDĂRII RESTITUIRII LA EXPORT MENȚIONATE ÎN PARTEA III CAPITOLUL III SECȚIUNEA IIProdusele enumerate în anexa I partea X litera (b).ANEXA XIX BUGETUL ALOCAT PENTRU DEZVOLTAREA RURALĂ ÎN REGIUNILE VITICOLE MENȚIONAT LA ARTICOLUL 314 ALINEATUL (3)în mii EUR |Exercițiul bugetar | 2009 | 2010 | Începând cu 2011 |BG | — | — | — |CZ | — | — | — |DE | — | — | — |EL | — | — | — |ES | 15 491 | 30 950 | 46 441 |FR | 11 849 | 23 663 | 35 512 |IT | 13 160 | 26 287 | 39 447 |CY | — | — | — |LT | — | — | — |LU | — | — | — |HU | — | — | — |MT | — | — | — |AT | — | — | — |PT | — | — | — |RO | — | — | — |SI | — | 1 050 | 1 050 |SK | — | — | — |UK | 160 | 160 | 160 |ANEXA XX TABEL DE CORESPONDENȚĂ MENȚIONAT LA ARTICOLUL 325 ALINEATUL (3)Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 | Prezentul regulament |Articolul 1 | Articolul 1 |Articolul 2 | Articolul 2 |Articolul 3 | Articolul 3 |Articolul 4 | — |Articolul 5 | Articolele 4 și 5 |Articolul 6 | Articolul 6 |Articolul 7 | Articolul 7 |Articolul 8 | Articolul 8 |Articolul 9 | Articolul 9 |Articolul 10 | Articolul 10 |Articolul 11 | Articolul 11 |Articolul 12 | Articolul 12 |Articolul 13 | Articolul 13 |Articolul 14 | — |Articolul 15 | — |Articolul 16 | — |Articolul 17 | — |Articolul 18 alineatele (1) - (4) | Articolul 14 |Articolul 18 alineatul (5) | — |Articolul 19 | — |Articolul 20 | — |Articolul 21 | — |Articolul 22 | — |Articolul 23 | — |Articolul 24 | — |Articolul 25 | Articolul 15 |Articolul 26 | Articolul 16 |Articolul 27 | Articolul 17 |Articolul 28 | Articolul 20 |Articolul 29 | Articolul 21 |Articolul 30 | — |Articolul 31 | Articolul 22 |Articolul 32 | Articolul 23 |Articolul 33 | Articolul 24 |Articolul 34 | Articolul 25 |Articolul 35 | — |Articolul 36 | — |Articolul 37 | Articolul 26 |Articolul 38 | Articolul 27 |Articolul 39 | Articolul 28 |Articolul 40 | Articolul 29 |Articolul 41 | Articolul 30 |Articolul 42 | Articolul 34 |Articolul 43 literele (a) - (f), (i), (j) și (l) | Articolele 31, 32 și 33 |Articolul 43 litera (k) | Articolul 30 alineatul (1) |Articolul 43 literele (g) și (h) | Articolul 80 |Articolul 43 litera (m) | Articolele 35 și 36 |Articolul 44 | Articolul 37 |Articolul 45 | Articolul 38 |Articolul 46 | Articolul 39 |Articolul 47 | Articolul 40 |Articolul 48 | Articolul 41 |Articolul 49 | Articolul 42 |Articolul 50 | Articolul 43 |Articolul 51 | Articolul 44 |Articolul 52 | Articolul 45 |Articolul 52a | — |Articolul 53 | Articolul 46 |Articolul 54 | Articolele 47 și 48 |Articolul 55 | Articolul 49 |Articolul 56 | Articolul 50 |Articolul 57 | Articolul 51 |Articolul 58 | — |Articolul 59 alineatul (1) prima teză | Articolul 52 |Articolul 59 alineatul (1) a doua teză și alineatul (2) | — |Articolul 60 alineatele (1) - (3) | Articolul 53 |Articolul 60 alineatul (4) | — |Articolul 61 | Articolul 54 |Articolul 62 | Articolul 55 |Articolul 63 | Articolul 56 |Articolul 64 | Articolul 57 |Articolul 65 | Articolul 58 |Articolul 66 alineatul (1) | Articolul 59 alineatul (1) |Articolul 66 alineatul (2) | Articolul 59 alineatul (2) |Articolul 66 alineatul (3) | Articolul 59 alineatul (3) |Articolul 66 alineatul (4) | — |Articolul 66 alineatul (5) | Articolul 59 alineatul (4) |Articolul 59 alineatul (5) |Articolul 67 | Articolul 60 |Articolul 68 | Articolul 61 |Articolul 69 | Articolul 62 alineatele (1) și (2) |Articolul 62 alineatul (3) |Articolul 70 alineatele (1) - (5) primul paragraf | Articolul 63 |Articolul 70 alineatul (5) ultimul paragraf | — |Articolul 71 | Articolul 64 |Articolul 72 | Articolul 65 |Articolul 73 | Articolul 66 |Articolul 74 | Articolul 67 |Articolul 75 | Articolul 68 |Articolul 76 | Articolul 69 |Articolul 77 | Articolul 70 |Articolul 78 | Articolul 71 |Articolul 79 | Articolul 72 |Articolul 80 | Articolul 73 alineatul (1) |Articolul 81 | Articolul 74 |Articolul 82, primul paragraf | Articolul 75 |Articolul 82, al doilea paragraf | Articolul 81 litera (i) |Articolul 83 alineatele (1) - (3) | Articolul 76 |Articolul 83 alineatul (4) | Articolul 81 litera (d) |Articolul 84 | Articolul 77 |Articolul 84a | [Articolul 325 alineatul (2)] |Articolul 85 literele (a), (b) și (c) | Articolele 78 și 79 |Articolul 85 litera (d) | — |Articolul 80 |Articolul 81 |Articolul 85a | Articolul 82 |Articolul 85b | Articolul 83 |Articolul 85c | Articolul 84 |Articolul 85d | Articolul 85 |Articolul 85e | Articolele 86 și 87 |Articolul 85f | Articolul 88 |Articolul 85g | Articolul 89 |Articolul 85h | Articolul 90 |Articolul 85i | Articolul 91 |Articolul 85j | Articolul 92 |Articolul 85k | Articolul 93 |Articolul 85l | Articolul 94 |Articolul 85m | Articolul 95 |Articolul 85n | Articolele 96 și 97 |Articolele 85o - 85x | [Articolul 325 alineatul (2)] |Articolele 86 - 90 | [Articolul 325 alineatul (2)] |Articolele 91 - 95 | [Articolul 325 alineatul (2)] |Articolul 95a | [Articolul 325 alineatul (2)] |Articolul 96 | — |Articolul 97 | Articolul 99 |Articolul 98 | Articolul 100 |Articolul 99 | Articolele 101, 103 și 104 |Articolul 100 | Articolele 102, 103 și 104 |Articolul 101 | — |Articolul 102 | Articolele 108, 109 și 110 |Articolul 102a | Articolele 111, 112 și 113 |Articolul 103 | Articolele 114, 115 și 116 |Articolul 103a | Articolele 117, 118 și 119 |Articolul 103b | Articolul 120 |Articolul 103c | Articolul 121 |Articolul 103d | Articolul 122 |Articolul 103e | Articolul 123 |Articolul 103f | Articolul 124 |Articolul 103g | Articolul 125 |Articolul 103ga | Articolul 128 |Articolul 103h literele (a) - (i) | Articolele 126 și 127 |Articolul 103h litera (f) | Articolele 129 și 130 |Articolul 103i | Articolul 131 |Articolul 103j | Articolul 132 |Articolul 103k | Articolul 133 |Articolul 103l | Articolul 134 |Articolul 103m | Articolul 135 |Articolul 103n | Articolul 136 |Articolul 103o | Articolul 137 |Articolul 103p | Articolul 138 |Articolul 103q | Articolul 139 |Articolul 103r | Articolul 140 |Articolul 103s | Articolul 141 |Articolul 103t | Articolul 142 |Articolul 103u | Articolul 143 |Articolul 103v | Articolul 144 |Articolele 103w - 103y | [Articolul 325 alineatul (2)] |Articolul 103z | Articolul 145 |Articolul 103za | Articolele 146 și 147 |Articolul 104 | - |Articolul 105 | Articolul 148 |Articolul 106 | Articolul 149 |Articolul 107 | Articolul 150 |Articolul 108 | Articolul 151 |Articolul 109 | Articolul 152 |Articolul 110 | Articolele 153 și 154 |Articolul 111 | Articolul 155 alineatele (1), (2) și (4) |[Regulamentul (CEE) nr. 922/72 al Consiliului] | Articolul 155 alineatul (3) |Articolul 112 | Articolele 156 și 157 |Articolul 113 alineatul (1) | Articolul 162 alineatele (1) și (2) și articolul 172 litera (d) |Articolul 113 alineatul (2) litera (a) | Articolul 162 alineatul (3) |Articolul 113 alineatul (2) litera (b) | Articolul 162 alineatul (2) |Articolul 113 alineatul (3) primul paragraf | Articolul 161 |Articolul 113 alineatul (3) al doilea paragraf | Articolul 171 |Articolul 113a | [Articolul 325 alineatul (2)] |Articolul 113b alineatul (1) | Articolul 163 alineatul (1) coroborat cu anexa XII partea I |Articolul 113b alineatul (2) | Anexa XII partea I punctul II alineatul (4) |Articolul 113c | Articolul 98 |Articolul 113d alineatul (1) primul paragraf | Articolul 163 alineatul (2) |Articolul 113d alineatul (1) al doilea paragraf | Anexa XII partea II alineatul (1) al cincilea paragraf |Articolul 113d alineatul (2) | Articolul 163 alineatul (3) |Articolul 113d alineatul (3) | Articolul 167 |Articolul 114 | [Articolul 325 alineatul (2)] |Articolul 115 | [Articolul 325 alineatul (2)] |Articolul 116 | [Articolul 325 alineatul (2)] |Articolul 117 alineatele (1) - (4) | [Articolul 325 alineatul (2)] |Articolul 117 alineatul (5) Articolul 118 | Articolul 162 alineatul (1) Articolul 163 alineatul (2) coroborat cu anexa XII partea VII primul şi al doilea paragraf |Articolul 118a | Articolul 173 |Articolul 118b | Articolul 174 |Articolul 118c | Articolul 175 |Articolul 118d | Articolul 176 |Articolul 118e | Articolul 177 |Articolul 118f | Articolul 178 |Articolul 118g | Articolul 179 |Articolul 118h | Articolul 180 |Articolul 118i | Articolul 181 |Articolul 118j | Articolul 182 |Articolul 118k | Articolul 183 |Articolul 118l | Articolul 184 |Articolul 118m | Articolul 185 |Articolul 118n | Articolul 186 |Articolul 118o | Articolul 187 |Articolul 118p | Articolul 188 |Articolul 118q | Articolul 189 |Articolul 118r | Articolul 190 |Articolul 118s | Articolul 191 |Articolul 118t | Articolul 192 |Articolul 118u | Articolul 196 |Articolul 118v | Articolul 197 |Articolul 118w | Articolul 201 |Articolul 118x | Articolul 202 |Articolul 118y | Articolul 203 |Articolul 118z | Articolul 204 |Articolul 118za | Articolul 205 |Articolul 118zb | Articolul 206 |Articolul 119 | Articolul 105 alineatul (1) |Articolul 120 | Articolul 162 alineatul (2) literele (e) și (g) și articolul 172 litera (d) |Articolul 120a | Articolul 166 |Articolul 120b | - |Articolul 120c | Articolul 165 alineatul (2) |Articolul 120d | Articolul 168 alineatul (2) |Articolul 120e alineatul (1) | Articolul 162 alineatul (2) literele (g) și (n) și articolul 172 litera (d) |Articolul 120e alineatul (2) | Articolul 168 alineatul (3) |Articolul 120f | Articolul 165 alineatul (3) |Articolul 120g | Articolul 165 alineatul (1) și articolul 172 litera (d) |Articolul 121 litera (a) punctul (i) | Articolul 162 alineatul (1) și articolul 172 litera (d) |Articolul 121 litera (a) punctul (ii) | Articolul 162 alineatul (2) litera (d) și articolul 172 litera (d) |Articolul 121 litera (a) punctul (iii) | Articolele 161 și 169 |Articolul 121 litera (a) punctul (iv) | Articolul 163 alineatul (2) și articolul 172 litera (d) |Articolul 121 litera (b) punctul (i) | Articolul 172 literele (b) și (c) |Articolul 121 litera (b) punctul (ii) | Articolul 163 alineatul (3) și articolul 172 literele (b) și (c) |Articolul 121 litera (c) punctul (i) | Articolul 