Anunţ juridic important

|

52007PC0315

Propunere de regulament al Consiliului privind înfiinţarea întreprinderii comune Clean Sky {SEC(2007) 773} {SEC(2007) 774}  /* COM/2007/0315 final - CNS 2007/0118 */

	[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |Bruxelles, 13.6.2007COM(2007) 315 final2007/0118 (CNS)Propunere deREGULAMENT AL CONSILIULUIPRIVIND ÎNFIINŢAREA ÎNTREPRINDERII COMUNE CLEAN SKY(prezentată de Comisie) {SEC(2007) 773}{SEC(2007) 774}EXPUNERE DE MOTIVE1. contextul propuneriiMotivele şi obiectivele propuneriiIniţiativele tehnologice comune (ITC) sunt introduse în cadrul celui de-al şaptelea Program-cadru de cercetare (PC7) ca o metodă de creare, la nivel european, a unor parteneriate între sectorul public şi cel privat în domeniul cercetării. ITC reflectă angajamentul ferm al UE de coordonare a eforturilor, contribuind astfel la stabilirea Spaţiului de Cercetare European şi a obiectivelor europene în domeniul competitivităţii.ITC sunt în principal rezultatul activităţii platformelor tehnologice europene (PTE). Într-un număr redus de cazuri, PTE au atins o amploare şi un nivel atât de ridicat încât necesită mobilizarea unor mari investiţii publice şi private, precum şi importante resurse de cercetare pentru punerea în practică a elementelor esenţiale ale agendelor lor strategice de cercetare. ITC sunt propuse ca un mijloc eficient de a răspunde nevoilor acestor PTE.În programul specific de cooperare sunt identificate şase domenii în care ar putea fi dezvoltate ITC: celule de hidrogen şi celule combustibile, aeronautică şi transport aerian, medicamente inovatoare, sisteme informatice integrate, nanoelectronică şi GMES (Monitorizare Globală pentru Mediu şi Securitate).Obiectivul propunerii este de a crea o întreprindere comună CLEAN SKY ca un parteneriat între sectorul public şi cel privat care să promoveze relaţiile strânse între diferite organizaţii şi care să consolideze capacităţile europene de cercetare şi dezvoltare (C&D) în domeniul aeronauticii şi transportului aerian.Previziunile arată că traficul aerian din Europa se va dubla în următoarele două decenii, în concordanţă cu cerinţele economiei mondiale şi, în acelaşi timp, cu preocuparea din ce în ce mai mare faţă de mediu şi cu acţiunile luate în vederea reducerii emisiilor de gaze toxice şi a zgomotului.Dezvoltarea unui sistem de transport aerian ecologic constituie o prioritate pentru creşterea europeană, care se bazează şi depinde de reţeaua industrială a sectorului aeronauticii, în care lanţul de aprovizionare este concepută să funcţioneze în cadrul unui amplu program industrial de înaltă tehnologie în spiritul iniţiativelor Uniunii precum JET şi ITER (fuziune) şi Galileo (navigaţie prin satelit).Iniţiativa Clean Sky va dezvolta tehnologii inovatoare cu un impact redus asupra mediului şi va stabili obiective tehnologice care să se bazeze pe dimensiunea socială şi pe piaţă şi care să influenţeze întreg sistemul de transport aerian. Comunitatea Europeană va participa şi va cofinanţa programul pentru a contribui la realizarea acestor obiective.Contextul generalÎn aeronautică, timpul se măsoară în decenii. Transportul aerian a fost dezvoltat fără a se ţine seama de impactul său asupra mediului, pe baza unor inovaţii sectoriale care răspundeau cerinţelor pieţei.Realizarea unor progrese decisive ale tehnologiilor curate în sectorul transportului aerian în vederea punerii lor rapide în aplicare este esenţială pentru abordarea schimbărilor climatice, promovând totodată creşterea economică şi progresul social. Cu toate acestea, ca urmare a eşecurilor pieţei, recurgerea la mecanismele de piaţă va limita C&D în domeniul aeronauticii la un nivel insuficient din punct de vedere socio-economic. În consecinţă, aeronautica se confruntă cu o serie de provocări importante:-  impactul asupra mediului devine o constrângere majoră pentru dezvoltarea mobilităţii;-  industria aeronautică are un impact economic şi social important şi joacă un rol fundamental în garantarea mobilităţii; ea se caracterizează printr-o intensitate puternică a C&D şi printr-o amplă balanţă comercială şi utilizează un personal deosebit de calificat;-  ciclul de reînnoire a flotei oferă ocazia exploatării unor tehnologii curate şi de a obţine rezultate de C&D înainte de 2015;-  reducerea impactului aviaţiei asupra schimbărilor climatice, emisiilor şi zgomotului constituie o prioritate şi necesită transformări tehnologice majore pentru a atinge obiectivele de reducere a emisiilor şi pentru diminua impactul ciclului de viaţă al produselor asupra mediului;-  industria aeronautică a UE se confruntă cu o concurenţă puternică, iar sprijinul public adus C&D este de o importanţă capitală. În Statele Unite, investiţiile publice sunt de aproximativ trei ori mai mari decât în Europa. Un ordin executiv prezidenţial recent stabileşte prima politică americană de C&D în domeniul aeronauticii, iar alţi concurenţi apar pe piaţă;-  intervenţia sectorului public se justifică prin necesitatea de a răspunde eşecurilor pieţei care descurajează investiţiile în C&D în sectorul aeronauticii din cauza termenelor prea lungi, a externalităţii pozitive asociate cu diferenţa dintre rata de recuperare socială şi rata de recuperare privată, precum şi a externalităţii negative legate de costurile sociale de mediu.Dispoziţiile în vigoare în domeniul prezentei propuneriNu există.Coerenţa cu celelalte politici şi obiective ale UniuniiO politică concepută să stimuleze C&D în sectorul aeronauticii în scopul de a construi aeronave ecologice face parte dintr-o strategie mai amplă, destinată să reducă impactul aviaţiei asupra climei. Promovarea C&D în domeniul aeronauticii vine în completarea unor măsuri precum Sistemul comunitar al Comisiei de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră (ETS). Comunitatea Europeană a inclus aeronautica printre priorităţile sale de C&D, cu scopul ambiţios de a reduce la minimum impactul aeronavelor asupra mediului şi de ameliora calitatea aerului la nivel local şi zgomotul în proximitatea aeroporturilor, precum şi sănătatea şi calitatea vieţii.C&D în domeniul aeronauticii vor contribui la realizarea obiectivelor strategice ale Uniunii Europene stabilite în cadrul noii strategii de la Lisabona. Tehnologii mai ecologice în domeniul aviaţiei sunt conforme cu politica UE de promovare a mobilităţii în cadrul unei Uniuni extinse şi contribuie la aceasta, aspect deosebit de important pentru statele în curs de aderare care se confruntă cu o creştere rapidă a traficului.O politică destinată să introducă schimbări majore în vederea unei aplicări mai rapide în sectorul transportului aerian curat va contribui la ameliorarea durabilă a bunăstării şi a condiţiilor de trai ale generaţiilor prezente şi viitoare ale UE.Iniţiativa propusă face parte dintr-o strategie comunitară ambiţioasă şi vastă, destinată să reducă lacunele în domeniul inovării şi care include, inter alia , o propunere de creare a unui Institut European de Tehnologie (IET). IET urmăreşte să integreze educaţia, cercetarea şi economia şi să ofere reţelelor existente noi modele de guvernare pentru a continua integrarea activităţilor lor.2. Consultarea părţilor interesate şi evaluarea impactuluiConsultarea părţilor interesateMetode de consultare, principalele sectoare vizate şi profilul general al respondenţilorÎntre Comisie şi părţile interesate s-au organizat consultări periodice, în cadrul cărora statelor membre şi statelor asociate la programul-cadru (denumite în continuare „statele”) li s-au furnizat prezentări cu privire la conţinutul tehnic şi la structura guvernanţei iniţiativei Clean Sky.Rezumatul răspunsurilor şi modul în care acestea au fost luate în considerareÎn urma participării serviciilor Comisiei, a părţilor interesate, a statelor şi a comisiei pe probleme socio-economice şi de mediu (S-E&M) s-au formulat comentarii şi s-au adus în mod regulat contribuţii în ceea ce priveşte conţinutul tehnic, guvernanţa şi aspectele legislative ale Clean Sky.Comisia a ţinut seama de comentariile formulate în raportul final al comisiei S-E&M. În ceea ce priveşte structura guvernanţei, propunerea ţine seama de concluziile raportului.Obţinerea şi utilizarea expertizeiDomenii ştiinţifice/de expertiză pertinenteÎn evaluarea impactului S-E&M, precum şi în analiza iniţială a structurii guvernanţei Clean Sky s-a utilizat o expertiză externă.Metodologia utilizatăComisia S-E&M s-a reunit cu două ocazii, la sediul Comisiei, unde s-a organizat o şedinţă cu părţile interesate ale industriei, pentru a permite o analiză mai detaliată a anumitor aspecte specifice. Raportorul (raportorii) comisiei au întocmit raportul comisiei, la care au participat toţi membrii acesteia.Comisia de evaluare a guvernanţei a primit proiectul de propunere de la industrie, împreună cu un mandat al Comisiei.Principalele organizaţii consultate/principalii experţi consultaţiReprezentanţii comisiei S-E&M au fost numiţi de state. Analiza structurii guvernanţei Clean Sky a fost încredinţată unui număr de doi experţi care ocupau posturi de conducere în cadrul întreprinderii comune JET.Sinteza avizelor primite şi utilizateNu a fost menţionată existenţa unor riscuri potenţiale grave cu consecinţe ireversibile.Iniţial, comisia S-E&M a recomandat sporirea coeziunii şi a legăturilor dintre sectoarele tehnice, dezvoltarea ulterioară a analizei macroeconomice pentru Clean Sky şi consolidarea structurii guvernanţei. În cadrul celei de-a doua evaluări, comisia a confirmat că recomandările fuseseră aplicate.