				|

		52011PC0862

			Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI privind fondurile europene de antreprenoriat social /* COM/2011/0862 final - 2011/0418 (COD) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE

1.
CONTEXTUL PROPUNERII

Obiectivul principal al prezentei propuneri
este să ofere sprijin pieței întreprinderilor sociale îmbunătățind eficacitatea
strângerii de fonduri de către fondurile de investiții care vizează acest tip
de întreprinderi.
Întreprinderile sociale[1] sunt un sector în dezvoltare în
UE. Activitatea întreprinderilor sociale are drept obiectiv principal mai
degrabă obținerea unui impact social, decât generarea de profit pentru
acționari sau alți factori interesați. Pentru a obține impactul social,
întreprinderile sociale încearcă să se bazeze pe tehnici de afaceri - inclusiv
finanțarea întreprinderilor. Cu toate că sectorul este nou, se caracterizează
printr-o creștere economică rapidă. Conform raportului întocmit în 2009 de Global
Enterprise Monitor, între 3% și 7,5% din forța de muncă a țărilor membre UE
selectate era angajată în întreprinderi sociale de diferite tipuri.
Întreprinderile sociale sunt aproape toate
IMM-uri. Misiunea socială a întreprinderilor sociale este corelată cu atenția
majoră acordată dezvoltării durabile și favorabile incluziunii, precum și cu
abordarea problemelor sociale cu care se confruntă societățile UE: acest fapt
înseamnă că investițiile în întreprinderi sociale pot avea un impact social
pozitiv mai mare decât investițiile în IMM-uri într-un mod mai general. Unele
estimări, cum sunt cele ale J. P. Morgan, sugerează că investițiile sociale ar
putea să se dezvolte rapid și să devină o piață cu o valoare de peste 100
miliarde EUR, fapt care evidențiază potențialul acestui sector în ascensiune[2].
Asigurând continuarea procesului de creștere
și dezvoltare a acestui sector, s-ar contribui major la îndeplinirea
obiectivelor Strategiei Europa 2020.
Întreprinderile sociale obțin o parte
importantă din finanțări din granturi, oferite fie de fundații sau persoane
fizice, fie de sectorul public. Cu toate acestea, creșterea lor durabilă ca
întreprinderi depinde de atragerea unei game mai vaste de investiții și surse
de finanțare. Piața UE a fondurilor de investiții începe să dețină un rol
important în acest sens. S-a format o piață pentru fondurile de investiții al
cărei obiectiv principal este finanțarea întreprinderilor sociale. Pentru a
face o distincție mai clară între astfel de fonduri dedicate și fondurile de
investiții sociale, în cadrul prezentei propuneri, aceste fonduri dedicate sunt
denumite fonduri de antreprenoriat social. Dezvoltarea fondurilor de
antreprenoriat social reflectă interesul crescând al multor investitori de a
investi - de obicei în cadrul unui portofoliu mai vast - cu scopul de a obține
efecte sociale pozitive, mai presus de beneficii financiare.
Dovezile privind erorile de reglementare și
ale pieței indică două probleme care limitează dezvoltarea fondurilor de
antreprenoriat social.
În primul rând, dispozițiile legislative la
nivelul UE și al statelor membre nu sunt adaptate pentru a facilita atragerea
de capital de către aceste tipuri de fonduri. Atragerea de capital la nivel
transfrontalier este costisitoare și complexă din cauza normelor naționale
fragmentate care reglementează „plasamentele private"[3] din străinătate. Costul
capitalului pentru aceste fonduri se majorează datorită conformității cu o
varietate de norme naționale care reglementează activitatea de „plasamentele
private“ către anumite grupuri de investitori. De asemenea, fondurile de
antreprenoriat social nu se dezvoltă uniform pe teritoriul UE, fiind, în
prezent, inegale ca distribuție geografică.
În urma consultărilor cu statele membre este
clar că, în majoritatea cazurilor, aceste fonduri de antreprenoriat social sunt
reglementate fie de normele naționale generale aplicabile plasamentelor
private, fie, în mod alternativ, de prevederi legale speciale introduse pentru
capitalul de risc sau investițiile private. De asemenea, un număr redus de
state membre dețin norme speciale pentru categorii mai cuprinzătoare de fonduri
de investiții sociale, care sunt deschise și investitorilor de retail. Aceste
fonduri de investiții sociale mai cuprinzătoare nu își orientează în mod necesar
investițiile doar către întreprinderile sociale. Argumentele din cadrul
evaluării de impact indică faptul că fragmentarea normelor naționale privind
fondurile de antreprenoriat social și lipsa posibilității de a adapta normele
la nevoile acestora au generat costuri suplimentare și au redus accesul
eficient la piețele de capital pentru astfel de fonduri. În ciuda interesului
puternic al investitorilor pentru strategii de investiții sociale, aceste
obstacole legislative împiedică crearea fondurilor de antreprenoriat social
dimensionate în mod eficient (activele administrate în medie de un fond de
antreprenoriat social depășesc rar 20 milioane EUR).
În al doilea rând, potențialii investitori în
fonduri de antreprenoriat social se confruntă cu o varietate de propuneri de
investiții sociale diferite, cu niveluri diferite de informații privind
investițiile sociale, cu alegerea sau examinarea întreprinderilor sociale și cu
abordări legate de evaluarea performanțelor lor sociale. Chiar fondurile și
întreprinderile sociale vizate de acestea pot să suporte costuri din cauza
existenței unor măsuri de autoreglementare care se suprapun sau concurează în
ceea ce privește problemele menționate mai sus. Încrederea investitorilor se
diminuează.
Aceste dificultăți împiedică fluxurile de
capital eficiente către fondurile de antreprenoriat social și, astfel, chiar
fluxul de capital către întreprinderile sociale, constituind un impediment în
dezvoltarea unei piețe unice de investiții în acest sector.
Având în vedere această situație, în Actul
privind piața unică[4]
(Single Market Act - SMA) Comisia s-a angajat să elaboreze mai multe acțiuni
pentru a asigura dezvoltarea întreprinderilor sociale din UE, inclusiv abordând
aceste deficiențe de finanțare. Propunerea actuală privind un cadru european
pentru fondurile de antreprenoriat social este o inițiativă în sensul acestui
angajament; face parte din Inițiativa privind antreprenoriatul social a
Comisiei [COM(2011)682/2], care își propune să abordeze aspecte mai vaste
privind acest sector.
Obiectivul regulamentului propus este să
creeze un cadru legislativ adaptat la nevoile întreprinderilor sociale, ale
investitorilor care doresc să finanțeze aceste întreprinderi și ale fondurilor
de investiții specializate cu rol intermediar între cele două părți. Prin
regulament se dorește obținerea unui nivel ridicat de claritate în ceea ce
privește caracteristicile care diferențiază fondurile de antreprenoriat social
de categoriile mai vaste de fonduri de investiții alternative. Numai fondurile conforme
cu aceste caracteristici sunt eligibile să strângă fonduri în temeiul cadrului
european propus pentru fondurile de antreprenoriat social.
Regulamentul propus abordează aceste aspecte.
Acesta introduce cerințe uniforme pentru administratorii de organisme de
plasament colectiv care funcționează sub denumirea de „fond european de
antreprenoriat social”. Regulamentul introduce cerințe privind portofoliul de
investiții, tehnicile de investiții și întreprinderile eligibile pe care le
poate viza un fond de antreprenoriat social care îndeplinește caracteristicile.
De asemenea, regulamentul introduce norme uniforme privind categoriile de
investitori care pot fi vizate de un fond de antreprenoriat social care
îndeplinește caracteristicile, precum și privind organizarea internă a
administratorilor care distribuie aceste fonduri eligibile. În calitate de
administratori ai organismelor de plasament colectiv care funcționează sub
denumirea de „fond european de antreprenoriat social”, aceștia se vor supune
acelorași norme pe întregul teritoriu al UE, vor beneficia de cerințe de
înregistrare uniforme și de un pașaport în cadrul UE, fapt care va sprijini
crearea unor condiții de concurență egală pentru toți participanții pe piața
finanțării întreprinderilor sociale.
Regulamentul propus privind fondurile europene
de antreprenoriat social (FEAS-urile) vine în completarea regulamentului propus
[...] privind fondurile cu capital de risc. Propunerile au obiective diferite,
iar dacă sunt adoptate, vor coexista ca texte juridice autonome, independente
reciproc.
Fondurile cu capital de risc sunt axate pe
finanțarea prin capitaluri proprii pentru IMM-uri, dar, în general, nu ating
plafonul pe bază de active care determină acordarea pașaportului disponibil
pentru administratorii mari de fonduri în temeiul Directivei 2011/61/CE
(privind administratorii fondurilor de investiții alternative). Dacă
întreprinderile sociale sunt și IMM-uri, iar fondurile care vizează
întreprinderi sociale funcționează sub plafoanele pe bază de active stabilite
în Directiva 2011/61/CE, gama de instrumente financiare eligibile propuse în
regulamentul privind fondurile europene de antreprenoriat social depășesc
finanțarea prin capitaluri proprii - instrumentul utilizat în general de
întreprinderile debutante în sectorul tehnologic. În afara finanțării prin
capitaluri proprii, întreprinderile sociale recurg și la alte forme de
finanțare, combinând fonduri din sectoarele public și privat, instrumente de
datorie sau mici împrumuturi. Prin urmare, normele privind fondurile de
antreprenoriat social prevăd o gamă mai largă de instrumente de finanțare
eligibile, disponibile pentru fondurile cu capital de risc.
În plus, aspectele legate de transparență pe
care le implică investițiile în întreprinderi sociale sunt diferite de
obligațiile generale de raportare prevăzute pentru capitalul de risc:
investițiile în antreprenoriatul social vizează o formă de „rentabilitate
socială” sau de impact social pozitiv. Normele propuse cuprind secțiuni
speciale axate pe informații privind impactul social, evaluarea acestuia și
strategiile utilizate pentru realizarea lui.
Din aceste motive, opțiunea preferată este
existența a două cadre UE, unul pentru capitalul de risc și altul pentru
antreprenoriatul social, care să funcționeze autonom și în paralel.
Sunt necesare mai multe acțiuni pentru a
garanta că drepturile conferite prin prezentul regulament administratorilor
FEAS și FEAS-urilor nu sunt subminate de obstacole fiscale. Cu toate că sunt
independente de prezentul regulament, măsurile fiscale adecvate reprezintă o
completare importantă a acestuia, care va susține dezvoltarea unei piețe pe
deplin funcționale pentru FEAS-uri în cadrul UE. Măsurile ar putea asigura un
flux eficient de capital către FEAS-uri și, respectiv, un portofoliu de
întreprinderi eligibile în care fondurile să poată investi.