172 literele (b) și (c) |Articolul 121 litera (c) punctul (ii) | Articolul 172 litera (d) |Articolul 121 litera (c) punctul (iii) | Articolul 172 litera (d) |Articolul 121 litera (c) punctul (iv) | Articolul 162 alineatul (2) litera (u) și articolul 172 litera (d) |Articolul 121 litera (d) punctul (i) | Articolul 162 alineatul (2) litera (a) și articolul 172 litera (d) |Articolul 121 litera (d) punctul (ii) | Articolul 162 alineatul (2) litera (k) și articolul 172 litera (d) |Articolul 121 litera (d) punctul (iii) | Articolul 162 alineatul (2) litera (e) și articolul 172 litera (d) |Articolul 121 litera (d) punctul (iv) | Articolul 162 alineatul (2) litera (b) și articolul 172 litera (d) |Articolul 121 litera (d) punctul (v) | Articolul 162 alineatul (2) litera (d) și articolul 172 litera (d) |Articolul 121 litera (d) punctul (vi) | Articolul 179 și articolul 172 litera (i) |Articolul 121 litera (d) punctul (vii) | Articolul 162 alineatul (2) litera (g) și articolul 172 litera (d) |Articolul 121 litera (e) punctul (i) | Articolul 162 alineatul (2) litera (a) și articolul 172 litera (d) |Articolul 121 litera (e) punctul (ii) | Articolul 162 alineatul (2) litera (a) și articolul 172 litera (d) |Articolul 121 litera (e) punctul (iii) | Articolul 162 alineatul (2) litera (b) și articolul 172 litera (d) |Articolul 121 litera (e) punctul (iv) | Articolul 162 alineatul (2) literele (d) și (p) și articolul 172 litera (d) |Articolul 121 litera (e) punctul (v) | Articolul 162 alineatul (2) literele (d), (g) și (i) și articolul 172 litera (d) |Articolul 121 litera (e) punctul (vi) | Articolul 162 alineatul (1) și alineatul (2) litera (s) și articolul 172 litera (d) |Articolul 121 litera (e) punctul (vii) | Articolul 162 alineatul (2) literele (m) și (n) și articolul 172 litera (d) |Articolul 121 litera (f) punctul (i) | Articolul 162 alineatul (2) litera (a) și articolul 172 litera (d) |Articolul 121 litera (f) punctul (ii) | Articolul 162 alineatul (2) litera (a) și articolul 172 litera (d) |Articolul 121 litera (f) punctul (iii) | Articolul 162 alineatul (2) litera (d), articolul 169 și articolul 172 litera (d) |Articolul 121 litera (f) punctul (iv) | Articolul 162 alineatul (2) litera (p) și articolul 172 litera (d) |Articolul 121 litera (f) punctul (v) | Articolul 162 alineatul (2) litera (o) și articolul 172 litera (d) |Articolul 121 litera (f) punctul (vi) | Articolul 162 alineatul (2) litera (u) și articolul 172 litera (d) |Articolul 121 litera (f) punctul (vii) | Articolul 162 alineatul (2) litera (p) și articolul 172 litera (d) |Articolul 121 litera (g) | Articolul 162 alineatul (2) litera (e) și articolul 172 litera (d) |Articolul 121 litera (h) | Articolul 172 litera (d) |Articolul 121 litera (i) | Articolele 106 și 107 |Articolul 121 litera (j) punctul (i) | Articolul 162 alineatul (2) litera (d) și articolul 172 litera (d) |Articolul 121 litera (j) punctul (ii) | Articolul 169 și articolul 172 litera (d) |Articolul 121 litera (k) | Articolele 193, 194 și 195 |Articolul 121 litera (l) | Articolele 198, 199 și 200 |Articolul 121 litera (m) | Articolele 207 și 208 |Articolul 121 alineatul (2) | Articolul 162 alineatul (3) și articolul 172 literele (b) și (c) |Articolul 121 alineatul (3) | Articolul 162 alineatul (2) litera (g) și articolul 172 litera (d) |Articolul 121 alineatul (4) litera (a) | - |Articolul 121 alineatul (4) litera (b) | Articolul 162 alineatul (2) literele (g) și (n) |Articolul 121 alineatul (4) litera (c) | Articolul 162 alineatul (2) literele (g) și (n) |Articolul 121 alineatul (4) litera (d) | Articolul 162 alineatul (2) litera (h) |Articolul 121 alineatul (4) litera (e) | Articolul 162 alineatul (2) litera (f) |Articolul 121 alineatul (4) litera (f) | Articolul 162 alineatul (2) litera (g) |Articolul 121 alineatul (4) litera (g) | Articolul 162 alineatul (2) litera (s) |Articolul 122 | Articolul 209 |Articolul 209 litera (a) punctul (iv) |Articolul 123 | Articolul 210 alineatele (1),(2) și (3) |Articolul 210 alineatul (4) |Articolul 124 | Articolul 211 |Articolul 125 | Articolul 212 |Articolul 125a | Articolul 213 |Articolul 125b | Articolul 214 |Articolul 125c | Articolul 215 |Articolul 125d | Articolul 216 |Articolul 125e | Articolul 217 |Articolul 125f | Articolul 218 |Articolul 125g | Articolul 219 |Articolul 125h | Articolul 220 |Articolul 125i | Articolul 221 |Articolul 125j | Articolul 222 |Articolul 125k | Articolul 223 |Articolul 125l | Articolul 224 |Articolul 125m | Articolul 225 |Articolul 125n | Articolul 226 |Articolul 125o | Articolul 227 |Articolul 126 | Articolul 228 |Articolul 229 |Articolul 127 | Articolul 230 |Articolul 128 | Articolul 231 |Articolul 129 | Articolul 232 |Articolul 130 | Articolul 233 |Articolul 131 | Articolul 234 |Articolul 132 | Articolul 235 |Articolul 133 | Articolul 236 |Articolul 133a | Articolul 237 |Articolul 134 | Articolele 238 și 239 |Articolul 135 | Articolul 240 |Articolul 136 | Articolul 241 |Articolul 137 | Articolul 242 |Articolul 138 | Articolul 243 |Articolul 139 | Articolul 244 |Articolul 140 | Articolul 245 |Articolul 140a | Articolul 246 |Articolul 141 | Articolul 247 |Articolul 142 | Articolul 248 |Articolul 143 | Articolele 249 și 250 |Articolul 144 | Articolul 251 |Articolul 145 | Articolul 254 alineatul (1) litera (a) |Articolul 146 | Articolul 252 |Articolul 147 | - |Articolul 148 | Articolele 253, 254 și 255 |Articolul 149 | Articolul 256 |Articolul 150 | Articolul 257 |Articolul 151 | Articolul 258 |Articolul 152 | Articolul 259 |Articolul 153 alineatele (1), (2) și (3) | Articolul 260 |Articolul 153 alineatul (4) | - |Articolul 154 | - |Articolul 155 | - |Articolul 156 | Articolele 261 și 262 |Articolul 157 | Articolul 263 |Articolul 158 | Articolul 264 |Articolul 158a | Articolele 170 și 172 |Articolul 159 | Articolul 265 |Articolul 160 | Articolul 266 |Articolul 161 | Articolele 267, 268, 269 și 270 |Articolul 162 | Articolul 271 |Articolul 163 | Articolul 272 |Articolul 164 alineatele (1) și (2) | Articolul 273 |Articolul 164 alineatele (3) și (4) | [Articolul 43 alineatul (3) Reg.] |Articolul 165 | [Articolul 43 alineatul (3) Reg.] |Articolul 166 | [Articolul 43 alineatul (3) Reg.] |Articolul 167 | Articolul 274 |Articolul 168 | Articolul 275 |Articolul 169 | Articolul 276 |Articolul 170 | Articolele 277 și 278 |Articolul 171 | Articolul 279 |Articolul 172 | Articolul 280 |Articolul 173 | Articolul 281 |Articolul 174 | Articolul 282 |Articolul 175 | Articolul 283 |Articolul 176 | Articolul 284 |Articolul 176a | Articolul 285 |Articolul 177 | Articolul 286 |Articolul 287 |Articolul 178 | Articolul 288 |Articolul 179 | Articolul 289 |Articolul 180 | Articolul 290 |Articolul 181 | Articolul 291 alineatul (1) |Articolul 182 alineatul (1) | Articolul 292 |Articolul 182 alineatul (2) | - |Articolul 182 alineatul (3) | Articolul 293 |Articolul 182 alineatul (4) | Articolul 294 |Articolul 182 alineatul (5) | Articolul 295 |Articolul 182 alineatul (6) | Articolul 296 |Articolul 182 alineatul (7) | Articolul 291 alineatul (2) |Articolul 182a | Articolul 297 |Articolul 183 | Articolul 309 |Articolul 310 |Articolul 311 |Articolul 184 | Articolul 302 alineatele (1) - (7) |Articolul 302 alineatul (8) |Articolul 185 | Articolul 303 |Articolul 185a | Articolul 304 |Articolul 185b | Articolul 305 |Articolul 185c | Articolul 306 |Articolul 185d | Articolul 307 |Articolul 186 | Articolul 298 |Articolul 187 | Articolul 299 |Articolul 188 | Articolele 300 și 301 |Articolul 188a alineatele (1),(2), (5), (6) și (7) | Articolul 302 |Articolul 188a alineatele (3) și (4) | [Articolul 325 alineatul (2)] |Articolul 189 | Articolul 312 |Articolul 190 | Articolul 313 |Articolul 190a | Articolul 314 |Articolul 191 | Articolul 315 |Articolul 192 | Articolul 316 |Articolul 193 | Articolul 317 |Articolul 194 | Articolul 318 |Articolul 194a | Articolul 319 |Articolul 320 |Articolul 321 |Articolul 322 |Articolul 195 | Articolul 323 |Articolul 196 | Articolul 324 |Articolul 197 | — |Articolul 198 | — |Articolul 199 | — |Articolul 200 | — |Articolul 201 | Articolul 325 |Articolul 326 |Articolul 202 | — |Articolul 203 | — |Articolul 203a | Articolul 327 |Articolul 203b | Articolul 328 |Articolul 204 | Articolul 329 |Anexa I | Anexa I |Anexa II | Anexa II |Anexa III | Anexa III |Anexa IV | Anexa IV |Anexa V | Anexa V |Anexa VI | Anexa VI |Anexa VII | - |Anexa VIIa | - |Anexa VIIb | - |Anexa VIIc | - |Anexa VIII | Anexa VII |Anexa IX | Anexa VIII |Anexa X | Anexa IX |Anexa Xa | - - |Anexa Xb | Anexa X |Anexa Xc | Anexa XIX |Anexa Xd | - |Anexa Xe | - |Anexa XI | - |Anexa XI |Anexa XIa punctul I | Anexa XII partea I punctul I primul paragraf |Anexa XIa punctul II primul paragraf | Anexa XII partea I punctul I al doilea paragraf |Anexa XIa punctul II al doilea paragraf | - |Anexa XIa punctul III alineatul (1) | Anexa XII primul paragraf |Anexa XIa punctul III alineatul (2) | Anexa XII partea II alineatul (1) |Anexa XIa punctul III alineatul (3) | Anexa XII partea II alineatul (2) |Anexa XIa punctul III alineatul (4) | Anexa XII partea II alineatul (3) |Anexa XIa punctele IV - IX | [Articolul 325 alineatul (2)] |Anexa XIb | Anexa XII partea II |Apendicele la anexa XIb | Apendicele la anexa XII partea II |Anexa XII punctul I | - |Anexa XII punctul II alineatul (1) | Anexa XII partea III alineatul (1) |Anexa XII punctul II alineatul (2) | Anexa XII partea III alineatul (2) |Anexa XII punctul II alineatul (3) | Anexa XII partea III alineatul (3) |Anexa XII punctul II alineatul (4) | Anexa XII partea III alineatul (4) |Anexa XII punctul III alineatul (1) | Anexa XII partea III alineatul (5) |Anexa XII punctul III alineatul (2) | Anexa XII partea III alineatul (6) |Anexa XII punctul IV alineatul (1) Anexa XII punctul IV alineatul (2) | Articolul 172 literele (b) și (c) [Articolul 325 alineatul (2)] |Anexa XIII