În analiza guvernanţei au fost identificate aspecte importante care trebuie luate în considerare în structura guvernanţei Clean Sky, aspecte de care s-a ţinut seama în propunerea finală.Mijloace utilizate pentru ca avizele experţilor să fie accesibile publiculuiRapoartele comisiei au fost puse la dispoziţia părţilor interesate şi prezentate şi discutate în cadrul reuniunilor cu statele.Evaluarea impactuluiDiferiţi factori au constituit principalele criterii de evaluare a opţiunilor politice:-  amploarea şi calendarul investiţiilor;-  continuitatea şi coeziunea;-  mobilizarea fondurilor publice şi private;-  numărul minim necesar de participanţi şi abordarea multidisciplinară;-  coordonarea şi integrarea între participanţi;-  eficienţa structurii guvernanţei;-  nivelul înalt de pregătire tehnologică.Prima opţiune de care s-a ţinut seama a fost „lipsa de acţiune din partea UE” (la nivel naţional sau comunitar). O astfel de opţiune trebuie respinsă, deoarece, ca urmare a mai multor tipuri de eşecuri ale pieţei, nu se poate conta pe mecanisme de piaţă pentru a realiza inovaţiile majore necesare pentru a ecologiza aeronavele. O abordare necomunitară care să limiteze sprijinul acordat C&D numai la un nivel naţional nu este adecvată, deoarece amploarea şi sfera de aplicare a agendei de cercetare pentru ecologizarea aeronavelor depăşeşte capacitatea statelor membre individuale atât din punctul de vedere al angajamentului financiar, cât şi din cel al capacităţilor de cercetare necesare. Politicile de C&D naţionale joacă un rol important, venind în completarea unui program al UE care promovează dezvoltarea de tehnologii curate în sectorul transportului aerian, dar nu poate înlocui o acţiune la nivel comunitar.A doua opţiune constă în utilizarea unui program interguvernamental precum „EUREKA”. Totuşi, această opţiune nu asigură bugetul şi timpul necesar pentru a elimina riscurile tehnologice şi comerciale care descurajează investiţiile private în dezvoltarea tehnologiilor ecologice în sectorul aviaţiei. Nu este oportună accelerarea dezvoltării şi introducerii unor tehnologii ecologice de transport aerian de interes comunitar general.A treia opţiune constă în utilizarea instrumentelor tradiţionale ale programului-cadru, concepute să stimuleze cercetarea în amonte şi cercetarea în aval focalizată pentru cercetarea de bază şi validarea la nivelul subsistemelor sau sistemelor. Cu toate acestea, instrumentele menţionate sunt insuficiente pentru a accelera dezvoltarea unor tehnologii curate în sectorul transportului aerian în vederea unei aplicări rapide, deoarece este vorba de un domeniu în care tehnologiile trebuie să îşi demonstreze eficacitatea la nivelul unui ansamblu de sisteme (şi anume integrarea şi demonstrarea unui sistem de sisteme). O acţiune individuală regulată de cercetare în colaborare nu va avea amploarea necesară şi nici nivelul de coordonare suficient pentru a realiza aceste obiective, din următoarele motive:-  fragmentarea efortului de C&D în proiecte separate;-  absenţa integrării şi coordonării necesare între participanţi;-  incapacitatea de a permite validarea la nivelul adecvat de pregătire tehnologică;-  absenţa unei structuri juridice şi de guvernanţă pentru a exercita autoritatea necesară.Dezvoltarea unor demonstratori separaţi nu va crea aceleaşi avantaje ecologice ca o abordare integrată. Fără un sprijin public, industria va crea noi produse conform unei strategii care limitează efectele eşecurilor pieţei. Rentabilitatea ar rămâne principalul factor motor, iar crearea unor tehnologii mai ecologice nu ar mai constitui o prioritate, ci un avantaj suplimentar. Factorul temporal constituie un element esenţial în ceea ce priveşte concurenţa şi reînnoirea flotei; în cazul în care s-ar aplica o abordare fragmentată, nesiguranţa încorporării rezultatelor proiectelor independente în procesul de dezvoltare a produselor ar fi mare. avantajele ecologice ar fi întârziate, deoarece creşterea nivelului traficului ar depăşi ritmul ameliorărilor tehnologice. Acest lucru înseamnă că emisiile şi zgomotul generate de aviaţie ar creşte într-un ritm mai rapid în decursul a 3-4 ani decât în cazul în care s-ar aplica un program unic. Abordarea fragmentată va întârzia concretizarea rezultatelor şi producerea unor avantaje sociale. Un dezavantaj social suplimentar constă în pierderea competitivităţii industriei aeronauticii europene şi impactul asupra creării de locuri de muncă şi a nivelului de trai.Opţiunea propusă constă în crearea unei întreprinderi comune care să gestioneze activităţile Clean Sky, cu agende ambiţioase de cercetare şi tehnologie care necesită mari investiţii publice şi private la nivel european. Clean Sky este considerat o opţiune adecvată pentru realizarea unor progrese majore în punerea în aplicare a agendei de cercetare strategică a ACARE în materie de mediu. Propunerea prezentată de industrie subliniază că obiectivele Clean Sky de protecţie a mediului sunt atât de ambiţioase încât este necesar ca inovaţiile tehnologice majore să fie validate mai rapid decât în mod obişnuit în domeniul C&D. Aplicând o abordare multidisciplinară inovatoare, Clean Sky va acoperi întreaga sferă de aplicare a tehnologiei aeronautice şi va garanta integrarea unor noi tehnologii aferente componentelor, sistemelor şi vehiculelor, precum şi validarea şi demonstrarea lor la scară largă, oferind astfel o bază care să permită lansarea unor produse ecologice inovatoare cu un nivel acceptabil de risc.ITC Clean Sky va avea efecte pozitive importante în numeroase domenii:-  reducerea impactului aviaţiei asupra mediului la nivel mondial;-  sporirea eficienţei comunităţii aviatice;-  sporirea satisfacţiei pasagerilor şi o mai mare rată a mobilităţii;-  competitivitatea industriei europene a aeronauticii şi a aviaţiei prin dezvoltare durabilă.Investiţiile industriei sunt deosebit de mari, fapt care garantează exploatarea rezultatelor. Clean Sky va contribui la creşterea economică a Europei la scară macroeconomică. Deoarece creşterea cererii este mai ridicată în sectorul transportului aerian decât în orice alte sectoare, această contribuţie va creşte. Contribuţia este importantă, de asemenea, şi din punctul de vedere al forţei de muncă: în acest sector lucrează 3 milioane de cetăţeni europeni. Din aceste motive, Clean Sky va avea un efect pozitiv asupra întregii economii europene. Posibilitatea de a dispune de aeronave mai curate şi mai silenţioase va reduce obstacolele întâmpinate de creşterea traficului aerian. Pe scurt:-  Clean Sky prezintă o masă critică şi o abordare multidisciplinară care acoperă întreaga sferă a tehnologiilor necesare pentru a accelera dezvoltarea şi introducerea unor progrese majore în domeniul transportului aerian. Un instrument de cercetare în colaborare nu va atinge masa critică şi multidisciplinaritatea necesară pentru îndeplinirea obiectivelor din cauza fragmentării.-  Guvernanţa Clean Sky asigură integrarea şi coordonarea între diversele activităţi, exploatând economiile de scară şi sferă în domeniul activităţilor de C&D în aeronautică şi permiţând astfel crearea unor sinergii între participanţi. O acţiune a UE limitată la programul-cadru nu va prezenta caracteristici similare.