2.
REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRILOR
IMPACTULUI
2.1.
Consultările cu părțile interesate

La 13 iulie 2011, serviciile Comisiei au
lansat o consultare publică privind măsurile posibile de îmbunătățire a
accesului la finanțare prin intermediul fondurilor de investiții pentru
întreprinderile sociale, consultare încheiată la 14 septembrie 2011[5]. Au fost primite în total 67 de
contribuții, care pot fi consultate pe următorul site internet:
http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/2011/social_investment_funds_en.htm.
În plus, autoritățile de reglementare și de
supraveghere au fost consultate prin intermediul Comitetului european pentru
valori mobiliare (CEVM), dar și printr-un chestionar prin care se solicitau
detalii asupra regimurilor naționale existente privind fondurile de investiții
sociale în general, inclusiv privind fondurile de antreprenoriat social.
Aceste acțiuni se încadrează în contextul mai
extins al activităților și consultărilor organizate de Comisie în legătură cu
Actul privind piața unică, în care, împreună cu factorii interesați și
participanții la consultări, a fost identificat și analizat rolul
întreprinderilor sociale. În urma acestor măsuri, Comisia a lansat o inițiativă
de sine stătătoare privind întreprinderile sociale, prin care factorii
interesați au avut noi oportunități de dezbatere, inclusiv în cadrul unui
atelier de lucru desfășurat în mai 2011.

2.2.
Evaluarea impactului

În conformitate cu politica pentru o mai bună
reglementare, Comisia a efectuat o evaluare a impactului generat de diferite
alternative politice.
Analiza a identificat două probleme
principale: pe de o parte, informațiile la care au acces investitorii referitor
la întreprinderile sociale, politicile de investiții și procedurile de
verificare aplicate de fondurile de antreprenoriat social și evaluarea
impactului social sunt fie insuficiente, fie nu sunt prezentate într-un mod
comparativ. Pe de altă parte, abordările de reglementare privind colectarea de
fonduri de către organizațiile specializate în investiții în întreprinderi
sociale nu au fost adaptate suficient la nevoile specifice fondurilor de
antreprenoriat social.
Mai întâi, participanții pe piață nu au
încredere în informațiile disponibile, nu pot identifica cu ușurință acele
fonduri destinate întreprinderilor sociale și nu au încredere în impactul
social ce poate fi obținut investind în aceste fonduri. A doua problemă este
legată de erori de reglementare: sistemele naționale care reglementează
colectarea de fonduri în afara piețelor deschise (plasamente private) sunt
divergente și nu sunt adaptate special pentru nevoile fondurilor de
antreprenoriat social și ale administratorilor lor. Acest fapt înseamnă că
strângerea de fonduri la nivel transfrontalier este un proces complex, marcat
de divergențe legislative. În absența unor norme uniforme la nivelul UE, este
posibil ca fondurile de antreprenoriat social să colecteze fonduri numai la
nivel național.
Prin urmare, în urma analizei au fost
identificate trei obiective cheie: îmbunătățirea clarității și a
comparabilității fondurilor de investiții care vizează întreprinderi sociale;
îmbunătățirea instrumentelor de evaluare și analiză a impactului social; și o
reflectare mai optimă a nevoilor fondurilor de antreprenoriat social în normele
aplicabile acestor fonduri pe teritoriul Uniunii.
În funcție de aceste obiective, a fost analizată
o gamă vastă de opțiuni.
În ceea ce privește îmbunătățirea nivelului de
claritate și de comparabilitate a fondurilor de antreprenoriat social,
evaluarea impactului analizează mai multe opțiuni de facilitare a transparenței
prin autoreglementare (coduri de conduită), elaborarea unei mărci UE cu măsuri
armonizate și obligatorii pentru realizarea conformității cu dispozițiile
legale. Pentru îmbunătățirea instrumentelor de evaluare sau de analiză a
impactului social, au fost examinate diferite opțiuni, care variază de la
instituirea de forumuri de discuții pentru factorii interesați, la lansarea
unui studiu mai aprofundat privind modul în care pot fi armonizate aceste
instrumente la nivel UE. În ceea ce privește îmbunătățirea modului în care
aceste fonduri colectează capital la nivel transfrontalier și a mediului
legislativ privind plasamentele private din străinătate, opțiunile au variat de
la încurajarea recunoașterii reciproce între normele naționale privind
plasamentele private, la utilizarea normelor privind capitalul de risc și
pentru a încuraja colectarea de capital de către fondurile de antreprenoriat
social, crearea unui sistem de colectare de capital special pentru aceste
fonduri și crearea unui cadru de fond european de sine stătător pentru aceste
fonduri.
În urma evaluării riscului s-a optat pentru un
cadru de sine stătător de definire a fondurilor și a normelor aplicabile
acestora, pentru a facilita colectarea de fonduri la nivel național și
transnațional, cuprinzând și instituirea unei „mărci” europene a fondurilor de
antreprenoriat social susținută prin măsuri solide privind transparența.
A fost evaluat impactul opțiunilor, inclusiv
beneficiile și costurile pentru sectorul de activitate reprezentat de fonduri,
pentru investitori, întreprinderi sociale, autorități de supraveghere și alți
factori interesați. Opțiunea preferată a fost reținută deoarece are cel mai
mare potențial de soluționare a problemelor identificate, fiind, în același
timp, proporțională în ceea ce privește costurile de conformitate suportate de
cei care doresc să beneficieze de noul cadru.
În raportul de evaluare a impactului au fost
luate în considerare observațiile exprimate de Comitetul de evaluare a
impactului în avizul său din 18 noiembrie 2011. A fost clarificat, de asemenea,
contextul mai larg al prezentei inițiative, prezentând cum sunt interconectate
diferitele inițiative ale Comisiei în domeniul antreprenoriatului social pentru
a forma o strategie coerentă. Analiza problemelor a fost consolidată și prin
includerea unei explicații mai clare a motivelor pentru care inițiativa privind
fondurile cu capital de risc nu poate aborda problemele aferente fondurilor de
antreprenoriat social. Au fost clarificate mai aprofundat raționamentul
intervenției și analiza diferitelor opțiuni, în special în ceea ce privește
diferitele categorii posibile de investitori. Conținutul acestor acțiunilor,
precum și al celor care pot fi necesare într-o etapă ulterioară este stabilit
într-un mod mai clar. Evaluarea impactului a fost îmbunătățită prin includerea
unei evaluări a interdependenței acțiunilor în ceea ce privește eficacitatea
lor potențială. În final, au fost clarificate aspecte legate de monitorizare și
conformitate.

3.
ELEMENTE JURIDICE ALE PROPUNERII
3.1.
Temei juridic

Propunerea se bazează pe articolul 114 din
TFUE, drept temeiul juridic cel mai adecvat pentru acest domeniu. Obiectivul
principal al propunerii este de a îmbunătăți fiabilitatea și securitatea
juridică a activităților de distribuție derulate de operatorii care utilizează
denumirea de „fond european de antreprenoriat social”. Pentru a îndeplini acest
obiectiv, propunerea introduce standarde uniforme privind componența
portofoliului, instrumentele de investiții eligibile și obiectivele eligibile
de investiții ale fondurilor de plasament colectiv care funcționează sub
această denumire. Propunerea introduce, de asemenea, norme privind categoriile
de investitori considerate eligibile să investească în astfel de fonduri de
plasament.
Se consideră că un regulament este
instrumentul juridic cel mai adecvat pentru a introduce cerințe uniforme
destinate tuturor participanților pe piața colectării de fonduri pentru
întreprinderile sociale - investitori, fonduri de antreprenoriat social și
societăți vizate de finanțatorii de antreprenoriate sociale. Se consideră că
regulamentul este instrumentul adecvat și pentru crearea unor norme uniforme
privind cine poate investi într-un fond de antreprenoriat social, cine poate să
utilizeze denumirea de „fond european de antreprenoriat social” și tipurile de
întreprinderi care pot primi finanțare de la astfel de fonduri eligibile. În
final, se consideră că regulamentul este instrumentul adecvat și pentru a
garanta că toți participanții se supun unor cerințe uniforme în ceea ce
privește aderarea la „fondurile europene de antreprenoriat social” și
strategiile și instrumentele de investiții utilizate de aceste fonduri.
În plus, obiectivele prezentului regulament
sunt asociate cerințelor uniforme privind transparența în relație cu impactul
social, inclusiv raportarea și evaluările performanței sociale. În acest scop
sunt necesare dispoziții uniforme - de exemplu, detalii privind modul de
prezentare a performanței sociale. Dacă măsurile precise de standardizare a
acestor dispoziții ar cădea în sarcina legislației interne a statelor membre,
ar exista riscul ca aceste dispoziții să difere de la un stat membru la altul.
Acest fapt ar crea standarde inegale într-un domeniu cheie pentru dezvoltarea
pieței fondurilor de investiții care vizează întreprinderile sociale. Astfel de
standarde inegale ar fi în detrimentul obiectivului de a garanta credibilitatea
acestei piețe pentru investitori. Prin urmare, pentru a consolida încrederea
investitorilor, trebuie să se garanteze că gestionarii fondului se supun
acelorași norme în acest domeniu cheie.

3.2.
Subsidiaritate și proporționalitate

Scopul esențial al propunerii este crearea
unui mediu de distribuție credibil, sigur și stabil din punct de vedere juridic
pentru „fondurile europene de antreprenoriat social”. Definirea caracteristicilor
principale ale unui astfel de fond, în ceea ce privește componența
portofoliului său, instrumentele de investiții, obiectivele de investiții și
grupurile eligibile de investitori, nu poate fi lăsată la latitudinea statelor
membre, deoarece acest fapt ar conduce la dispoziții definitorii puse în
aplicare diferit și neuniform pe teritoriul UE. Prin urmare, definițiile și
dispozițiile de funcționare uniforme trebuie să aibă un rol cheie în stabilirea
unui set de norme comune pentru piața europeană a acestor fonduri și a
administratorilor lor. Mai mult, toți gestionarii fondurilor de plasament
colectiv care funcționează pe această piață sub denumirea de „fond european de
antreprenoriat social” trebuie să se supună acelorași cerințe de organizare, de
desfășurare a activității comerciale și de transparență.
În ceea ce privește înregistrarea și
supravegherea administratorilor de „fonduri europene de antreprenoriat social“,
propunerea dorește să stabilească un echilibru între necesitatea unei
supravegheri efective, interesul autorităților naționale competente din țara în
care aceste fonduri fie își au sediul, fie sunt oferite categoriilor eligibile
de investitori și rolul de coordonator al AEVMP. În vederea elaborării unui
proces de supraveghere uniform, autoritatea competentă din statul membru în
care administratorul unui „fond european de antreprenoriat social“ este
domiciliat va verifica documentele de înregistrare depuse de administratorul
solicitant și, după ce evaluează dacă solicitantul furnizează garanții
suficiente cu privire la capacitatea sa de a respecta dispozițiile prezentului
regulament, va înregistra solicitantul. Pentru a monitoriza administratorul
înregistrat, autoritatea competentă care a înregistrat administratorul va
coopera cu autoritățile competente din statele membre în care fondul eligibil
este distribuit. AEVMP va întocmi o bază de date centrală cu toți
administratorii înregistrați care sunt eligibili să utilizeze denumirea de fond
european de antreprenoriat social.
În ceea ce privește proporționalitatea,
propunerea stabilește un echilibru adecvat între interesul public de a promova
dezvoltarea unor piețe mai eficiente pentru „fondurile europene de
antreprenoriat social“ și rentabilitatea măsurilor propuse. Pentru a furniza un
sistem de înregistrare simplu, propunerea a luat în considerare nevoia de a
găsi un echilibru între siguranța și fiabilitatea asociate denumirii de „fond
european de antreprenoriat social“, funcționarea eficientă a pieței și
costurile suportate de diferiți factori interesați.