punctul I Anexa XIII punctul II | Anexa XII partea IV punctul I Anexa XII partea IV punctul II |Anexa XIII punctul III | Anexa XII partea IV punctul III |Anexa XIII punctul IV Anexa XIII punctul V | Articolul 161 și articolul 163 alineatul (2) - |Anexa XIII punctul VI primul paragraf | - |Anexa XIII punctul VI al doilea paragraf | [Articolul 325 alineatul (2)] |Anexa XIV partea A | Articolul 162 alineatul (1), alineatul (2) literele (b) și (d), articolul 169 și articolul 172 litera (d) |Anexa XIV partea B punctul I alineatul (1) | Anexa XII partea V punctul I |Anexa XIV partea B punctul I alineatele (2) și (3) | Articolul 162 alineatul (1) și articolul 172 litera (d) |Anexa XIV partea B punctul II | Anexa XII partea V punctul II |Anexa XIV partea B punctul III și partea C | [Articolul 325 alineatul (2)] |Anexa XV punctul I alineatul (1) | Anexa XII partea VI primul paragraf |Anexa XV punctul I alineatul (2) primul şi al doilea paragraf | Anexa XII partea VI al doilea și al treilea subparagraf |Anexa XV punctul I alineatul (2) al treilea paragraf | Anexa XII partea VI al şaselea paragraf |Anexa XV punctele II, III și VI | [Articolul 325 alineatul (2)] |Anexa XV punctul IV alineatul (1) | Articolul 168 alineatul (1) |Anexa XV punctul IV alineatele (2) și (3) | [Articolul 325 alineatul (2)] |Anexa XV punctul V Anexa XV punctul VI | Articolul 161 și articolul 163 alineatul (2) [Articolul 325 alineatul (2)] |Apendicele la anexa XV | Anexa XII partea VI al șaptelea paragraf |Anexa XVa | Anexa XIII partea I |Anexa XVb | Anexa XIII partea II |Anexa XVI | Anexa XII partea VII |Anexa XVIa | Anexa XIV |Anexa XVII | Anexa XV |Anexa XVIII | Anexa XVI |Anexa XIX | - |Anexa XX | Anexa XVII |Anexa XXI | Anexa XVIII |Anexa XXII | - |Anexa XX |[1] JO L 299, 16.11.2007, p. 1.[2] JO C […], […], p. […].[3] JO C […], […], p. […].[4] JO C […], […], p. […].[5] JO L 299, 16.11.2007, p. 1.[6] JO 106, 5.5.1972, p. 1.[7] JO L 30, 31.1.2009, p. 1.[8] JO L 76, 19.3.2008, p. 6.[9] JO L 30, 31.1.2009, p. 16.[10] JO L 277, 21.10.2005, p. 1.[11] COM/2009/0234 final.[12] JO L 31, 1.2.2002, p. 1.[13] JO L 93, 31.3.2006, p. 12.[14] JO L 214, 4.8.2006, p. 7.[15] JO L 58, 28.2.2006, p. 1.[16] JO L 209, 11.8.2005, p. 1.[17] JO L 243, 6.9.2006, p. 47.[18] JO L 179, 14.7.1999, p. 1.[19] JO L 143, 16.6.2000, p. 1.[20] JO L 265, 26.9.2006, p. 1.[21] JO L 189, 20.7.2007, p. 1.[22] JO L 210, 31.7.2006, p. 25.[23] JO L 148, 6.6.2008, p. 1.[24] JO L 124, 20.5.2003, p. 36.[25] JO L 244, 1.10.2004, p. 2.[26] JO L 197, 3.8.2000, p. 19.[27] JO L 10, 12.1.2002, p. 58.[28] JO L 10, 12.1.2002, p. 67.[29] JO L 15, 17.1.2002, p. 19.[30] JO L 10, 12.1.2002, p. 47.[31] JO L 10, 12.1.2002, p. 53.[32] JO L 39, 13.2.2008, p. 16.[33] JO L 299, 8.11.2008, p. 25.[34] JO L 78, 24.3.2009, p. 1.[35] JO L 165, 30.4.2004, p. 1.[36] JO L 118, 4.5.2002, p. 1.[37] JO L 186, 30.6.1989, p. 21.[38] JO L 109, 6.5.2000, p. 29.[39] JO L 247, 21.9.2007, p. 17.[40] JO L 1, 4.1.2003, p. 1.[41] JO L 256, 7.9.1987, p. 1.[42] JO L 84, 31.3.2009, p. 1.[43] JO L 185, 17.7.2009, p. 1.[44] JO L 328, 15.12.2009, p. 10.[45] JO L 145, 4.6.2008, p. 1.[46] JO L 139, 30.4.2004, p. 55.[47] JO L 139, 30.4.2004, p. 206.[48] JO L 376, 27.12.2006, p. 21.[49] JO L 276, 6.10.1990, p. 40.[50] JO L 40, 11.2.1999, p. 34.