-  Clean Sky va înfiinţa şi va dezvolta diverşi demonstratori care să valideze tehnologii de un nivel înalt de pregătire tehnologică, accelerând astfel crearea de noi produse.3. Elementele juridice ale propuneriiRezumatul acţiunii propusePropunerea constă într-un regulament al Consiliului de stabilire a întreprinderii comune Clean Sky.Temeiul juridicArticolul 171 din Tratatul de instituire a Comunităţii Europene.Principiul subsidiarităţiiPrincipiul subsidiarităţii se aplică în măsura în care propunerea nu afectează un domeniu care este de competenţa exclusivă a Comunităţii.Obiectivele propunerii nu pot fi realizate în mod satisfăcător prin acţiunea statelor membre din următoarele motive:-  industria aeronauticii este mondială; specificul transfrontalier al transportului aerian implică necesitatea de a respecta standarde internaţionale de certificare legate de aspecte de siguranţă şi trasabilitate, dar derivând din inovaţie; prin urmare, noile tehnologii nu se pot înscrie într-un context naţional; din cauza existenţei unor nişe diverse în activităţile de C&D din diferite state membre, inovaţia poate fi abordată la scara unui sistem de sisteme la nivelul bazei tehnologice europene;-  impactul transportului aerian asupra mediului reprezintă o problemă mondială şi vizează diverse aspecte ale sistemului de transport aerian; resursele necesare depăşesc posibilităţile părţilor interesate din statele membre individuale; nivelul de gestionare şi coordonare necesar pentru realizarea la timp a obiectivelor impune elaborarea unui proiect internaţional la nivel european;-  industria europeană a aeronauticii operează la nivelul unei pieţe mondiale, dar restrânse; acest lucru contribuie la creşterea costurilor de producţie şi afectează capacitatea industriei de a investi în inovaţia tehnologică.Prin urmare, este necesară regruparea eforturilor de C&D la nivelul UE şi atingerea unei mase critice pentru a consolida inovarea.O acţiune comunitară va realiza mai bine obiectivele propunerii din următorul (următoarele) motiv(e):324-  eforturile de C&D trebuie depuse la nivel european; punerea în aplicare a inovaţiilor tehnologice şi dezvoltarea unor demonstratori la scară reală trebuie coordonate în cadrul UE, pentru a asigura exploatarea maximă a avantajelor sociale în întreaga Europă şi a avantajelor economice de-a lungul întregului lanţ de aprovizionare. o astfel de coordonare poate fi realizată numai prin utilizarea dispoziţiilor legale comunitare care decurg din Clean Sky;-  parteneriatul dintre sectorul public şi cel privat necesar pentru a maximiza sinergiile care se impun pentru modificarea treptată a impactului tehnologiilor asupra mediului şi pentru producerea unui efect de pârghie asupra programelor comunitare şi naţionale poate fi conceput numai la nivel european.Intervenţia Comunităţii va permite raţionalizarea programelor de C&D. Nivelul înalt de complementaritate al competenţelor tehnice va conduce la economii de scară şi va spori şansele de livrare a demonstratorilor tehnologici în timp util.Conform evaluării S-E&M, Clean Sky va contribui în mod semnificativ la reducerea impactului transportului aerian asupra mediului, la creşterea europeană şi la crearea de noi locuri de muncă prin ameliorarea nivelului de competitivitate al industriei.Opţiunea aleasă pentru Clean Sky combină avantajele unei baze largi de tehnologie şi know-how cu cele ale unei mase critice suficiente şi produce efectul de pârghie necesar şi o structură a guvernanţei pe măsura sarcinii.Pe lângă Comisia Europeană, alte 86 de organizaţii din 16 state vor participa la activităţile de gestionare şi la activităţile tehnice ale Clean Sky. Alte organizaţii li se vor alătura pe parcursul dezvoltării Clean Sky.Prin urmare, propunerea respectă principiul subsidiarităţii.Principiul proporţionalităţiiPropunerea respectă principiul proporţionalităţii din următorul (următoarele) motiv(e).Clean Sky este responsabilă de activităţile de C&D axate pe impactul sistemului de transport aerian asupra mediului; pentru a asigura realizarea la timp a obiectivelor este necesară o bună gestionare a acestui program. Opţiunea unei întreprinderi comune este cea mai simplă cale de gestionare a Clean Sky, deoarece îi permite Comisiei Europene să se asocieze cu sectorul privat. Structura guvernanţei prevăzute pentru Clean Sky asigură nivelul adecvat de flexibilitate şi viteza de reacţie necesare pentru îndeplinirea obiectivelor tehnologice, precum şi nivelul adecvat de transparenţă şi control necesar pentru asigurarea respectării interesului public.Bugetul total necesar pentru Clean Sky este estimat la 1,6 miliarde EUR pentru 7 ani, cu un profil de cheltuieli bugetare. Această sumă trebuie luată în considerare în contextul cheltuielilor actuale de C&D în sectorul aeronauticii din Europa, ţinând seama de avantajele ecologice, de potenţialele repercusiuni şi de efectele de adiţionalitate.Alegerea instrumentelorInstrumente propuse: regulament.Alte mijloace nu ar fi adecvate din următorul/următoarele considerente(e):-  Pentru crearea unei întreprinderi la care să participe Comunitatea este necesar un regulament al Consiliului.4. Implicaţii bugetareEvaluarea bugetară preliminară indică cheltuieli comunitare în valoare de 47 milioane EUR pentru anul 1, un profil al cheltuielilor anuale în creştere până la un maximum de 140 de milioane EUR în anul 5 şi un buget de lichidare de 267 milioane EUR în anii 6 şi 7.5. Informaţii suplimentareSimulare, etapă pilot şi perioadă tranzitorieA existat sau va exista o perioadă tranzitorie în ceea ce priveşte propunerea.Clauza de reexaminare/revizuire/caducitatePropunerea conţine o clauză de reexaminare.Propunerea include o clauză de caducitate.Iniţiativa tehnologică comună Clean SkyRezumat tehnologicClean Sky este destinat să creeze un sistem de transport aerian inovator în mod radical, bazat pe integrarea unor tehnologii avansate şi a unor demonstratori la scară reală, în scopul diminuării impactului transportului aerian asupra mediului prin reducerea zgomotului şi a emisiilor de gaze, precum şi prin ameliorarea consumului de carburant al aeronavelor. Activităţile vor acoperi principalele segmente de zbor ale sistemului de transport aerian şi tehnologiile subiacente conexe identificate în agenda de cercetare strategică pentru aeronautica elaborată de platforma tehnologică pentru aeronautică ACARE.Clean Sky va avea la bază 6 domenii tehnice diferite, denumite demonstratori tehnologici integraţi (DTI), în care se vor realiza studii preliminare şi o selecţie descrescătoare a lucrărilor, urmate de demonstraţii la scară largă la sol sau în zbor, pentru a aduce tehnologiile inovatoare la nivelul de maturitate necesar pentru a fi aplicate „aeronavelor ecologice” de nouă generaţie. În vederea coerenţei şi a schimbului de date se vor asigura legături multiple între diverşii DTI. Majoritatea standurilor de încercare vor fi utilizate în comun de mai mulţi DTI. DTI sunt următorii:1. DTI pentru aeronave cu aripi fixe inteligente , axat pe tehnologiile aripilor active care detectează fluxul de aer şi îşi adaptează forma în funcţie de necesităţi, precum şi pe noile configuraţii de aeronave care permit integrarea optimă a acestor noi tipuri de aripi.2. DTI pentru aeronave de transport regional ecologice , axat pe configuraţiile uşoare şi pe tehnologiile care utilizează structuri inteligente, pe configuraţiile silenţioase şi pe integrarea tehnologiilor dezvoltate (precum motoarele, gestionarea energiei şi noile configuraţii) în alţi DTI.3. DTI pentru giravioane ecologice , axat pe instalarea de pale de rotor şi de motoare inovatoare pentru reducerea zgomotului, o mai bună rezistenţă aerodinamică a celulei, motoare diesel şi sisteme electrice pentru reducerea consumului de carburant şi traiectorii de zbor ecologice.4. DTI pentru motoare durabile şi ecologice , care va integra diverse tehnologii pentru sistemele silenţioase şi uşoare de joasă presiune, o mai bună eficienţă, un nivel redus de NOx, nuclee mai uşoare şi configuraţii noi precum rotoarele deschise sau răcitoarele intermediare.5. DTI pentru sisteme pentru operaţiuni ecologice se va axa pe echipamentele şi arhitecturile sistemelor aeronautice în totalitate electrice, managementul termic, posibilitatea traiectoriilor şi misiunilor „ecologice” şi ameliorarea operaţiunilor la sol.6. DTI pentru proiectare ecologică se va referi la întregul ciclu de viaţă al materialelor şi componentelor, axându-se pe aspecte precum utilizarea optimă a materiilor prime, reducerea utilizării materiilor neregenerabile, resursele naturale, energia, emisiile de efluenţi nocivi şi reciclarea.Evaluatorul de tehnologii va fi primul instrument european integrat complet disponibil care va asigura o legătură directă între tehnologiile avansate, aflate încă în curs de dezvoltare, şi impactul la nivel înalt, pe plan local sau mondial, asupra mediului. Pentru a furniza măsurile ecologice şi nivelurile aferente aeronavelor, aeroporturilor şi flotelor de aeronave, evaluatorul va ţine seama de informaţiile provenite atât din interiorul, cât şi din afara perimetrului Clean Sky.Evaluatorul de tehnologii va permite evaluarea ipotezelor, metodelor şi rezultatelor la nivel înalt, asigurând astfel o funcţie de monitorizare care permite experţilor externi şi publicului să analizeze valabilitatea acestora.