3.3.
Conformitatea cu articolele 290 și 291 din TFUE

La 23 septembrie 2009, Comisia a adoptat
propuneri de regulamente privind instituirea Autorității bancare europene
(ABE), a Autorității europene pentru asigurări și pensii ocupaționale (AEAPO) și
a Autorității europene pentru valori mobiliare și piețe (AEVMP). În acest sens,
Comisia dorește să reamintească declarațiile pe care le-a făcut la adoptarea
regulamentelor de instituire a autorităților europene de supraveghere, în
legătură cu articolele 290 și 291 din TFUE, conform cărora: „În ceea ce
privește procesul de adoptare a standardelor de reglementare, Comisia
subliniază caracterul unic al sectorului serviciilor financiare, rezultând din
structura Lamfalussy și recunoscut în mod explicit în declarația nr. 39, anexă
la TFUE. Cu toate acestea, Comisia are îndoieli majore în ceea ce privește
conformitatea cu articolele 290 și 291 din TFUE a restricțiilor asupra rolului
său în adoptarea actelor delegate și a măsurilor de punere în aplicare.“

3.4.
Prezentarea propunerii

Articolul 1 – Scop
Articolul 1
descrie scopul regulamentului prezentat. Articolul clarifică faptul că
denumirea de „fond european de antreprenoriat social“ (FEAS) este rezervată
administratorilor de fonduri care îndeplinesc un set de condiții de calitate
uniforme aplicabile pentru distribuirea fondurilor pe teritoriul Uniunii. În
acest sens, articolul 1 evidențiază obiectivul de a elabora un concept uniform
a ceea ce înseamnă un FEAS. Acest concept este dezvoltat pentru a asigura
distribuirea fără probleme a acestor fonduri pe teritoriul Uniunii.
Articolul 2 - Domeniu de aplicare
Articolul 2
stipulează că prezentul regulament este aplicabil administratorilor de
organisme de plasament colectiv, astfel cum sunt definite la articolul 3
alineatul (1) litera (b) din prezentul regulament, care își au sediul în Uniune
și care fac obiectul înregistrării de către autoritățile competente din statele
membre de origine în conformitate cu articolul 3 alineatul (3) litera
(a) din Directiva 2011/61/CE, cu condiția ca aceștia să gestioneze portofolii
de FEAS-uri, iar valoarea totală a activelor gestionate să nu depășească un
plafon de 500 milioane EUR.
Articolul 3 - Definiții
Articolul 3
cuprinde definiții esențiale, care conturează domeniul de aplicare al regulamentului
propus. Sunt definite concepte cheie, cum ar fi, FEAS, administratorul unui
FEAS, instrumentele de investiții eligibile și obiectivele eligibile de
investiții. Aceste definiții au drept scop esențial stabilirea unei diferențe
clare între un FEAS și alte fonduri care pot aplica strategii de investiții
similare, dar nu vizează întreprinderi sociale.
În conformitate cu
scopul de a defini cu exactitate fondurile care fac obiectul prezentului
regulament, articolul 3 alineatul (1) litera (a) stipulează că un FEAS
este un fond care direcționează minimum 70% din aportul la capitalul agregat și
din capitalul angajat nesolicitat către investiții care sunt întreprinderi
eligibile din portofoliu. Acest fapt presupune că, de exemplu, cheltuielile
operaționale percepute unui FEAS, astfel cum se poate conveni cu investitorii,
trebuie suportate din cele 30% rămase din aportul la capitalul angajat.
Prezentul
regulament ia în considerare, de asemenea, caracteristicile specifice ale
întreprinderilor sociale. Obiectivul principal al întreprinderilor sociale este
obținerea unui impact social pozitiv. Prin urmare, prezentul regulament
stipulează că o întreprindere eligibilă din portofoliu ar trebui să obțină un
impact social pozitiv cuantificabil, să utilizeze profitul pentru îndeplinirea
obiectivului principal și să fie gestionată într-un mod responsabil și
transparent. Articolul 3 precizează, de asemenea, normele și procedurile
care trebuie implementate pentru acoperirea situațiilor în care o întreprindere
eligibilă din portofoliu dorește să distribuie o parte din profiturile sale
proprietarilor sau acționarilor săi. Așa cum se precizează în considerente,
astfel de distribuiri nu trebuie să submineze atingerea eficientă a
obiectivului principal al întreprinderii.
Având în vedere necesitățile de finanțare ale
unei astfel de întreprinderi, instrumentele eligibile de investiții sunt, de
asemenea, definite. Acestea cuprind instrumente de capitaluri proprii,
instrumente de datorii, investiții în alte FEAS-uri și împrumuturi pe termen
lung și mediu.
Articolul 4 - Utilizarea denumirii de „fond
european de antreprenoriat social“
Articolul 4
cuprinde principiul cheie conform căruia numai fondurile care îndeplinesc
condițiile uniforme prevăzute de prezentul regulament sunt eligibile să
utilizeze denumirea de „fond european de antreprenoriat social“ pentru a
distribui FEAS-uri pe teritoriul Uniunii.
Articolul 5 - Structura portofoliului
Articolul 5
cuprinde prevederi detaliate privind componența portofoliului care caracterizează
un FEAS. În această privință, articolul 5 cuprinde norme uniforme privind
obiectivele de investiții ale unui FEAS, instrumente eligibile de investiții,
norme privind limitele la care un administrator de FEAS își poate majora
expunerea. Pentru a permite FEAS-urilor un anumit grad de flexibilitate în
gestionarea investițiilor și a lichidităților, sunt acceptate și alte
investiții, care să nu fie investiții eligibile, în limita unui plafon care să
nu depășească 30% din aportul la capitalul agregat și din capitalul
nesolicitat.
Articolul 6 - Investitori eligibili
Articolul 6
cuprinde prevederi detaliate privind investitorii eligibili să investească în
FEAS-uri: conform acestui articol, FEAS-urile pot fi distribuite numai către
investitori recunoscuți ca investitori profesionali conform Directivei
2004/39/CE. Distribuirea către alți investitori, cum ar fi anumite persoane cu
disponibilități financiare ridicate, este permisă numai dacă aceste persoane
încredințează fondului un „bilet“ cu o valoare minimă de 100 000 EUR și dacă
administratorul fondului aplică anumite proceduri astfel încât să se asigure în
mod rezonabil că acești alți investitori sunt capabili să decidă siguri asupra
investițiilor și să înțeleagă riscurile implicate.
Articolul 7 - Norme de conduită
Articolul 7
cuprinde principiile generale care reglementează comportamentul unui
administrator de FEAS, în special, în derularea activităților fondului și în
relațiile cu investitorii.
Articolul 8 - Conflicte de interese
Articolul 8
cuprinde norme privind modul în care un administrator de FEAS abordează
conflictele de interese. Aceste norme solicită, de asemenea, ca administratorul
să dispună de procedurile organizaționale și administrative necesare pentru a
asigura abordarea adecvată a conflictelor de interese.
Articolul 9 - Evaluarea impactului social
pozitiv
Articolul 9
solicită administratorilor de FEAS să dispună de procedurile necesare pentru a
evalua și monitoriza impactul social pozitiv pe care întreprinderile eligibile
din portofoliu s-au angajat să îl obțină.
Articolul 10 - Cerințe organizaționale
Articolul 10
dispune ca un administrator de FEAS să dețină resurse umane și tehnice
necesare, precum și fonduri proprii în valoarea necesară, pentru a gestiona
adecvat FEAS-urile.
Articolul 11 - Evaluare
Articolul 11
tratează evaluarea activelor deținute de un FEAS. Actul constitutiv al fiecărui
FEAS trebuie să conțină norme privind acest aspect.
Articolul 12 - Rapoarte anuale
Articolul 12
cuprinde norme privind rapoartele anuale pe care administratorii de FEAS
trebuie să le întocmească referitor la FEAS-ul pe care îl gestionează. Raportul
descrie Structura portofoliului fondului și activitățile desfășurate în anul
precedent. Raportul cuprinde, de asemenea, informații privind impactul social
obținut de politica de investiții a fondului.
Articolul 13 - Comunicarea de informații
investitorilor
Articolul 13
cuprinde anumite cerințe cheie de prezentare de informații, de datoria unui
administrator de FEAS în relația cu investitorii fondului. Aceste cerințe
cuprind obligații generale precontractuale legate de publicarea de informații
despre strategia de investiții și obiectivele FEAS, informații despre costurile
și cheltuielile conexe și profilul de risc și de randament al investiției
propuse de FEAS. Aceste cerințe cuprind, de asemenea, informații privind modul
de calcul al remunerației administratorului de FEAS. În același timp, aceste
cerințe au drept scop asigurarea transparenței legate de natura specifică a
FEAS-urilor, în special în ceea ce privește rezultatul social pozitiv obținut
prin politica de investiții.
Articolul 14 - Supraveghere
Articolul 14
pentru a se asigura că autoritatea competentă a statului membru de origine va
putea să verifice dacă administratorul de FEAS respectă cerințele uniforme
prevăzute în prezentul regulament, administratorul de FEAS înștiințează
autoritatea competentă cu privire la intenția sa de a distribui FEAS-uri sub
denumirea de „fond european de antreprenoriat social“. Administratorul
furnizează, de asemenea, informațiile necesare privind mecanismele aplicate
pentru respectarea dispozițiilor prezentului regulament și fondurile pe care
intenționează să le distribuie. După ce autoritatea competentă consideră că
informațiile necesare sunt complete și că procedurile sunt adecvate pentru
respectarea dispozițiilor prevăzute în prezentul regulament, aceasta
înregistrează administratorul de FEAS. Înregistrarea este valabilă pe întregul
teritoriul al Uniunii și permite administratorului de FEAS să distribuie
FEAS-uri sub denumirea „fond european de antreprenoriat social“.
Articolul 15 - Actualizarea informațiilor
Articolul 15
cuprinde norme legate de situațiile în care este necesară actualizarea
informațiilor furnizate către autoritatea competentă din statul membru de
origine.
Articolul 16 - Notificări transfrontaliere
Articolul 16
descrie procesul de notificare transnațională desfășurat între autoritățile
competente de supraveghere în urma înregistrării administratorului de FEAS.
Articolul 17 - Baza de date AEVMP
Prin articolul 17 i se atribuie AEVMP
sarcina de a elabora o bază de date centrală cu toate FEAS-urile înregistrate
pe teritoriul Uniunii.
Articolul 18 – Supravegherea de către
autoritatea competentă
Articolul 18 prevede că autoritatea competentă
a statului membru de origine supraveghează conformitatea cu dispozițiile
prezentului regulament.
Articolul 19 - Competențe de supraveghere
Articolul 19
prezintă o listă a competențelor de supraveghere de care dispun autoritățile
competente pentru a asigura respectarea criteriilor uniforme cuprinse în
regulament.
Articolul 20 - Sancțiuni
Articolul 20
cuprinde prevederi privind sancțiunile aplicate pentru asigurarea punerii în
aplicare a dispozițiilor prezentului regulament.
Articolul 21 - Încălcarea dispozițiilor
cheie
Articolul 21
prevede nevoia de a sancționa încălcarea dispozițiilor cheie ale prezentului
regulament, cum sunt cele referitoare la componența portofoliului, investitorii
eligibili și utilizarea denumirii „fond european de antreprenoriat social“,
printr-o interdicție de folosire a denumirii și eliminarea din registru a
administratorului FEAS.
Articolul 22 - Cooperare în materie de
supraveghere
Articolul 22
cuprinde norme privind schimbul de informații în materie de supraveghere
efectuat între autoritățile competente din statele membre de origine și statele
membre gazdă și AEVMP.
Articolul 23 - Secretul profesional
Articolul 23
cuprinde prevederi referitoare la nivelul obligatoriu de păstrare a secretului
profesional care trebuie să fie aplicabile tuturor autorităților naționale
relevante, precum și autorității europene de reglementare în materie de valori
mobiliare și piețe (AEVMP).
Articolul 24 - Condiții de abilitare
La articolul 24 sunt stabilite
condițiile în care Comisia este abilitată să adopte acte delegate.
Articolul 25 - Revizuire
Articolul 25
cuprinde clauze de revizuire a regulamentului propus și posibile propuneri de
modificare ale Comisiei în ceea ce privește prezentul regulament.

4.
IMPLICAȚII BUGETARE

Nu există implicații bugetare.
2011/0418 (COD)
Propunere de
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI
AL CONSILIULUI
privind fondurile europene de antreprenoriat
social
(Text cu relevanță pentru SEE)
PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL
UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea
Uniunii Europene și, în special, articolul 114 din acesta,
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectului actului
legislativ către parlamentele naționale,
având în vedere avizul Băncii Centrale
Europene,[6]
având în vedere avizul Comitetului Economic și
Social European,[7]
hotărând în conformitate cu procedura
legislativă ordinară,
întrucât:
(1)
Din ce în ce mai mulți investitori sunt interesați
de atingerea unor obiective sociale și nu se mai limitează la urmărirea
profitului financiar, astfel că în Uniune a luat naștere o piață a
investițiilor sociale, compusă în parte din fonduri de investiții care vizează
întreprinderile sociale. Aceste fonduri finanțează întreprinderile sociale,
care au rol de motoare ale schimbării sociale, oferind soluții inovatoare la
problemele sociale și având astfel o contribuție importantă la îndeplinirea
obiectivelor Strategiei Europa 2020.
(2)
Este necesar să se prevadă un cadru comun pentru
utilizarea denumirii „fond european de antreprenoriat social”, cu precădere în
ceea ce privește compoziția portofoliului fondurilor care își desfășoară
activitatea sub această denumire, obiectivele lor de investiții eligibile,
instrumentele de investiții pe care le pot utiliza și categoriile de
investitori care pot investi în aceste fonduri, stabilind reguli uniforme la
nivelul Uniunii. În absența unui astfel de cadru comun, există riscul adoptării
unor măsuri divergente la nivel național de către statele membre, ceea ce ar
avea un impact negativ direct asupra pieței interne și ar crea obstacole în
calea bunei funcționări a acesteia, deoarece fondurile care intenționează să
își desfășoare activitatea în întreaga Uniune ar trebui să se conformeze unor
norme diferite de la un stat membru la altul. În plus, cerințele calitative
divergente în materie de compoziție a portofoliului, de obiective de investiții
și de investitori eligibili ar putea duce la crearea unor niveluri diferite de
protecție a investitorilor și ar genera confuzie cu privire la propunerile de
investiții legate de fondurile europene de antreprenoriat social (FEAS).
Totodată, investitorii trebuie să poată compara propunerile de investiții ale
diferitelor FEAS. Este necesar să se înlăture obstacolele majore din calea
mobilizării transfrontaliere de fonduri de către FEAS, să se evite denaturarea
concurenței între acestea și să se prevină apariția în viitor a unor noi
obstacole în calea schimburilor comerciale și a unor denaturări semnificative
ale concurenței. În consecință, temeiul juridic adecvat este articolul 114 din
Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, astfel cum este interpretat în
conformitate cu jurisprudența constantă a Curții de Justiție a Uniunii
Europene.
(3)
Este necesar să se adopte un regulament care să
prevadă norme uniforme aplicabile FEAS care doresc să mobilizeze capitaluri în
Uniune utilizând denumirea de „fond european de antreprenoriat social” și să
impună obligații corespondente administratorilor acestora în toate statele
membre. Aceste cerințe trebuie să asigure încrederea investitorilor care doresc
să investească în fondurile respective.
(4)
Definirea cerințelor calitative pentru utilizarea
denumirii „fond european de antreprenoriat social” sub forma unui regulament
garantează că aceste cerințe sunt direct aplicabile administratorilor
organismelor de plasament colectiv care mobilizează fonduri utilizând această
denumire. Acest lucru ar asigura condiții uniforme pentru utilizarea acestei
denumiri prin evitarea unor cerințe naționale diferite ca rezultat al
transpunerii unei directive. Regulamentul are drept rezultat faptul că
administratorii organismelor de plasament colectiv care utilizează această
denumire ar fi obligați să respecte aceleași reguli în întreaga Uniune, ceea ce
ar spori încrederea investitorilor care doresc să investească în fonduri axate pe
întreprinderile sociale. Un regulament ar reduce totodată complexitatea
legislației și costurile de conformare suportate de administratori pentru
respectarea unor norme naționale adesea divergente aplicabile acestor fonduri,
în special pentru administratorii care doresc să mobilizeze capitaluri la nivel
transfrontalier. Un regulament trebuie să contribuie, de asemenea, la
eliminarea denaturării concurenței.
(5)
Pentru a clarifica relația dintre prezentul
regulament și normele generale ale Uniunii aplicabile organismelor de plasament
colectiv și administratorilor acestora, este necesar să se prevadă că prezentul
regulament se aplică numai administratorilor organismelor de plasament
colectiv, altele decât OPCVM-urile, în sensul articolului 1 din Directiva 2009/65/CE
a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 de coordonare a
actelor cu putere de lege și a actelor administrative privind organismele de
plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM)[8]
și care sunt stabiliți în Uniune și înregistrați la autoritatea competentă în
statul membru de origine, în conformitate cu Directiva 2011/61/UE a
Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2011 privind
administratorii fondurilor de investiții alternative și de modificare a
Directivelor 2003/41/CE și 2009/65/CE și a Regulamentelor (CE) nr. 1060/2009 și
(UE) nr. 1095/2010[9]. În plus, prezentul regulament trebuie să se
aplice numai administratorilor care administrează portofolii ale FEAS ale căror
active administrate nu depășesc în total plafonul de 500 milioane EUR. Pentru
ca acest plafon să poată fi calculat operațional, competența de a adopta acte
legislative în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea
Uniunii Europene trebuie să se delege Comisiei în ceea ce privește precizarea
modului de calcul al acestui plafon. Atunci când exercită această
împuternicire, Comisia trebuie, pentru a asigura consecvența normelor privind
organismele de plasament colectiv, să țină cont de măsurile adoptate de Comisie
în conformitate cu articolul 3 alineatul (6) litera (a) din Directiva
2011/61/UE.
(6)
În cazul în care administratorii organismelor de
plasament colectiv nu doresc să utilizeze denumirea de „fond european de
antreprenoriat social“, prezentul regulament nu este aplicabil. În aceste cazuri
trebuie să se aplice în continuare normele naționale și legislația generală a
Uniunii în vigoare.
(7)
Prezentul regulament trebuie să prevadă norme
uniforme cu privire la natura FEAS, în special la întreprinderile de portofoliu
în care FEAS sunt autorizate să investească, și la instrumentele de investiții
care pot fi utilizate. Pentru a asigura claritatea și certitudinea necesare,
prezentul regulament trebuie să prevadă totodată criterii uniforme pentru
identificarea întreprinderilor sociale ca întreprinderi de portofoliu
eligibile. Obiectivul principal al întreprinderilor sociale este, mai degrabă,
obținerea unui impact social pozitiv, decât maximizarea profitului. Ca atare,
prezentul regulament trebuie să prevadă că o întreprindere de portofoliu
eligibilă trebuie să aibă ca scop producerea unor efecte sociale măsurabile și
pozitive, să își utilizeze profiturile pentru atingerea obiectivului principal
și să fie administrată într-un mod transparent și responsabil. Pentru cazurile,
în general excepționale, în care o întreprindere de portofoliu eligibilă
dorește să distribuie profiturile către acționari și proprietari, aceasta
trebuie să dispună de proceduri și reguli predefinite aplicabile unei astfel de
distribuiri a profiturilor. Regulile respective trebuie să precizeze că
distribuirea profiturilor nu trebuie să prejudicieze obiectivul social
principal.
(8)
Întreprinderile sociale includ o gamă largă de
întreprinderi, cu diferite forme juridice, care oferă servicii sau bunuri
sociale persoanelor vulnerabile sau marginalizate. Aceste servicii cuprind
accesul la locuințe, îngrijiri medicale, asistență pentru persoanele vârstnice
sau cu handicap, îngrijirea copiilor, accesul la servicii de ocupare a forței
de muncă și de formare profesională, precum și gestionarea dependenței.
Întreprinderile sociale includ, de asemenea, întreprinderi care utilizează o
modalitate de producție de bunuri sau servicii cu un obiectiv social, dar a
căror activități pot cuprinde alte bunuri și servicii decât cele sociale.
Aceste activități pot include integrarea socială și profesională prin accesul
la servicii de ocupare a forței de muncă pentru persoanele dezavantajate, în
special, din cauza calificării insuficiente ori a problemelor sociale sau
profesionale care duc la excludere și marginalizare.
(9)
Având în vedere nevoile specifice de finanțare ale
întreprinderilor sociale, este necesar să se definească clar tipurile de
instrumente care trebuie utilizate de un FEAS pentru astfel de finanțări. Prin
urmare, prezentul regulament trebuie să stabilească criterii uniforme privind
instrumentele eligibile care trebuie să fie utilizate de un FEAS pentru a face
investiții, aici fiind incluse instrumente de capitaluri proprii, instrumente
de datorie, investiții în alte FEAS-uri și împrumuturi pe termen scurt și
mediu.
(10)
Pentru a păstra flexibilitatea necesară
portofoliului de investiții, FEAS-urile pot investi, de asemenea, în alte
active care nu sunt investițiile eligibile, în măsura în care aceste investiții
nu depășesc plafoanele pentru instrumente neeligibile, stabilite în prezentul
regulament. Participațiile pe termen scurt, cum ar fi numerarul sau
echivalentele de numerar nu trebuie luate în considerare în calculul
plafoanelor pentru investițiile neeligibile, stabilite în cadrul prezentului
regulament.
(11)
Pentru a garanta faptul că denumirea „fond european
de antreprenoriat social“ sugerează încredere și este ușor de recunoscut pentru
investitorii de pe teritoriul Uniunii, prezentul regulament trebuie să prevadă
că numai administratorii FEAS care respectă criteriile uniforme de calitate,
astfel cum sunt prevăzute în prezentul regulament, sunt eligibili să utilizeze
această denumire atunci când distribuie un FEAS în cadrul Uniunii.
(12)
Pentru a asigura FEAS-urilor un profil distinct și
identificabil, adecvat scopului lor, trebuie să existe norme uniforme privind
componența portofoliului și tehnicile de investiție permise acestor fonduri.