Ţinând seama de faptul că nivelul consumului de carburant al aeronavelor depinde, de asemenea, de strategia de gestionare a traiectoriilor de zbor, Clean Sky va stabili legături strânse cu întreprinderea comună SESAR, care se ocupă de tehnologiile de gestionare a traficului aerian (GTA) în conformitate cu iniţiativa „Cerul unic” a Comisiei. Respectivele legături urmează să fie stabilite prin intermediul evaluatorului de tehnologii, precum şi al DTI pentru sisteme care se ocupă de dezvoltarea echipamentelor de avionică legate de GTA.Tabelul de mai jos prezintă un rezumat al obiectivelor tehnologice care trebuie realizate de Clean Sky:²Evaluator de tehnologii |08.07.01 10 | CNO | CD[24] | NU | DA | DA | Nr. 1A |08.07.01 20 | CNO | CND | DA | DA | DA | Nr. 1A |4. SINTEZA RESURSELOR4.1. Resurse financiare4.1.1. Sinteza creditelor de angajament (CA) şi a creditelor de plată (CP)milioane de euro (cu 3 zecimale)Tip de cheltuieli | Secţiunea nr. | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 şi ulterior | Total |Cheltuieli de funcţionare[25] |Credite de angajament (CA) | 8.1. | a | 45,000 | 86,375 | 119,375 | 129,375 | 136,375 | 259,500 | 776,000 |Credite de plată (CP) | b | 38,250 | 80,169 | 114,425 | 127,875 | 135,325 | 279,956 | 776,000 |Cheltuieli administrative incluse în suma de referinţă[26] |Asistenţă tehnică şi administrativă (CND) | 8.2.4. | c | 2,000 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 7,500 | 24,000 |SUMA TOTALĂ DE REFERINŢĂ |Credite de angajament | a+c | 47,000 | 90,000 | 123,000 | 133,000 | 140,000 | 267,000 | 800,000 |Credite de plată | b+c | 40,250 | 83,794 | 118,050 | 131,500 | 138,950 | 287,456 | 800,000 |Cheltuieli administrative care nu sunt incluse în suma de referinţă[27] |Resurse umane şi cheltuieli conexe (CND) | 8.2.5. | d | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,702 | 2,457 |Cheltuieli administrative, altele decât resurse umane şi costuri conexe, care nu sunt incluse în suma de referinţă (CND) | 8.2.6. | e | 0,013 | 0,013 | 0,013 | 0,363 | 0,013 | 0,376 | 0,791 |Costul financiar total estimativ al intervenţiei |TOTAL CA, inclusiv costul resurselor umane | a+c+d+e | 47,364 | 90,364 | 123,364 | 133,714 | 140,364 | 268,078 | 803,248 |TOTAL PA, inclusiv costul resurselor umane | b+c+d+e | 40,614 | 84,158 | 118,414 | 132,214 | 139,314 | 288,534 | 803,248 |Pentru CP se prevede un sistem de retenţie, prin care 85% din contribuţia nominală se plăteşte în avans, iar restul de 15% se plăteşte după aprobarea rapoartelor (tehnice şi financiare). Astfel se explică variaţiile între CA şi CP.Detalii privind cofinanţareaÎn cazul în care propunerea prevede o cofinanţare din partea statelor membre sau a altor organisme (a se preciza care), este necesar să se furnizeze o estimare a nivelului cofinanţării în tabelul de mai jos (se pot adăuga rânduri suplimentare în cazul în care se prevede că mai multe organisme vor participa la cofinanţare):milioane de euro (cu 3 zecimale)Organism cofinanţator | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 şi ulterior | Total |Alţi membri ai întreprinderii comune Clean Sky | f | 2,000 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 7,500 | 24,000 |TOTAL CA, inclusiv cofinanţare | a+c+d+e+f | 49,481 | 94,106 | 127,106 | 137,456 | 144,106 | 275,812 | 828,067 |Cofinanţarea de care se ţine seama aici este contribuţia celorlalţi membri la cheltuielile de funcţionare ale IC, egale cu contribuţia Comisiei prevăzută la punctul 8.2.4. (c). Restul contribuţiilor celorlalţi membri se aducă în natură, pentru a ajunge la o contribuţie totală de 800 de milioane de euro.După cum se explică şi în statut, IC este structurată în jurul a şase teme tehnologice denumite „demonstratori tehnici integraţi” (DTI) şi are următorii membri:-  Comisia Europeană;-  responsabilii DTI;-  membrii asociaţi ai DTI.Se prevede că valoarea totală a contribuţiei Comisiei la resursele IC va fi de 800 de milioane de euro în numerar, repartizaţi între cheltuielile operaţionale şi cele de funcţionare. Ceilalţi membri ai IC şi entităţile afiliate se angajează să aducă o contribuţie de 776 milioane de euro în natură şi de 24 de milioane de euro în numerar la cheltuielile de funcţionare. La începutul activităţilor IC , responsabilii DTI se angajează să aducă o contribuţie de 75%, adică de 600 de milioane de euro în natură, în timp ce asociaţii se angajează să contribuie cu restul de 25%, adică 200 de milioane de euro.Pentru a extinde participarea la ITC, responsabilii DTI vor transfera partenerilor, în decursul activităţilor desfăşurate în cadrul ITC , cel puţin 200 de milioane de euro din activităţile lor prin intermediul cererilor de propuneri (supravegheaţi de Comisie). Respectivii parteneri vor aduce o contribuţie în natură pe o perioadă limitată de timp şi pentru activităţi specifice şi nu vor fi membri ai IC.Cu toate acestea, trebuie notat că responsabilii DTI se angajează să contribuie (în natură) la cele 200 de milioane de euro suplimentare: în cazul (puţin probabil) în care toate cererile de propuneri rămân fără răspuns, responsabilii DTI vor executa ei înşişi sarcinile respective.4.1.2. Compatibilitatea cu programarea financiară( Propunerea este compatibilă cu programarea financiară existentă.( Propunerea necesită o reprogramare a rubricii respective din perspectiva financiară.( Propunerea poate necesita aplicarea dispoziţiilor acordului interinstituţional[28] (şi anume instrumentul de flexibilitate sau revizuirea perspectivei financiare).4.1.3. Incidenţa financiară asupra veniturilor( Propunerea nu are impact financiar asupra veniturilor( Propunerea are impact financiar – efectul asupra veniturilor este următorul:milioane de euro (cu o zecimală)Înaintea acţiunii [Anul n-1] | Situaţia după acţiune |Numărul total de resurse umane | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | [3 pe an] |5. CARACTERISTICI ŞI OBIECTIVE5.1. Realizări necesare pe termen scurt sau lungÎnfiinţarea întreprinderii comune ca parteneriat dintre sectorul public şi cel privat; contribuţia comunitară în numerar la resursele IC va fi utilizată la cofinanţarea activităţilor de cercetare în sectorul aeronauticii, în scopul „ecologizării” sistemului de transport aerian şi pentru a contribui la obiectivele celei de-a doua agende de cercetare strategică a ACARE (pentru o descriere mai detaliată, a se vedea secţiunea 1 din expunerea de motive).5.2. Valoarea adăugată a intervenţiei comunitare, compatibilitatea propunerii cu alte instrumente financiare şi eventuala sinergieA se vedea secţiunea 1 din expunerea de motive.5.3. Obiectivele, rezultatele estimate şi indicatorii aferenţi ai propunerii în cadrul gestionării pe activităţi (GPA)Obiectivele generale sunt prezentate în secţiunea 1 din expunerea de motive, în timp ce obiectivele cantitative sunt prevăzute în rezumatul tehnologic al iniţiativei Clean Sky.Indicatori adecvaţi au fost definiţi într-o evaluare independentă a impactului socio-economic şi ecologic, realizată de experţi externi desemnaţi de statele membre. Recomandările lor sunt descrise la secţiunea 7.3 din studiul de impact.5.4. Metoda de punere în aplicare (cu titlu orientativ)( Gestionare centralizată( direct de către Comisie( indirect, prin delegare către:( agenţii executive( organisme înfiinţate de Comunităţi, astfel cum sunt menţionate la articolul 185 din regulamentul financiar( organisme naţionale din sectorul public/organisme naţionale în serviciul public( Gestionare comună sau descentralizată( împreună cu state membre( împreună cu ţări terţe( Gestionare în comun cu organizaţiile internaţionale (de precizat)Observaţii:Organismul central de conducere al Clean Sky este comitetul executiv, în cadrul căruia Comisia Europeană ocupă un loc important. Comitetul executiv este responsabil pentru orientarea strategică a activităţilor ITC. Este format din responsabilii DTI (12 în total), câte un asociat pentru fiecare DTI şi Comisie, care dispune de un drept de veto pentru toate aspectele de interes public.Gestionarea curentă revine în sarcina directorului IC (asistat de personal), care acţionează în calitate de reprezentant legal al IC şi în mod total independent.Gestionarea tehnică este asigurată de comitetele directoare ale fiecărui DTI, care reunesc toţi membrii care participă la respectivul DTI.Forumul general reuneşte câte un reprezentant al fiecărui participant la ITC şi este un organism consultativ care emite recomandări principalelor organisme de conducere.În afara IC, sunt prevăzute relaţii cu anumite organisme: ACARE urmăreşte progresul tehnic al ITC, iar grupul de reprezentanţi ai statelor este format din specialişti care nu numai că supraveghează progresele ITC, ci funcţionează totodată ca intermediar, informând, pe de o parte, IC cu privire la iniţiativele şi programele naţionale relevante şi, pe de altă parte, industriile naţionale şi comunităţile lor de cercetare cu privire la eventualele cereri de propuneri sau licitaţii lansate de IC Clean Sky.În afară de aceasta, atât IC, cât şi Comisia pot solicita serviciile unui comitet consultativ format din experţi independenţi, care să formuleze recomandări de natură ştiinţifică, tehnică, financiară şi administrativă.6. MONITORIZARE ŞI EVALUARE6.1. Sistemul de monitorizareProiectul de statut al întreprinderii comune prevede măsuri specifice în materie de control intern.6.2. Evaluare6.2.1. Evaluare ex anteStudiul de impact anexat la prezenta propunere, bazat pe o evaluare în două etape a impactului socio-economic şi ecologic realizată de o comisie de experţi externi independenţi, furnizează informaţiile necesare pentru o evaluare ex ante a înfiinţării întreprinderii comune Clean Sky.6.2.2. Măsurile luate ca urmare a unei evaluări intermediare/ex post (concluzii trase din experienţe similare anterioare)Nu există.6.2.3. Condiţiile şi frecvenţa evaluărilor viitoareEvaluarea internă a întreprinderii comune se bazează pe un raport anual cu privire la progresele înregistrate în realizarea proiectului. Un comitet consultativ va fi desemnat să realizeze o evaluare imediată a progreselor şi să formuleze recomandări de natură ştiinţifică, tehnică, financiară şi administrativă.De asemenea, în afară de aceasta, se prevede realizarea unei evaluări intermediare de către o firmă externă de consultanţă, care să evalueze rezultatele proiectului şi să propună corecţii.7. măsuri antifraudăArticolul 14 din regulamentul de înfiinţare a întreprinderii comune Clean Sky cuprinde dispoziţii specifice privind măsurile antifraudă.8. DETALII PRIVIND RESURSELE8.1. Obiectivele propunerii în termeni de costuri financiareCredite de angajament în milioane de euro (cu 3 zecimale)2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 şi ulterior/an |Funcţionari sau agenţi temporari[30] (XX 01 01) | A*/AD | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |B*, C*/AST | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |Personal finanţat[31] în temeiul articolului XX 01 02 |Alte tipuri de personal[32] finanţat în temeiul articolului XX 01 04/05 |TOTAL | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 |8.2.2. Descrierea sarcinilor care decurg din acţiuneDouă posturi AD ENI sunt necesare pentru îndeplinirea următoarelor sarcini:-  urmărirea tehnică a progreselor înregistrate de activităţile ITC;-  legătura cu grupul de reprezentanţi ai statelor, ACARE şi Comitetul pentru programul în domeniul transportului;-  supravegherea cererilor de propuneri, a licitaţiilor şi a acceptării noilor membri;-  participarea la reuniuni şi reprezentarea Comisiei la nivelul comitetului executiv şi al comitetului director al demonstratorilor tehnologici integraţi;-  organizarea evaluării intermediare şi a celei finale;-  realizarea de controale la faţa locului/audituri;-  întocmirea de rapoarte cu privire la progresele ITC.În afară de aceasta, un post AST ENI este prevăzut ca asistenţă la sarcinile menţionate anterior.Persoanele în cauză vor avea responsabilitatea de a urmări ITC din interiorul Comisiei (în comparaţie cu cele două funcţii de responsabil de proiect + o funcţie de asistenţă). Prin urmare, respectivele persoane nu vor fi detaşate pe lângă IC.8.2.3. Originea resurselor umane (statutare)( Posturi alocate în prezent pentru gestionarea programului şi de înlocuit sau prelungit( Posturi prealocate în cadrul exerciţiului SPA/PPB pentru anul n( Posturi de solicitat în cadrul următoarei proceduri SPA/PPB( Posturi de redistribuit pe baza resurselor existente în cadrul serviciului de gestionare (redistribuire internă)( Posturi necesare pentru anul n, deşi nu au fost prevăzute în exerciţiul SPA/PPB pentru anul în cauză8.2.4. Alte cheltuieli administrative incluse în suma de referinţă (XX 01 04/05 - Cheltuieli de gestiune administrativă)milioane de euro (cu 3 zecimale)Linie bugetară (numărul şi titlul) | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 şi ulterior | TOTAL |Alte costuri de asistenţă tehnică & administrativă |- intra muros |- extra muros | 2,000 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 7,500 | 24,000 |Total asistenţă tehnică şi administrativă | 2,000 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 3,625 | 7,500 | 24,000 |Sumele menţionate anterior acoperă activităţile de lichidare a IC (estimate să de se desfăşoare până după anul 2015). Respectivele sume reprezintă contribuţia de 50% a Comunităţii la cheltuielile de funcţionare ale întreprinderii comune.Se utilizează un cost mediu de 117 000 EUR pe an pentru AD/AST şi 51 000 EUR pe an pentru personalul extern. Contribuţia Comunităţii se ridică la 11,4 milioane EUR.Alte cheltuieli de funcţionare includ: monitorizarea proiectelor, activităţile de comunicare, organizarea de reuniuni, cheltuielile de călătorie şi diurnele, cheltuielile de gestionare a birourilor, informatică, audit etc.. Contribuţia Comunităţii se ridică la 12, 6 milioane EUR.8.2.5. Costul financiar al resurselor umane şi costuri conexe care nu sunt incluse în suma de referinţămilioane de euro (cu 3 zecimale)Tip de resurse umane | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 şi ulterior |Funcţionari şi agenţi temporari (08 07 01 01) | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,702 |Personal finanţat în temeiul articolului XX 01 02 (auxiliari, END, agenţi contractuali etc.) (a se indica linia bugetară) |Costul total al resurselor umane şi costuri conexe (care NU sunt incluse în suma de referinţă) | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,702 |Calcul – Funcţionari şi agenţi temporari |Cost standard de 117 000 EUR/an per ENI |Calcul – Personal finanţat în temeiul articolului XX 01 02 |[…] |8.2.6. Alte cheltuieli administrative care nu sunt incluse în suma de referinţămilioane de euro (cu 3 zecimale) |2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 şi ulterior | TOTAL |XX 01 02 11 01 – Misiuni[34] | 0,013 | 0,013 | 0,013 | 0,013 | 0,013 | 0,026 | 0,091 |XX 01 02 11 02 – Reuniuni şi conferinţe |XX 01 02 11 03 - Comitete[35] |XX 01 02 11 04 – Studii şi consultări[36] | 0,350 | 0,350 | 0,700 |XX 01 02 11 05 – Sisteme de informare |2 Total alte cheltuieli de gestionare (XX 01 02 11) | 0,013 | 0,013 | 0,013 | 0,363 | 0,013 | 0,376 | 0,791 |3 Alte cheltuieli administrative (specificaţi, incluzând trimiterea la linia bugetară) |Total cheltuieli administrative, altele decât cele pentru resurse umane şi costuri conexe (care NU sunt incluse în suma de referinţă) | 0,013 | 0,013 | 0,013 | 0,363 | 0,013 | 0.376 | 0,791 |Calcul – Alte cheltuieli administrative care nu sunt incluse în suma de referinţă |[…] |[1] JO L 412, 30.12.2006, p. 1.[2] JO L 400, 30.12.2006, pp. 86-241.[3] 9039/03.[4] 12339/03.[5] 12487/04.[6] COM(2003) 226.[7] 15717/06.[8] 6044/07.[9] 7224/07.[10] A se vedea COM(2007) 2.[11] În primăvara anului 2005, Parlamentul European şi Consiliul European au reafirmat obiectivul UE de a limita creşterea temperaturii globale la cel mult 2°C (obiectivul celor 2 grade).[12] Articolul 185 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităţilor Europene (JO L 248, 16.9.2002, p. 1); corrigendum publicat în JO L 25, 30.1.2003, p. 43.[13] Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2343/2002 al Comisiei din 23 decembrie 2002 privind regulamentul financiar cadru pentru organismele menţionate la articolul 185 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităţilor Europene, JO L 248, 19.9.2002, p. 1; corrigendum publicat în JO L 2, 7.1.2003, p. 39.[14] JO L 312, 23.12.1995, p. 1.[15] JO L 292, 15.11.1996, p. 2.[16] JO L 136, 31.5.1999, p. 1.[17] JO L 357, 31.12.2002, p. 72; corrigendum publicat în JO L 2, 7.1.2003, p. 39.[18] JO L 145, 31. 5.2001, p. 43.[19] JO L 264, 25.9.2006, p. 13.[20] Prin modificare „majoră” se înţelege o modificare de ordinul a 10% din bugetul DTI alocat.[21] Această defalcare a costurilor este conformă cu practicile curente din proiectele de C&D aeronautice, în care integratorii principali îşi asumă cea mai mare parte a activităţilor şi a riscurilor de investiţie.[22] Această repartizare s-a realizat prin aplicarea unei abordări ascendente, conform căreia cerinţele bugetare ale diverşilor DTI şi ale evaluatorului de tehnologii au fost comparate cu obiectivele lor tehnice.[23] JO L 357, 31.12.2002, p. 72; corrigendum publicat în JO L 2, 7.1.2003, p. 39.[24] Credite diferenţiate.[25] Cheltuieli 08.07.01 01 – Cooperare – Transport (inclusiv aeronautică) „Cheltuieli de funcţionare pentru activităţile de cercetare ale întreprinderii comune Clean Sky”.[26] Cheltuieli 08.01.04 60 - „Cheltuieli de sprijin pentru cheltuielile de funcţionare ale întreprinderii comune Clean Sky”.[27] Cheltuieli care intră sub incidenţa capitolului 08.07.01, altele decât articolele 08.07.01 01 sau 08.01.04 60.[28] A se vedea punctele 19 şi 24 din acordul interinstituţional.[29] Dacă este necesar, se pot adăuga coloane suplimentare, şi anume în cazul în care durata acţiunii este mai mare de 6 ani.[30] Ale cărui costuri NU sunt acoperite de suma de referinţă.[31] Ale cărui costuri NU sunt acoperite de suma de referinţă.[32] Ale cărui costuri sunt incluse în suma de referinţă.[33] A se menţiona fişa financiară legislativă specifică pentru agenţia (agenţiile) executivă (executive) în cauză.[34] Misiunile personalului Comisiei detaşat în vederea programului vor depinde de locul în care este situat sediul întreprinderii comune. Se presupune că sediul va fi situat la Bruxelles şi că reuniunile comitetului executiv vor avea loc la sediu.Costul misiunile se calculează pe baza unui cost mediu de 1 300 EUR. Numărul estimat de reuniuni este următorul: doi funcţionari, de patru ori pe an, care să asiste la reuniunile comitetului director al DTI; două misiuni suplimentare.[35] A se preciza tipul de comitet şi grupul din care acesta face parte.[36] Se prevăd o evaluare intermediară şi o evaluare finală, la cererea serviciilor Comisiei.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 6.7.2016
            COM(2016) 441 final
            2016/0203(NLE)
            Propunere de
            REGULAMENT AL CONSILIULUI
            de modificare a Regulamentelor (UE) 2016/72 și (UE) 2015/2072 în ceea ce privește anumite posibilități de pescuit