(13)
Împrumutul sau efectul de levier nu trebuie să fie
permise la nivelul fondului, pentru a se asigura că FEAS-urile nu contribuie la
generarea de riscuri sistemice, iar în cadrul activităților de investiții
aceste fonduri sunt axate pe sprijinirea companiilor eligibile din portofoliu.
Cu toate acestea, împrumutul pe termen scurt trebuie să fie acceptat pentru a
permite fondului să soluționeze nevoile extraordinare de lichidități care pot
apărea între momentul în care se solicită capitalul angajat de la investitori
și primirea efectivă a capitalului în conturi.
(14)
Trebuie stipulate anumite măsuri de protecție
speciale, pentru a se asigura că FEAS-urile sunt distribuite unor investitori
avizați, care dețin cunoștințele, experiența și capacitatea de a prelua
riscurile specifice acestor fonduri, precum și pentru a menține încrederea
investitorilor în FEAS. Prin urmare, FEAS-urile trebuie distribuite, în
general, numai investitorilor care sunt clienți profesionali sau care pot fi
considerați clienți profesionali în conformitate cu Directiva 2004/39/CE a
Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind piețele
instrumentelor financiare, de modificare a Directivelor 85/611/CEE și 93/6/CEE
ale Consiliului și a Directivei 2000/12/CE a Parlamentului European și a
Consiliului și de abrogare a Directivei 93/22/CEE a Consiliului[10]. Cu toate acestea, pentru a
avea o bază de investitori suficient de vastă pentru investițiile în FEAS-uri,
se dorește ca și alți investitori să aibă acces la aceste fonduri, inclusiv
persoanele cu disponibilități financiare ridicate. Trebuie să se stabilească
măsuri de protecție speciale pentru acești alți investitori pentru a garanta că
FEAS-urile sunt distribuite numai către investitori cu un profil adecvat pentru
astfel de investiții. Aceste măsuri de protecție exclud distribuirea prin
utilizarea unor planuri de economii periodice.
(15)
Pentru a garanta că numai administratorii FEAS care
îndeplinesc criterii uniforme de calitate privind comportamentul pe piață pot
utiliza denumirea „fond european de antreprenoriat social“, prezentul
regulament trebuie să stabilească norme privind desfășurarea activității comerciale
și relația administratorului FEAS cu investitorii săi. Din aceleași
considerente, prezentul regulament trebuie să stabilească, de asemenea,
condiții uniforme privind modul în care acești administratori abordează
conflictele de interese. Aceste norme trebuie să prevadă, de asemenea, ca
administratorul să dispună de procedurile organizaționale și administrative
necesare pentru a asigura abordarea adecvată a conflictelor de interese.
(16)
Obținerea unui impact social pozitiv, în plus față
de generarea unui profit pentru investitori, este o caracteristică cheie a
fondurilor de investiții care vizează întreprinderile sociale, caracteristică
care le distinge de alte tipuri de fonduri de investiții. Prin urmare,
prezentul regulament trebuie să prevadă ca administratorii FEAS să dispună de
proceduri de monitorizare și de evaluare a impactului social pozitiv care
trebuie obținut prin investițiile în întreprinderile eligibile din portofoliu.
(17)
Pentru a asigura integritatea denumirii de „fond
european de antreprenoriat social“, prezentul regulament trebuie să cuprindă,
de asemenea, criterii de calitate privind organizarea administratorului FEAS.
Prin urmare, prezentul regulament trebuie să prevadă cerințe uniforme și
proporționale privind nevoia de a menține resurse tehnice și umane adecvate,
precum și fonduri proprii suficiente pentru gestiunea corespunzătoare a
FEAS-urilor.
(18)
În scopul protecției investitorilor, este necesar
să se garanteze evaluarea adecvată a activelor FEAS-urilor. Prin urmare, actul
constitutiv al fiecărui FEAS trebuie să conțină norme privind evaluarea
activelor. Aceasta ar trebui să asigure integritatea și transparența evaluării.
(19)
Trebuie să se prevadă norme uniforme privind
raporturile anuale, pentru a se garanta că administratorii FEAS care utilizează
denumirea „fond european de antreprenoriat social“ furnizează informații
suficiente asupra activităților desfășurate.
(20)
Pentru a asigura integritatea denumirii „fond
european de antreprenoriat social“ în ochii investitorilor, este necesar ca
denumirea să fie utilizată numai de administratori de fonduri care aplică
metode complet transparente în ceea ce privește politica de investiții și
obiectivele de investiții. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să prevadă
norme uniforme privind dispozițiile de furnizare de informații, dispoziții
obligatorii pentru un administrator de FEAS în relațiile cu investitorii săi.
Aceste dispoziții cuprind elementele specifice investițiilor în întreprinderi
sociale, astfel încât se poate obține o mai mare consecvență și comparabilitate
a acestor informații. Aici sunt cuprinse informații despre criteriile și
procedurile utilizate pentru a alege anumite întreprinderi eligibile din
portofoliu drept obiective de investiții. Sunt cuprinse, de asemenea,
informații privind impactul social pozitiv care trebuie obținut prin politica
de investiții și modul în care trebuie monitorizat și evaluat acest impact.
Pentru a asigura nivelul necesar de încredere a investitorilor în astfel de
investiții, tot aici sunt cuprinse informații despre activele FEAS care nu au
fost investite în întreprinderi eligibile din portofoliu și modul în care
acestea au fost alese.
(21)
Pentru a asigura supravegherea efectivă a
cerințelor uniforme din prezentul regulament, autoritatea competentă din statul
membru de origine trebuie să supravegheze modul în care administratorul de FEAS
respectă cerințele uniforme prevăzute de prezentul regulament. În acest scop,
administratorul FEAS care dorește să își distribuie fondurile cu denumirea
„fond european de antreprenoriat social“ ar trebui să notifice intenția sa
autorității competente din statul membru de origine. Autoritatea competentă
trebuie să înregistreze administratorul fondului dacă acesta a transmis toate
informațiile necesare și dacă aplică proceduri adecvate de respectare a
cerințelor prezentului regulament. Această înregistrare trebuie să fie valabilă
pe întregul teritoriu al Uniunii.
(22)
Pentru a asigura supravegherea efectivă a
respectării criteriilor uniforme prevăzute, prezentul regulament trebuie să
cuprindă norme privind situațiile în care trebuie să se actualizeze
informațiile furnizate autorităților competente din statul membru de origine.
(23)
Pentru a asigura supravegherea efectivă a
respectării cerințelor prevăzute, prezentul regulament trebuie să instituie, de
asemenea, o procedură de notificare transnațională între autoritățile
competente de supraveghere, care trebuie inițiată la înregistrarea
administratorului FEAS în statul membru de origine.
(24)
Pentru a menține condiții transparente de
distribuire a administratorilor FEAS pe teritoriul Uniunii, Autorității
europene pentru valori mobiliare și piețe (AEVMP) trebuie să i se atribuie
sarcina de a elabora o bază de date centrală cu toate FEAS-urile înregistrate
în conformitate cu prezentul regulament.
(25)
Pentru a asigura supravegherea eficientă a
criteriilor uniforme instituite, prezentul regulament trebuie să conțină o
listă a competențelor de supraveghere de care dispun autoritățile competente.
(26)
Pentru ca prezentul regulament să fie pus în
aplicare în mod corespunzător, trebuie să cuprindă sancțiuni pentru încălcarea
prevederilor sale principale, mai precis, a normelor privind componența
portofoliului, a măsurilor de protecție legate de identitatea investitorilor
eligibili și a celor privind utilizarea denumirii „fond european de
antreprenoriat social“ numai de administratorii de FEAS înregistrați.
Regulamentul trebuie să dispună că încălcarea acestor prevederi cheie conduce
la interdicția de a mai utiliza denumirea și la excluderea din registru a
administratorului fondului.
(27)
Trebuie să aibă loc un schimb de informații în
materie de supraveghere între autoritățile competente din statele membre de
origine și statele membre gazdă și AEVMP.
(28)
Cooperarea regulamentară efectivă între entitățile
însărcinate să supravegheze respectarea criteriilor uniforme din prezentul
regulament necesită aplicarea unui grad ridicat al păstrării secretului
profesional de către toate autoritățile naționale relevante și de către AEVMP.
(29)
Standardele tehnice pentru serviciile financiare
trebuie să asigure armonizarea coerentă și supravegherea la un nivel ridicat pe
teritoriul Uniunii. Ar fi util și oportun să revină AEVMP, în calitate de
organism cu înaltă specializare, sarcina de a elabora un proiect de standarde
tehnice de punere în aplicare, care să fie înaintat Comisiei, atunci când
aceste standarde nu presupun alegeri de politică.
(30)
Comisia trebuie să fie împuternicită să adopte
standarde tehnice de punere în aplicare, prin intermediul actelor de punere în
aplicare, în conformitate cu articolul 291 din Tratatul privind funcționarea
Uniunii Europene și în conformitate cu articolul 15 din Regulamentul (UE) nr.
1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de
instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru
valori mobiliare și piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de
abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei[11].
AEVMP trebuie să fie însărcinată cu elaborarea unui proiect de standarde
tehnice de punere în aplicare pentru formatul și modalitatea utilizate în
procedura de notificare de la articolul 16.
(31)
În vederea specificării cerințelor prevăzute de
prezentul regulament, competența de a adopta acte legislative în conformitate
cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene
trebuie delegată Comisiei în ceea ce privește precizarea metodelor de calculare
și monitorizare a plafoanelor menționate în prezentul regulament, precizarea
criteriilor de identificare a întreprinderilor eligibile din portofoliu, a
tipurilor de conflicte de interese pe care trebuie să le evite administratorii
de FEAS și a măsurilor care trebuie luate în acest sens, a procedurilor pentru
evaluarea impactului social care va fi obținut de întreprinderile eligibile din
portofoliu și a detaliilor pentru specificarea cerințelor de transparență. Este
deosebit de important ca, în timpul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să
organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Această
activitate ar trebui să ia în considerare și inițiativele de autoreglementare
și codurile de conduită.
(32)
În cursul pregătirii și elaborării actelor