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.CONTEXTUL PROPUNERII

               •Motivele și obiectivele propunerii

               Regulamentul (UE) 2016/72 al Consiliului stabilește, pentru anul 2016, posibilitățile de pescuit pentru anumite stocuri de pește și grupuri de stocuri de pește, aplicabile în apele Uniunii, și, pentru navele din Uniune, în anumite ape din afara acesteia. Aceste posibilități de pescuit sunt, de obicei, modificate de mai multe ori pe parcursul perioadei în care sunt în vigoare. De asemenea, ar trebui să se realizeze unele modificări ale Regulamentului (UE) 2015/2072 al Consiliului pentru a se ajusta indicațiile privind stocurile care se află în limitele biologice de siguranță.

               •Coerența cu dispozițiile existente în domeniul de politică

               Măsurile propuse sunt concepute în conformitate cu obiectivele și cu normele politicii comune în domeniul pescuitului și sunt coerente cu politica de dezvoltare durabilă a Uniunii.

               •Coerența cu alte politici ale Uniunii

               Măsurile propuse sunt coerente cu alte politici ale Uniunii, în special cu politicile din domeniul mediului.

               2.TEMEI JURIDIC, SUBSIDIARITATE ȘI PROPORȚIONALITATE

               •Temeiul juridic

               Temeiul juridic al prezentei propuneri îl constituie articolul 43 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

               Obligațiile Uniunii în ceea ce privește exploatarea durabilă a resurselor acvatice vii decurg din obligațiile prevăzute la articolul 2 din noul regulament de bază al PCP.

               •Subsidiaritate (pentru competență neexclusivă)

               Propunerea este de competența exclusivă a Uniunii, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (d) din tratat. În consecință, principiul subsidiarității nu se aplică.

               •Proporționalitate

                  Propunerea respectă principiul proporționalității din următorul motiv: PCP este o politică comună. În conformitate cu articolul 43 alineatul (3) din tratat, Consiliului îi revine obligația de a adopta măsuri de stabilire și de alocare a posibilităților de pescuit.

               •Alegerea instrumentului

               Instrumentul propus: regulament.

               3.REZULTATELE EVALUĂRILOR EX-POST, ALE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRILOR IMPACTULUI

               •Evaluări ex-post/verificări ale adecvării legislației existente

                  Nu se aplică.

               •Consultări cu părțile interesate

                  Propunerea ține cont de comentariile părților interesate, ale consiliilor consultative, ale administrațiilor naționale, ale organizațiilor de pescari și ale organizațiilor neguvernamentale.

               •Obținerea și utilizarea expertizei

                  Propunerea se bazează pe avizul științific al Consiliului Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime (ICES) și al Comitetului științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP).

               •Evaluarea impactului

               Domeniul de aplicare al regulamentului privind posibilitățile de pescuit este stabilit de articolul 43 alineatul (3) din tratat.

               •Adecvarea și simplificarea reglementărilor

                  Nu se aplică.

               •Drepturi fundamentale

                  Nu se aplică.

               4.IMPLICAȚIILE BUGETARE

                  Măsurile propuse nu vor avea implicații bugetare.

               5.ALTE ELEMENTE

               •Explicarea detaliată a dispozițiilor specifice ale propunerii

               Modificările propuse vizează modificarea Regulamentului 2016/72 după cum se descrie în continuare.

               Anumite transferuri de cote de la părțile contractante ale unei organizații regionale de gestionare a pescuitului (ORGP) sunt convenite la începutul anului; este necesar să se asigure că sunt în vigoare dispoziții legale pentru a efectua astfel de transferuri și pentru a le aloca statelor membre în cauză.

               Avizele științifice privind stocurile de hering din zonele VIa(N), VIa(S) și VIIb,c care fac obiectul unor capturi totale admisibile (TAC) permit stabilirea unei TAC pentru a se putea colecta date legate de pescării în cele două zone de gestionare. Acest lucru ar îmbunătăți viitoarele avize științifice cu privire la stocurile respective.

               În conformitate cu avizele științifice, capturile de crevete nordic ar trebui reduse. În urma consultărilor cu Norvegia, este oportun să se modifice limitele de captură pentru crevetele nordic în diviziunea ICES IIIa și în apele norvegiene la sud de 62º N.

               S-a realizat o propunere de studiu științific pentru a soluționa deficiențele pe termen lung constatate în studiile existente care se referă la limba-de-mare din Marea Irlandei (VIIa). Captura totală admisibilă actuală este la un nivel foarte scăzut și este contestată de către industrie; o neconcordanță între evaluare și abundența efectivă ar avea ca rezultat un efect al speciilor de blocaj asupra punerii în aplicare a obligației de debarcare. Prin urmare, este nevoie de informații științifice suplimentare pentru a evalua starea stocului.

               Un stat membru poate aloca un procent suplimentar de până la 2 % din cota sa alocată pentru sprijinirea cercetării științifice, care poate fi oferit spre vânzare. Dată fiind TAC foarte scăzută pentru limbă-de-mare în diviziunea ICES VIIa, acest lucru nu ar oferi o cotă suficientă în plus față de cota națională pentru a veni în sprijinul unui studiu de amploarea necesară în vederea furnizării datelor de care este nevoie pentru evaluarea științifică.

               Evaluarea științifică a propunerii indică faptul că efectul alocării suplimentare destinate sprijinirii acestui proiect ar duce totuși la o creștere a biomasei stocului de reproducere, chiar și în cazul în care creșterea este mai mică. În concluziile sale, CSTEP a notat că, în principal, un studiu care se referă la întreaga distribuție a stocului ar fi benefic pentru evaluare, în cazul în care se efectuează pe parcursul mai multor ani. Prin urmare, această cotă suplimentară ar trebui să fie acordată, cu consimțământul statelor membre care dețin cote pentru limbă-de-mare în diviziunea ICES VIIa, uneia sau mai multor nave care participă la proiectul științific și numai pe durata acestuia.

               În prezent, ICES oferă avize științifice pentru squalus acanthias, iar codul de raportare se bazează, de asemenea, pe denumirea în limba latină a acestei specii. Cu toate acestea, denumirea comună din Regulamentul (UE) 2016/72 al Consiliului nu corespunde denumirii în limba latină a speciei, deoarece este menționată drept „câine de mare”. Prin urmare, denumirea comună ar trebui corectată astfel încât să fie „câine de mare”, ceea ce corespunde denumirii în limba latină.

               În prezent, posibilitățile de pescuit pentru câinele de mare (squalus acanthias) sunt stabilite la 0 tone. Câinele de mare (squalus acanthias) este capturat încă în cantități semnificative în mai multe pescării și prezintă o specie de blocaj reală în ceea ce privește punerea în aplicare integrală a obligației de debarcare. Pentru a facilita punerea în aplicare a obligației de debarcare, a fost elaborat un proiect pentru a introduce evitarea în timp real a câinelui de mare (squalus acanthias). În evaluarea sa, CSTEP a identificat faptul că propunerea ar putea contribui la refacerea stocului prin promovarea comportamentului de evitare. Navele care participă la proiect ar trebui să fie autorizate să debarce cantități limitate de câine de mare (squalus acanthias) care este mort și nu ar supraviețui în cazul în care ar fi eliberat imediat. Nu ar exista nicio creștere a mortalității și niciun impact negativ asupra redresării stocului. Ca o măsură de precauție care să garanteze că nu există niciun prejudiciu la adresa redresării pe termen lung a stocului, debarcările ar trebui să facă obiectul unui plafon anual global de 270 de tone, cu o limită lunară de maximum 2 tone pentru orice navă care participă la proiect. Proiectul ar fi deschis tuturor statelor membre care doresc să participe, care ar face schimb de informații despre zonele de captură pentru câinele de mare (squalus acanthias). Lista navelor participante ar trebui să fie notificată Comisiei de către statele membre. Alocarea ar trebui să fie doar pe durata proiectului.

               În cadrul reuniunii intersesionale a ICCAT din martie 2016, s-a convenit că Uniunea ar putea să aloce o parte a capacității sale de creștere neutilizate pentru introducerea tonului roșu capturat din sălbăticie în scopul creșterii în Portugalia. In viitor, acest lucru i-ar permite Portugaliei să exploateze o fermă de ton roșu. Prin urmare, ar trebui să fie introdusă limita de capacitate corespunzătoare.

               Propunerea Comisiei urmărește, de asemenea, să modifice Regulamentul (UE) 2015/2072 al Consiliului de stabilire, pentru 2016, a posibilităților de pescuit în Marea Baltică, pentru a se ajusta indicațiile privind stocurile care se află în limitele biologice de siguranță. În conformitate cu cele mai recente avize, stocul de șprot din Golful Botnic se încadrează în limitele biologice de siguranță, iar stocul de hering din Golful Riga se află în afara limitelor biologice de siguranță.

               2016/0203 (NLE)

               Propunere de

               REGULAMENT AL CONSILIULUI

               de modificare a Regulamentelor (UE) 2016/72 și (UE) 2015/2072 în ceea ce privește anumite posibilități de pescuit

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 43 alineatul (3),

               având în vedere propunerea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)Regulamentul (UE) 2016/72 al Consiliului
                  1
                stabilește, pentru anul 2016, posibilitățile de pescuit pentru anumite stocuri de pește și grupuri de stocuri de pește, aplicabile în apele Uniunii, și, pentru navele din Uniune, în anumite ape din afara acesteia.

               (2)La începutul anului sunt convenite anumite transferuri de cote de la părțile contractante ale unei organizații regionale de gestionare a pescuitului (ORGP). Este necesar să se asigure că sunt în vigoare dispoziții legale pentru a efectua astfel de transferuri și pentru a le aloca statelor membre în cauză.

               (3)Avizele științifice privind stocurile de hering din zonele ICES VIa(N), VIa(S) și VIIb,c permit stabilirea unor capturi totale admisibile (TAC) pentru a se putea colecta date legate de pescării în cele două zone de gestionare. Acest lucru ar îmbunătăți viitoarele avize științifice cu privire la stocurile respective.

               (4)În conformitate cu avizele științifice ale ICES, capturile de crevete nordic ar trebui reduse. În urma consultărilor cu Norvegia, este oportun să se modifice limitele de captură pentru crevetele nordic în diviziunea ICES IIIa și în apele norvegiene la sud de 62º N.

               (5)Avizele științifice ale CSTEP susțin o cotă comercială suplimentară mică pentru a stimula participarea navelor de pescuit la un program științific pentru limba-de-mare în diviziunea ICES VIIa, care ar urma să se desfășoare în condiții specifice. Această cotă suplimentară ar trebui să fie acordată numai pe durata programului științific și nu ar aduce atingere stabilității relative.

               (6)În prezent, ICES oferă avize științifice pentru squalus acanthias, iar codul de raportare se bazează, de asemenea, pe denumirea în limba latină a acestei specii. Cu toate acestea, denumirea comună din Regulamentul (UE) 2016/72 al Consiliului nu corespunde denumirii în limba latină a speciei, deoarece este menționată drept „câine de mare”. Prin urmare, denumirea comună ar trebui corectată astfel încât să fie „câine de mare”, ceea ce corespunde denumirii în limba latină.

               (7)În prezent, posibilitățile de pescuit pentru câinele de mare (squalus acanthias) sunt stabilite la 0 tone. CSTEP a evaluat un proiect pentru a introduce evitarea în timp real a câinelui de mare (squalus acanthias). În evaluarea sa, CSTEP a identificat existența posibilității ca proiectul să promoveze evitarea capturilor accidentale de câine de mare (squalus acanthias). Navele care participă la proiect ar trebui să fie autorizate să debarce cantități limitate de câine de mare (squalus acanthias) care este mort și nu ar supraviețui în cazul în care ar fi eliberat imediat. Ca o măsură de precauție care să garanteze că nu există niciun prejudiciu la adresa redresării pe termen lung a stocului, debarcările ar trebui să facă obiectul unui plafon anual global de 270 de tone, cu o limită lunară de maximum 2 tone pentru orice navă care participă la proiect. Lista tuturor navelor participante ar trebui să fie notificată Comisiei de către statele membre.

               (8)În cadrul reuniunii intersesionale din martie 2016 a Comisiei Internaționale pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT), s-a convenit că Uniunea va aloca o parte a capacității sale de creștere neutilizate pentru introducerea tonului roșu capturat din sălbăticie în scopul creșterii în Portugalia. In viitor, acest lucru i-ar permite Portugaliei să exploateze o fermă de ton roșu. Prin urmare, este oportun să se stabilească volumul maxim al intrărilor de ton roșu sălbatic capturat pe care Portugalia îl poate aloca fermei sale.

               (9)Regulamentul (UE) 2015/2072 al Consiliului
                  2
                identifică stocurile care se află în limite biologice de siguranță în Marea Baltică. În conformitate cu cele mai recente avize, stocul de șprot din Golful Botnic se încadrează în limitele biologice de siguranță, iar stocul de hering din Golful Riga se află în afara limitelor biologice de siguranță. În consecință, este oportun să se modifice identificarea stocurilor aflate în limitele biologice de siguranță stabilită în regulamentul respectiv.

               (10)Prin urmare, Regulamentele (UE) 2016/72 și (UE) 2015/2072 ar trebui modificate în consecință.

               ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

               Articolul 1
                  Modificări ale Regulamentului (UE) 2016/72

               1.Regulamentul (UE) 2016/72 se modifică după cum urmează:

               (a)(Nu privește versiunea în limba română.)

               (b)La articolul 21 se adaugă următorul alineat (5):

               „(5) Prezentul articol se aplică până la 31 ianuarie 2017 pentru transferurile de cote de la o parte contractantă la o ORGP către Uniune și pentru alocarea ulterioară a acestora către statele membre.”

               (c) Anexele I, IA și IV se modifică în conformitate cu anexa I la prezentul regulament.

               Articolul 2
                  Modificări ale Regulamentului (UE) 2015/2072

               Anexa la Regulamentul (UE) 2015/2072 se modifică în conformitate cu anexa II la prezentul regulament.

               Articolul 3
                  Intrare în vigoare

               Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

               Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

               Adoptat la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)
                  Regulamentul (UE) 2016/72 al Consiliului din 22 ianuarie 2016 de stabilire, pentru anul 2016, a posibilităților de pescuit pentru anumite stocuri de pește și grupuri de stocuri de pește, aplicabile în apele Uniunii și, pentru navele de pescuit din Uniune, în anumite ape din afara Uniunii și de modificare a Regulamentului (UE) 2015/104 (JO L 22, 28.1.2016, p. 1).

                     (2)
                  Regulamentul (UE) 2015/2072 al Consiliului din 17 noiembrie 2015 de stabilire, pentru 2016, a posibilităților de pescuit pentru anumite stocuri de pește și grupe de stocuri de pește, aplicabile în Marea Baltică, și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1221/2014 și a Regulamentului (UE) 2015/104 (JO L 302, 19.11.2015, p. 1-10).

    ---documentbreak---

               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 6.7.2016
            COM(2016) 441 final
            ANEXE
            la
            Propunerea Comisiei de Regulament al Consiliului
            de modificare a Regulamentelor (UE) 2016/72 și (UE) 2015/2072 în ceea ce privește anumite posibilități de pescuit

               ANEXE

               la

               Propunerea Comisiei de Regulament al Consiliului

               de modificare a Regulamentelor (UE) 2016/72 și (UE) 2015/2072 în ceea ce privește anumite posibilități de pescuit

               Anexa I
                   Modificări aduse anexelor I, IA și IV la Regulamentul (UE) 2016/72

               1.Anexa I la Regulamentul (UE) 2016/72 se modifică după cum urmează:

               (a)
                     (Nu privește versiunea în limba română.)

               (b)
                     (Nu privește versiunea în limba română.)