delegate, Comisia trebuie să asigure transmiterea simultană, adecvată și la
timp a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.
(33)
Cel mai târziu după patru ani de la data la care
prezentul regulament intră în vigoare, prezentul regulament trebuie să fie
revizuit pentru a lua în considerare evoluțiile pieței FEAS-urilor. Pe baza
acestei analize, Comisia trebuie să transmită Parlamentului European și Consiliului
un raport însoțit, dacă este cazul, de modificări legislative.
(34)
Prezentul regulament respectă drepturile
fundamentale și principiile recunoscute în special de Carta Drepturilor
Fundamentale ale Uniunii Europene, inclusiv dreptul la respectarea vieții
private și de familie și libertatea de a desfășura o activitate comercială.
(35)
Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a
Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea
ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a
acestor date[12]
reglementează prelucrarea datelor cu caracter personal efectuată în statele
membre în scopul prezentului regulament, sub supravegherea autorităților
competente din statele membre, în special a autorităților publice independente
desemnate de statele membre. Regulamentul (UE) nr. 45/2001 al Parlamentului
European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor
fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către
instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date[13] reglementează prelucrarea
datelor cu caracter personal de către AEVMP în cadrul prezentului regulament și
sub supravegherea Autorității Europene pentru Protecția Datelor.
(36)
Obiectivul prezentului regulament, mai precis de a
dezvolta o piață internă pentru FEAS-uri prin elaborarea unui cadru de
înregistrare a administratorilor FEAS, facilitând astfel distribuirea
FEAS-urilor pe teritoriul UE, poate fi îndeplinit numai la nivelul Uniunii.
Uniunea poate să adopte măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității
prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate
cu principiul proporționalității, astfel cum se prevede la articolul menționat,
prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru a îndeplini
obiectivul urmărit,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
CAPITOLUL I
OBIECT, DOMENIU DE APLICARE ȘI DEFINIȚII
Articolul 1
Prezentul regulament prevede cerințe uniforme
pentru acei administratori de organisme de plasament colectiv care doresc să
utilizeze denumirea de „fond european de antreprenoriat social“ (FEAS) și
condițiile de distribuire a organismelor de plasament colectiv sub această
denumire pe teritoriul Uniunii, contribuind astfel la buna funcționare a pieței
interne.
De asemenea, prezentul regulamentul prevede
norme privind distribuirea administratorilor FEAS către investitori eligibili
din cadrul Uniunii, componența portofoliului FEAS-urilor, instrumentele și
tehnicile de investiții eligibile, precum și organizarea, transparența și
conduita administratorilor FEAS care distribuie astfel de fonduri în cadrul
Uniunii.
Articolul 2
1.
Prezentul regulament se aplică administratorilor
organismelor de plasament colectiv, astfel cum sunt definite la articolul 3
alineatul (1) litera (b), care sunt stabiliți în Uniunea Europeană și fac
obiectul înregistrării de către autoritățile competente din statul membru de
origine în conformitate cu articolul 3 alineatul (3) litera (a) din
Directiva 2011/61/CE, cu condiția ca respectivii administratori să
gestioneze portofolii ale căror active administrate nu depășesc în total un
plafon de 500 milioane EUR sau, în statele membre în care Euro nu este moneda
oficială, valoarea corespunzătoare în moneda națională la data intrării în vigoare
a prezentului regulament.
2.
La calcularea plafonului menționat la alineatul
(1), administratorii organismelor de plasament colectiv care gestionează alte
fonduri decât FEAS-uri nu vor trebuie să cumuleze activele administrate în
cadrul acestor alte fonduri.
3.
Comisia este abilitată să adopte acte delegate în
conformitate cu articolul 24, pentru a preciza metodele de calculare a
plafonului menționat la alineatul (1) din prezentul articol și pentru a
monitoriza respectarea permanentă a acestui plafon.
Articolul 3
1.
În sensul prezentului regulament, se aplică
următoarele definiții:
(a)
„fond european de antreprenoriat social“ (FEAS)
înseamnă un organism de plasament colectiv care investește minimum 70% din
aportul la capitalul agregat și din capitalul angajat nesolicitat în active
care sunt instrumente eligibile;
(b)
„organism de plasament colectiv“ înseamnă o
întreprindere care atrage capital de la mai mulți investitori pentru a-l
investi în beneficiul acelor investitori în conformitate cu politica de
investiții definită și care nu necesită autorizație în temeiul articolului 5
din Directiva 2009/65/CE;
(c)
„instrumente eligibile“ înseamnă oricare dintre
instrumentele de mai jos:
(i)      un instrument de capitaluri proprii
care:
–
este emis de o întreprindere eligibilă din portofoliu
și este achiziționat direct de FEAS de la întreprinderea eligibilă din
portofoliu;
–
este emis de o întreprindere eligibilă din
portofoliu în schimbul unui titlu de capital propriu emis de întreprinderea
eligibilă din portofoliu;
–
este emis de o întreprindere în cadrul căreia
întreprinderea eligibilă din portofoliu este o filială în posesiune majoritară
și care este achiziționat de FEAS în schimbul unui instrument de capital
propriu emis de întreprinderea eligibilă din portofoliu;
(ii)      titluri de valoare și instrumente de
datorie negarantate, emise de o întreprindere eligibilă din portofoliu;
(iii)     unități sau acțiuni ale unuia sau mai
multor FEAS-uri;
(iv)     împrumuturi pe termen mediu și lung
acordate de FEAS întreprinderilor eligibile din portofoliu;
(v)     orice alt tip de participație într-o
întreprindere eligibilă din portofoliu.
(d)
„întreprindere eligibilă din portofoliu“ înseamnă o
întreprindere care, la momentul unei investiții efectuate de FEAS, nu este
cotată pe o piață reglementată astfel cum este definită la articolul 4
alineatul (1) punctul (14) din Directiva 2004/39/CE, a cărei cifră de afaceri
anuală este mai mică de 50 milioane EUR sau al cărei bilanț anual total nu
depășește 43 milioane EUR, care nu este un organism de plasament colectiv și
care:
(i)      are drept obiectiv principal obținerea
unui impact social pozitiv cuantificabil, conform statutului, actului
constitutiv sau oricărui alt document statutar pe baza căruia a fost înființată
activitatea comercială, atunci când:
–
întreprinderea oferă servicii sau bunuri unor
persoane vulnerabile sau marginalizate; sau
–
întreprinderea utilizează o metodă de producție de
bunuri sau servicii care întruchipează obiectivul social al acesteia;
(ii)      utilizează profiturile obținute pentru
atingerea obiectivului său principal în loc să le distribuie și deține
proceduri și norme predefinite pentru orice situație în care profiturile sunt
distribuite acționarilor sau proprietarilor;
(iii)     este administrată într-un mod
responsabil și transparent, în special prin implicarea lucrătorilor, a
clienților și a acționarilor afectați de activitățile sale comerciale.
(e)
„capital propriu“ înseamnă participații în
capitalurile proprii ale unei întreprinderi, reprezentate prin acțiuni sau altă
formă de participație în capitalul întreprinderii eligibile din portofoliu
emise către investitori;
(f)
„distribuire“ înseamnă oferirea sau plasarea
directă ori indirectă, la inițiativa administratorului FEAS sau în numele
acelui administrator, a unor unități sau acțiuni aparținând unui FEAS pe care
îl administrează către investitori domiciliați sau cu sediul social pe
teritoriul Uniunii;
(g)
„capital angajat“ înseamnă orice angajament în
temeiul căruia o persoană este obligată să achiziționeze o participație în FEAS
ori să contribuie la capitalul FEAS;
(h)
„administrator de FEAS“ înseamnă o persoană
juridică a cărei activitate comercială regulată o constituie gestionarea a cel
puțin unui FEAS;
(i)
„stat membru de origine“ înseamnă statul membru în
care administratorul de FEAS a fost înființat sau are sediul social.
(j)
„stat membru gazdă“ înseamnă statul membru, altul
decât statul membru de origine, în care administratorul de FEAS distribuie
FEAS-uri în conformitate cu prezentul regulament.
(k)
„autoritate competentă” înseamnă autoritatea
națională pe care statul membru de origine o desemnează, în temeiul unui act cu
putere de lege sau al unei norme administrative, să efectueze înregistrarea
administratorilor organismelor de plasament colectiv așa cum de menționează la
articolul 2 alineatul (1).
2.
Comisia este abilitată să adopte acte delegate în
conformitate cu articolul 24, prin care să precizeze tipurile de servicii
sau bunuri și metodele de producție a bunurilor sau serviciilor care
întruchipează un obiectiv social menționate la prezentul articol alineatul (1)
litera (d) punctul (i) având în vedere diferite tipuri de întreprinderi
eligibile din portofoliu și circumstanțele în care profiturile pot fi
distribuite proprietarilor sau acționarilor.
CAPITOLUL II
CONDIȚII DE UTILIZARE A DENUMIRII „FOND EUROPEAN DE ANTREPRENORIAT SOCIAL“
Articolul 4
Administratorii de FEAS care îndeplinesc
cerințele prevăzute în prezentul capitol au dreptul să utilizeze denumirea
„fond european de antreprenoriat social“ în legătură cu distribuirea
FEAS-urilor pe teritoriul Uniunii.
Articolul 5
1.
Atunci când achiziționează active care nu sunt
instrumente eligibile, administratorii de FEAS se asigură că FEAS-ul
administrat nu utilizează mai mult de 30% din aportul la capitalul agregat și
din capitalul angajat nesolicitat pentru a achiziționa active care nu sunt
instrumente eligibile; deținerea de numerar și echivalentele de numerar pe
termen scurt nu sunt luate în considerare pentru a calcula această limită.
2.
Administratorii de FEAS nu fac împrumuturi, nu emit
titluri de creanță, nu oferă garanții, la nivelul FEAS, nici nu utilizează
orice metodă la nivelul FEAS prin care expunerea fondului va crește, fie prin
împrumuturi de numerar sau de titluri de valoare, prin angajarea în poziții
aferente instrumentelor financiare derivate sau prin orice alte mijloace;
3.
Interdicția prevăzută la alineatul (2) nu se aplică
pentru împrumuturi pe un termen care nu poate fi reînnoit și care nu depășește
120 de zile calendaristice, efectuat în scopul furnizării de lichidități în
perioada dintre solicitarea și primirea de capital angajat de la investitori.
Articolul 6
Administratorii de FEAS distribuie unitățile
și acțiunile FEAS-urilor administrate exclusiv către investitori considerați
clienți profesionali în conformitate cu secțiunea I din anexa II la
Directiva 2004/39/CE sau care, la cerere, pot fi considerați clienți
profesionali în conformitate cu secțiunea II din anexa II la Directiva
2004/39/CE ori către alți investitori atunci când:
(a)
acești alți investitori se angajează să investească
o sumă de minimum 100 000 EUR;
(b)
într-un document distinct de contractul încheiat
pentru angajamentul de investiție, acești alți investitori declară în scris că
au luat la cunoștință riscurile asociate angajamentului prezentat;
(c)
administratorul de FEAS evaluează expertiza,
experiența și cunoștințele investitorului, fără a presupune că investitorul
deține cunoștințele și experiența de piață menționate în secțiunea I din anexa
II la Directiva 2004/39/CE;
(d)
luând în considerare natura angajamentului
prezentat, administratorul de FEAS se asigură în mod rezonabil că investitorul
poate să ia propriile decizii de investiții, înțelege riscurile aferente,
precum și că un astfel de angajament corespunde acelui investitor;
(e)
administratorul de FEAS confirmă în scris că a
efectuat evaluarea menționată la litera (c) și a ajuns la concluzia menționată
la litera (d).
Articolul 7
În legătură cu un FEAS pe care îl gestionează,
administratorii de FEAS:
(a)
acționează cu onestitate, competență, grijă,
diligență și echitate în desfășurarea activităților lor;
(b)
aplică politici și proceduri adecvate pentru a
preveni practicile frauduloase despre care se poate presupune, în mod
rezonabil, că afectează interesele investitorilor și ale societăților de
portofoliu eligibile;
(c)
își desfășoară activitatea astfel încât să
promoveze interesul FEAS-urilor gestionate, al investitorilor în acele FEAS-uri
și integritatea pieței.
(d)
aplică un nivel ridicat de diligență în selectarea
și monitorizarea continuă a investițiilor în întreprinderile eligibile de
portofoliu;
(e)
posedă cunoștințe și o înțelegere adecvată a
întreprinderilor eligibile din portofoliu în care investesc.
Articolul 8
1.
Administratorii de FEAS identifică și evită
conflictele de interese, iar în cazurile în care acestea nu pot fi evitate,
gestionează și monitorizează și, în conformitate cu alineatul (4), fac publice
acele conflicte de interese, pentru a preveni ca interesele FEAS-urilor și ale
investitorilor lor să fie afectate negativ de acele conflicte de interese și
pentru a se asigura că FEAS-urile gestionate de ei sunt tratate echitabil.
2.
Administratorii de FEAS identifică în special acele
conflicte de interese care pot apărea între
(a)
administratorii de FEAS-uri, acele persoane care
desfășoară efectiv activitatea administratorului de FEAS, angajați sau orice
persoane care, în mod direct sau indirect, controlează sau sunt controlate de
administratorul FEAS-ului, și FEAS-ul administrat de administratorul FEAS-ului
sau investitorii în acele FEAS-uri;
(b)
un FEAS sau investitorii în acel FEAS și un alt
FEAS administrat de același administrator sau investitorii în acel alt FEAS.
3.
Administratorii de FEAS mențin și pun în aplicare
proceduri efective de organizare și de administrare în scopul respectării
cerințelor prevăzute la alineatele (1) și (2).
4.
Se recurge la publicarea conflictelor de interese
astfel cum se menționează la alineatul (1) în cazul în care procedurile
organizaționale aplicate de administratorul de FEAS pentru a identifica,
preveni, gestiona și monitoriza conflictele de interese nu sunt suficiente
pentru a garanta în mod rezonabil că va fi evitat riscul de a prejudicia
interesele investitorilor. Înainte de a acționa în numele lor, administratorii
de FEAS informează în mod clar investitorii cu privire la natura generală sau
sursa conflictelor de interese.
5.
Comisia este abilitată să adopte acte delegate în
conformitate cu articolul 24, în care să specifice:
(a)
tipurile de conflicte de interese menționate la
alineatul (2) din prezentul articol;
(b)
măsurile care trebuie luate de administratorii de
FEAS în ceea ce privește structurile și procedurile organizaționale și
administrative pentru a identifica, a preveni, a gestiona, a monitoriza și a
publica conflictele de interese.
Articolul 9
1.
Pentru fiecare FEAS pe care îl administrează,
administratorii de FEAS-uri utilizează proceduri adecvate de evaluare și
monitorizare a măsurii în care societățile eligibile din portofoliu în care
FEAS-ul investește obțin efectele sociale pozitive la care s-au angajat.
2.
Comisia trebuie să fie abilitată să adopte acte
delegate în conformitate cu articolul 24, în care să precizeze detaliile
procedurilor menționate la alineatul (1) din prezentul articol, în ceea ce
privește diferitele societăți de portofoliu eligibile.
Articolul 10
Indiferent de situație, administratorii de
FEAS dețin fonduri proprii suficiente și utilizează resurse tehnice și umane
corespunzătoare pentru a asigura administrarea adecvată a FEAS-urilor.
Articolul 11
Normele privind evaluarea activelor sunt
stipulate în documentele constitutive ale FEAS.
Articolul 12
1.
În termen de 6 luni de la încheierea exercițiului
financiar, administratorii de FEAS-uri trebuie să pună la dispoziția
autorității competente din statul membru de origine un raport anual pentru
fiecare FEAS administrat. Raportul descrie componența portofoliului deținut de
FEAS și activitățile desfășurate în anul precedent. Raportul cuprinde
situațiile financiare auditate ale FEAS. Raportul este elaborat în conformitate
cu standardele de raportare în vigoare și cu termenii conveniți între
administratorul de FEAS și investitori. Administratorii de FEAS-uri pun
raportul la dispoziția investitorilor, la cerere. Administratorii de FEAS și
investitorii pot conveni să fie furnizate informații suplimentare.
2.
Raportul anual cuprinde cel puțin următoarele
elemente:
(a)
detalii, după caz, privind rezultatele sociale
generale obținute prin aplicarea politicii de investiții și metoda utilizată
pentru a evalua aceste rezultate;
(b)
o declarație privind cesiunile care au avut loc în
legătură cu întreprinderile eligibile din portofoliu;
(c)
o descriere din care să reiasă dacă au avut loc
cesiuni legate de celelalte active ale FEAS-ului care nu sunt investite în
societăți de portofoliu eligibile, pe baza criteriilor menționate la articolul
13 alineatul (1) litera (e);
(d)
o sinteză a activităților derulate de
administratorul de FEAS în legătură cu societățile de portofoliu eligibile
menționate la articolul 13 alineatul (1) litera (k).
3.
În cazul în care administratorul de FEAS este
obligat să publice un raport financiar anual privind FEAS-ul, în conformitate
cu Directiva 2004/109/CE a Parlamentului European și a Consiliului[14], informațiile menționate la
alineatele (1) și (2) din prezentul articol pot fi furnizate separat sau ca
secțiune suplimentară la raportul financiar anual.
Articolul 13
1.
Înainte de decide asupra unor investiții, administratorii
de FEAS-uri informează investitorii cel puțin referitor la următoarele
elemente:
(a)
identitatea administratorului de FEAS și a altor
furnizori de servicii contractați de administratorul de FEAS în legătură cu
activitatea de administrare și o descriere a sarcinilor lor;
(b)
o descriere a strategiei și a obiectivelor de
investiții ale FEAS, inclusiv o descriere a tipurilor de întreprinderi
eligibile din portofoliu și a procesului și criteriilor de identificare a lor,
tehnicile de investiții pe care le poate folosi și orice restricții de
investiții aplicabile;
(c)
rezultatul social pozitiv vizat de politica de
investiții a FEAS, inclusiv, dacă este cazul, estimări rezonabile ale acestor
rezultate și informații despre performanțele anterioare în acest sector;
(d)
metodologiile care se vor utiliza pentru a evalua
rezultatele sociale;
(e)
o descriere a activelor care nu sunt întreprinderi
eligibile din portofoliu și procesul și criteriile utilizate pentru a alege
aceste active, cu excepția cazului în care acestea sunt numerar sau echivalente
de numerar;
(f)
o descriere a profilului de risc al FEAS și a
oricăror riscuri asociate activelor în care fondul poate investi sau tehnicile
de investiții care pot fi utilizate;
(g)
o descriere a procedurii de evaluare a FEAS și a
metodologiei de stabilire a prețurilor activelor, inclusiv metodele utilizate
pentru evaluarea întreprinderilor eligibile din portofoliu;
(h)
o descriere a tuturor comisioanelor, taxelor și
cheltuielilor suportate direct sau indirect de investitori, precum și valorile
maxime ale acestora;
(i)
o descriere a metodei de calcul al remunerației
administratorului de FEAS;
(j)
dacă este cazul, istoricul performanțelor
financiare FEAS;
(k)
serviciile de sprijin pentru întreprinderi și alte
activități de asistență oferite de administratorul de FEAS sau organizate de
acesta prin intermediul unor terți pentru a facilita dezvoltarea, creșterea
sau, în alte privințe, operațiunile curente ale societăților de portofoliu
eligibile, în care FEAS investește ori, în cazul în care nu sunt furnizate aceste
servicii sau activități, o explicație în acest sens;
(l)
o descriere a procedurilor prin care FEAS-ul își
poate schimba strategia de investiții sau politica de investiții ori ambele.
2.
Toate informațiile menționate la alineatul (1) sunt
corecte, clare și nu induc în eroare. Informațiile sunt actualizate și
revizuite în mod regulat.
3.
În cazul în care administratorul de FEAS este
obligat să publice un prospect în legătură cu un FEAS, în conformitate cu
Directiva 2003/71/CE a Parlamentului European și a Consiliului[15] ori în conformitate cu
legislația națională, informațiile menționate la alineatul (1) se pot furniza
separat sau ca secțiune a prospectului.
4.
Comisia este abilitată să adopte acte delegate în
conformitate cu articolul 24, în care să specifice:
(a)
conținutul informațiilor menționate la alineatul
(1) literele (b)-(e) și (k) de la prezentul articol;
(b)
modul în care informațiile menționate la alineatul
(1) literele (b)-(e) și (k) de la prezentul articol pot fi prezentate într-un
mod uniform pentru a asigura cel mai ridicat nivel de comparabilitate posibil.
CAPITOLUL II
SUPRAVEGHERE ȘI COOPERARE ADMINISTRATIVĂ
Articolul 14
1.
Administratorii de FEAS care intenționează să
utilizeze denumirea de „fond european de antreprenoriat social“ pentru
distribuirea FEAS-ului lor informează autoritatea competentă din statul membru
de origine cu privire la această intenție și furnizează următoarele informații:

(a)
identitatea persoanelor care gestionează efectiv
FEAS-urile;
(b)
identitatea FEAS-urilor ale căror unități sau
acțiuni sunt distribuite și strategiile lor de investiții;
(c)
informații cu privire la dispozițiile luate pentru
a respecta cerințele prevăzute în capitolul II;
(d)
o listă a statelor membre în care administratorul
de FEAS intenționează să distribuie fiecare FEAS.
2.
Autoritatea competentă din statul membru de origine
înregistrează administratorul de FEAS numai în cazul în care consideră că sunt
îndeplinite următoarele condiții:
(a)
informațiile cerute conform alineatului (1)
sunt complete;
(b)
dispozițiile notificate conform alineatului (1)
litera (c) sunt adecvate pentru a asigura conformitatea cu cerințele de la
capitolul II.
3.
Înregistrarea este valabilă pentru tot teritoriul
Uniunii și permite administratorilor de FEAS să distribuie FEAS-uri sub
denumirea de „fonduri europene de antreprenoriat social“ pe întregul teritoriu
al Uniunii.
Articolul 15
Administratorul de FEAS actualizează
informațiile furnizate autorității competente din statul membru de origine în
care administratorul de FEAS intenționează să distribuie:
(a)
un nou FEAS;
(b)
un FEAS existent într-un stat membru care nu este
menționat pe lista prevăzută la articolul 14 alineatul (1) litera (d).
Articolul 16
1.
Imediat ce administratorul de FEAS a fost
înregistrat, autoritatea din statul membru de origine notifică acest fapt AEVMP
și statelor membre indicate conform articolului 14 alineatul (1) litera (d) din
prezentul regulament.
2.
Statele membre gazdă prevăzute în conformitate cu
articolul 14 alineatul (1) litera (d) din prezentul regulament nu impun
administratorului de FEAS înregistrat în conformitate cu articolul 14 nicio
cerință sau procedură administrativă în ceea ce privește distribuirea
FEAS-urilor sale și nici nu solicită avizarea distribuției înainte ca aceasta
să înceapă.
3.
Pentru a asigura punerea în aplicare în mod uniform
a prezentului articol, AEVMP elaborează un proiect de standarde tehnice de
punere în aplicare pentru a stabili formatul notificării.
4.
AEVMP transmite Comisiei proiectul de standarde
tehnice de punere în aplicare până la [a se introduce data].
5.
Competența de a adopta standardele tehnice de
punere în aplicare menționate la alineatul (3) se deleagă Comisiei, în
conformitate cu procedura stabilită la articolul 15 din Regulamentul (UE)
nr. 1095/2010[16].
Articolul 17
AEVMP menține o bază de date centrală la care
este permis accesul publicului prin Internet și care cuprinde toți
administratorii de FEAS înregistrați în Uniune în temeiul prezentului
regulament.
Articolul 18
Autoritatea competentă a statului membru de
origine verifică conformitatea cu cerințele stabilite în prezentul regulament.
Articolul 19
În conformitate cu legislația națională,
autoritățile competente dispun de toate competențele de supraveghere și de
investigație necesare pentru a-și exercita funcțiile. În special, autoritățile
dispun de competența de:
(a)
a solicita accesul la orice document, în orice
formă, și de a primi o copie a acestuia;
(b)
a solicita administratorului de FEAS să furnizeze
informații fără întârziere;
(c)
a solicita informații de la orice persoană aflată
în legătură cu activitățile administratorului de FEAS sau cu acel FEAS;
(d)
a efectua inspecții la fața locului anunțate sau nu
în prealabil;
(e)
a lua măsurile adecvate pentru a se asigura că
administratorul de FEAS respectă în continuare cerințele prezentului
regulament;
(f)
a emite un ordin pentru a se asigura că
administratorul de FEAS respectă cerințele prezentului regulament și se abține
de la repetarea oricărui comportament care ar putea reprezenta o încălcare a
prezentului regulament.
Articolul 20
1.
Statele membre adoptă normele privind măsurile și
sancțiunile administrative care se aplică pentru încălcări ale prevederilor
prezentului regulament și iau toate măsurile necesare pentru a se asigura că
aceste măsuri și sancțiuni sunt puse în aplicare. Măsurile și sancțiunile
prevăzute sunt efective, proporționale și disuasive.
2.
În termen de [24 de luni de la intrarea în vigoare
a prezentului regulament] statele membre transmit Comisiei și AEVMP normele
menționate la alineatul (1). Statele membre înștiințează fără întârziere
Comisia și AEVMP dacă există orice modificare ulterioară la acestea.
Articolul 21
1.
Autoritatea competentă din statul membru de origine
ia măsurile adecvate prevăzute la alineatul (2) în cazul în care
administratorii de FEAS:
(a)
nu îndeplinesc cerințele aplicabile structurii
portofoliului, în conformitate cu articolul 5;
(b)
nu distribuie FEAS investitorilor eligibili, în
conformitate cu articolul 6;
(c)
utilizează denumirea de „fond european de
antreprenoriat social“ fără să fie înregistrați la autoritatea competentă din
statul membru de origine, în conformitate cu articolul 14;
2.
în cazurile menționate la alineatul (1),
autoritatea competentă a statului membru de origine ia măsurile următoare, după
caz:
(a)
interzice utilizarea denumirii de „fond european de
antreprenoriat social“ pentru distribuirea unuia sau mai multor FEAS-uri
deținute de administratorul de FEAS;
(b)
elimină administratorul de FEAS din registru.
3.
Autoritățile competente din statul membru de
origine informează autoritățile competente din statele membre gazdă indicate în
conformitate cu articolul 14 alineatul (1) litera (d) cu privire la
eliminarea unui administrator de FEAS din registrul menționat la alineatul (1)
litera (b) din prezentul articol.
4.
Dreptul de a distribui unul sau mai multe FEAS sub
denumirea de „fonduri europene de antreprenoriat social” în Uniune expiră cu
efect imediat cu începere de la data deciziei autorității competente menționate
la alineatul 2 literele (a) sau (b).
Articolul 22
1.
Autoritățile competente și AEVMP cooperează ori de
câte ori este necesar pentru a-și îndeplini sarcinile în temeiul prezentului
regulament.
2.
Acestea își comunică toate informațiile și
documentele necesare pentru a identifica și corecta încălcările prezentului
regulament.
Articolul 23
1.
Toate persoanele care exercită sau au exercitat
activități pentru autoritățile competente sau pentru AEVMP, precum și auditorii
și experții instruiți de autoritățile competente și AEVMP se supun obligației
de a păstra secretul profesional. Aceste persoane nu pot divulga nicio
informație confidențială la care au avut acces în timpul îndeplinirii
sarcinilor lor niciunei persoane sau autorități, decât într-o formă rezumativă
sau prescurtată astfel încât administratorii de FEAS și FEAS-urile să nu poată
fi identificate individual, fără a aduce atingere cazurilor care intră sub
incidența prevederilor de drept penal și procedurilor desfășurate în temeiul
prezentului regulament.
2.
Nu sunt împiedicate schimburile de informații între
autoritățile competente din statele membre sau AEVMP în conformitate cu
prezentul regulament sau alte reglementări ale Uniunii aplicabile
administratorilor de FEAS și FEAS-urilor.
3.
Atunci când autoritățile competente și AEVMP
primesc informații confidențiale în conformitate cu alineatul (1), aceste
organisme le pot utiliza numai pentru a-și îndeplini sarcinile și în cadrul
procedurilor administrative și judiciare.
CAPITOLUL IV
DISPOZIȚII TRANZITORII ȘI FINALE
Articolul 24
1.
Competența de a adopta acte delegate se conferă
Comisiei sub rezerva condițiilor stabilite la prezentul articol.
2.
Delegarea de competențe prevăzută la
articolul 2 alineatul (3), articolul 3 alineatul (2),
articolul 8 alineatul (5), articolul 9 alineatul (2) și
articolul 13 alineatul (4) se conferă Comisiei pe o perioadă de patru
ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament. Comisia elaborează
un raport cu privire la delegarea de competențe în termen de cel mult nouă luni
înainte de expirarea perioadei de patru ani. Delegarea de competențe se
prelungește în mod tacit, pentru perioade de timp identice ca durată, cu excepția
cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opune unei astfel de
prelungiri în termen de cel mult trei luni înainte de expirarea fiecărei
perioade.
3.
Delegarea de competențe prevăzută la
articolul 2 alineatul (3), articolul 3 alineatul (2), articolul 8
alineatul (5), articolul 9 alineatul (2) și articolul 13 alineatul (4) poate fi
revocată în orice moment de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de
revocare pune capăt delegării competențelor specificate în decizia respectivă.
Aceasta intră în vigoare în ziua următoare după publicarea deciziei în Jurnalul
Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în
aceasta. Decizia nu afectează valabilitatea actelor delegate care sunt deja în
vigoare.
4.
Imediat ce adoptă un act delegat, Comisia îl
notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.
5.
Un act delegat adoptat intră în vigoare numai în
cazul în care nu a fost exprimată nicio obiecție din partea Parlamentului
European sau a Consiliului în termen de 2 luni de la notificarea actului
respectiv Parlamentului European și Consiliului sau dacă, înainte de expirarea
acestui termen, atât Parlamentul European, cât și Consiliul informează Comisia
că nu vor formula obiecții. Termenul în cauză se prelungește cu 2 luni la
inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.
Articolul 25
1.
În termen de cel mult patru ani de la data
aplicării prezentului regulament, Comisia reexaminează prezentul regulament.
Reexaminarea include o analiză de ansamblu a modului de funcționare a normelor prezentului
regulament și a experienței acumulate în urma punerii în aplicare a acestora,
inclusiv:
(a)
în ce măsură a fost utilizată denumirea de „fond
european de antreprenoriat social“ de administratorii de FEAS din diferite
state membre și dacă a fost utilizată la nivel național sau transfrontalier;
(b)
dacă FEAS-urile au utilizat diferitele instrumente
eligibile și efectele asupra dezvoltării întreprinderilor sociale pe teritoriul
Uniunii;
(c)
punerea în practică a criteriilor de identificare a
întreprinderilor eligibile din portofoliu și efectele asupra dezvoltării
întreprinderilor sociale pe teritoriul Uniunii;
(d)
domeniul de aplicare al prezentului regulament,
inclusiv plafonul de 500 milioane EUR.
2.
După consultarea AEVMP, Comisia prezintă un raport
Parlamentului European și Consiliului, însoțit, dacă este cazul, de o propunere
legislativă.
Articolul 26
Prezentul regulament intră în vigoare în a
douăzecea zi de la data publicării sale în Jurnalul Oficial al Uniunii
Europene. Prezentul regulament se aplică de la 22 iulie 2013, cu excepția
articolului 2 alineatul (3), a articolului 3 alineatul (2),
a articolului 8 alineatul (5), a articolului 9
alineatul (2) și a articolului 13 alineatul (4), care se aplică de la
data intrării în vigoare a regulamentului.
Prezentul
regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în
toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles,
Pentru Parlamentul European                      Pentru
Consiliu
Președintele                                                  Președintele
[1]               Pentru ca această formă de activitatea să fie clar
identificată, textul de lege le denumește întreprinderi sociale. Mai sunt
denumite și societăți sociale. Termenii trebuie să se considere
interschimbabili în majoritatea contextelor.
[2]               A se vedea J. P. Morgan, Impact Investments: An
Emerging Asset Class, 2011 (Investiții de impact: o clasă de active în
ascensiune, 2011).
[3]               Plasamentele private pot fi descrise ca vânzarea de
titluri de valoare unui număr relativ restrâns de investitori selectați, ca
modalitate de atragere a capitalului. Investitorii implicați în plasamente
private sunt, de obicei, bănci mari, fonduri mutuale, societăți de asigurări și
fonduri de pensii. Plasamentul privat reprezintă contrariul unei oferte
publice, în care titlurile de valoare sunt puse la dispoziția investitorilor pe
o piață deschisă.
[4]               http://ec.europa.eu/internal_market/smact/docs/20110413-communication_en.pdf
[5]               A se vedea http://ec.europa.eu/internal_market/investment/social_investment_funds_en.htm.
[6]               JO C …p…
[7]               JO C , , p. .
[8]               JO L 302, 17.11.2009, p. 32.
[9]               JO L 174, 1.7.2011, p.1.
[10]             JO L 145, 30.4.2004, p. 1.
[11]             JO L 331, 15.12.2010, p. 84.
[12]             JO L 281, 23.11.1995 p. 31.
[13]             JO L 8, 12.1.2001, p. 1.
[14]             JO L 390, 31.12.2004, p. 38.
[15]             JO L 345, 31.12.2003, p. 64.
[16]             JO L 331, 15.12.2010, p.84.