               2.Anexa IA la Regulamentul (UE) 2016/72 se modifică după cum urmează:

               (a)
                     tabelul privind posibilitățile de pescuit pentru hering în apele Uniunii și în apele internaționale din zonele Vb, VIb și VIaN(1) se înlocuiește cu următorul text:

                        Specia:

                        Hering

                        Zona:

                        Apele Uniunii și apele internaționale din zonele Vb, VIb și VIaN(1)

                        Clupea harengus

                        (HER/5B6ANB)

                        Germania

                         389

                        (2)

                        TAC analitică

                        Franța

                         74

                        (2)

                        Irlanda

                         526

                        (2)

                        Țările de Jos

                         389

                        (2)

                        Regatul Unit

                        2 102

                        (2)

                        Uniune

                        3 480

                        (2)

                        TAC

                        3 480

                        (1)

                        Se face trimitere la stocul de hering din partea din zona ICES VIa situată la est de meridianul 7ºV și la nord de paralela 55ºN sau la vest de meridianul 7ºV și la nord de paralela de 56ºN, cu excepția Clyde.

                        (2)

                        Se interzice vizarea heringului în partea din zonele ICES care fac obiectul prezentei TAC situată între 56° N și 57° 30′ N, cu excepția unei centuri de șase mile marine măsurate de la linia de bază a mării teritoriale a Regatului Unit.

               (b)
                     tabelul cu posibilitățile de pescuit pentru hering în zonele VIaS(1), VIIb, VIIc se înlocuiește cu următorul text:

                        Specia:

                        Hering

                        Zona:

                        VIaS(1), VIIb, VIIc

                        Clupea harengus

                        (HER/6AS7BC)

                        Irlanda

                        1 236

                        TAC analitică

                        Țările de Jos

                         124

                        Articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică.

                        Uniune

                        1 360

                        Articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică.

                        TAC

                        1 360

                        (1)

                        Este vorba de stocurile de hering din zona VIa la sud de 56°00’ N și la vest de 07°00’ V.

               (c)
                     tabelul cu posibilitățile de pescuit pentru crevete nordic în zona IIIa se înlocuiește cu următorul text:

                        Specia:

                        Crevete nordic

                        Zona:

                        IIIa

                        Pandalus borealis

                        (PRA/03A.)

                        Danemarca

                        3 813

                        TAC analitică

                        Suedia

                        2 054

                        Se aplică articolul 7 alineatul (2) din prezentul regulament.

                        Uniune

                        5 867

                        TAC

                        10 987

               (d)
                     tabelul privind posibilitățile de pescuit pentru crevete nordic în apele norvegiene la sud de 62° N se înlocuiește cu următorul text:

                        Specia:

                        Crevete nordic

                        Zona:

                        Apele norvegiene la sud de 62° N

                        Pandalus borealis

                        (PRA/04-N.)

                        Danemarca

                         357

                        TAC analitică

                        Suedia

                         155

                        (1)

                        Articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică.

                        Uniune

                         512

                        Articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică.

                        TAC

                        Nu se aplică.

                        (1)

                        Capturile accidentale de cod, eglefin, polac, merlan și cod saithe se scad din cotele alocate acestor specii.

               (e)
                     tabelul cu posibilitățile de pescuit pentru limba-de-mare comună în zona VIIa se înlocuiește cu următorul text:

                        Specia:

                        Limbă-de-mare comună

                        Zona:

                        VIIa

                        Solea solea

                        (SOL/07A.)

                        Belgia

                         20

                        (1)

                        TAC analitică

                        Franța

                         0

                        (1)

                        Articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică.

                        Irlanda

                         5

                        (1)

                        Articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică.

                        Țările de Jos

                         6

                        (1)

                        Regatul Unit

                         9

                        (1)

                        Uniune

                         40

                        (1)

                        TAC

                         40

                        (1)(2)

                        (1)

                        Exclusiv pentru capturi accidentale. Pescuitul direcționat nu este autorizat în cadrul acestei cote.

                        (2)

                        Pe lângă această TAC, statele membre care beneficiază de cote pentru limbă-de-mare în VIIa pot decide de comun acord să aloce un total de 7 tone uneia sau mai multor nave care desfășoară pescuitul științific evaluat de CSTEP în vederea îmbunătățirii informațiilor științifice cu privire la acest stoc (SOL/* 07A.). Statele membre în cauză comunică Comisiei denumirea (denumirile) navei (navelor) înainte de a permite orice debarcare.

               (f)
                     (Nu privește versiunea în limba română.)

               (g)
                     (Nu privește versiunea în limba română.)

               (h)
                     tabelul privind posibilitățile de pescuit pentru câine de mare în apele Uniunii și în apele internaționale din zonele I, V, VI, VII, VIII, XII și XIV se înlocuiește cu următorul text:

                        Specia:

                        Câine de mare

                        Zona:

                        apele Uniunii și apele internaționale din zonele I, V, VI, VII, VIII, XII și XIV

                        Squalus acanthias

                        (DGS/15X14)

                        Belgia

                         0

                        (1)(2)

                        TAC analitică

                        Germania

                         0

                        (1)(2)

                        Articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică.

                        Spania

                         0

                        (1)(2)

                        Articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică.

                        Franța

                         0

                        (1)(2)

                        Se aplică articolul 12 alineatul (1) din prezentul regulament.

                        Irlanda

                         0

                        (1)(2)

                        Țările de Jos

                         0

                        (1)(2)

                        Portugalia

                         0

                        (1)(2)

                        Regatul Unit

                         0

                        (1)(2)

                        Uniune

                         0

                        (1)(2)

                        TAC

                         0

                        (1)(2)

                        (1)

                        Câinele de mare nu trebuie vizat în zonele care fac obiectul acestei TAC. În caz de captură accidentală în cadrul unor pescării în care câinele de mare nu face obiectul obligației de debarcare, exemplarele respective nu trebuie să fie vătămate și se eliberează imediat. Dispozițiile anterioare nu aduc atingere interdicțiilor prevăzute la articolele 13 și 46 din prezentul regulament pentru zonele precizate în acesta.

                        (2)

                        Prin derogare, o navă angajată în programul de evitare a capturilor accidentale evaluat de CSTEP poate debarca maximum 2 tone pe lună de câine de mare care este mort în momentul în care uneltele de pescuit sunt aduse la bord. Statele membre care participă la programul de evitare a capturilor accidentale se asigură că debarcările totale anuale de câine de mare pe baza acestei derogări nu depășesc valorile indicate mai jos. Ele comunică Comisiei lista navelor participante înainte de a permite orice debarcare. Statele membre fac schimb de informații privind zonele de evitare.

                        Specia:

                        Câine de mare

                        Zona:

                        apele Uniunii și apele internaționale din zonele I, V, VI, VII, VIII, XII și XIV

                        Squalus acanthias

                        (DGS/*15X14)

                        Belgia

                         20

                        TAC analitică

                        Germania

                         4

                        Articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică.

                        Spania

                         10

                        Articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică.

                        Franța

                         83

                        Se aplică articolul 12 alineatul (1) din prezentul regulament.

                        Irlanda

                         53

                        Țările de Jos

                         0

                        Portugalia

                         0

                        Regatul Unit

                         100

                        Uniune

                         270

                        TAC

                         270

               3.În anexa IV la Regulamentul (UE) 2016/72, tabelul B de la punctul 6 se înlocuiește cu următorul text:

               „Tabelul B

                        Volumul maxim al intrărilor de ton roșu sălbatic capturat (în tone)

                        Spania

                        5 855

                        Italia

                        3 764

                        Grecia

                        785

                        Cipru

                        2 195

                        Croația

                        2 947

                        Malta

                        8 768

                        Portugalia

                        500

               ”

               ANEXA II

               Modificări aduse anexei la Regulamentul (UE) 2015/2072

               Anexa la Regulamentul (UE) 2015/2072 se modifică după cum urmează:

               (a)
                     tabelul cu posibilitățile de pescuit pentru hering în subdiviziunea 28.1 se înlocuiește cu următorul text:

                        „Specia:

                        Hering

                        Zona:

                        Subdiviziunea 28.1

                        Clupea harengus

                        HER/03D.RG

                        Estonia

                        16 124

                        Letonia

                        18 791

                        Uniune

                        34 915

                        TAC

                        34 915

                        TAC analitică”

               (b)
                     tabelul cu posibilitățile de pescuit pentru șprot în apele Uniunii din subdiviziunile 22-32 se înlocuiește cu următorul text:

                        „Specie:

                        Șprot

                        Zonă:

                        Apele Uniunii din subdiviziunile 22-32

                        Sprattus sprattus

                        SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32.

                        Danemarca

                        19 958

                        Germania

                        12 644

                        Estonia

                        23 175

                        Finlanda

                        10 447

                        Letonia

                        27 990

                        Lituania

                        10 125

                        Polonia

                        59 399

                        Suedia

                        38 582

                        Uniune

                        202 320

                        Se aplică articolul 6 alineatul (3) din prezentul regulament.

                        TAC

                        Nu se aplică

                        TAC analitică”