				|

		52011PC0610

			Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1082/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iulie 2006 privind o grupare europeană de cooperare teritorială (GECT) în ceea ce privește clarificarea, simplificarea și îmbunătățirea constituirii și punerii în aplicare a unor astfel de grupări /* COM/2011/0610 final - 2011/0272 (COD) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
1.           CONTEXTUL PROPUNERII
Propunerea constituie a doua parte a
îndeplinirii de către Comisie a obligației impuse prin articolul 17
din Regulamentul (CE) nr. 1082/2006. La 29 iulie 2011, Comisia a transmis un
raport privind punerea în aplicare a regulamentului[1]. Raportul
identifică domeniile care ar putea fi îmbunătățite, iar
prezentul proiect de regulament de modificare include schimbările
specifice destinate punerii în aplicare a acestor ameliorări.
Aceste schimbări au la bază trei
principii cheie: Continuitate; Claritate; Flexibilitate.
–
Continuitate: deoarece
natura de bază a unei GECT nu va fi modificată și nicio GECT
actuală nu ar trebui să-și schimbe statutul sau modurile de
funcționare;
–
Claritate: deoarece
regulamentul va fi modificat (a) pentru a se ține seama de Tratatul de la
Lisabona, (b) pentru a simplifica și clarifica anumite aspecte care s-au
dovedit a fi surse de confuzie și (c) pentru a se asigura mai multă
vizibilitate și comunicare privind formarea și funcționarea
GECT-urilor;
–
Flexibilitate: prin
deschiderea GECT la orice aspect al cooperării teritoriale (și nu
doar „în primul rând” gestionării programelor și proiectelor
finanțate de FEDER) și prin stabilirea unui temei juridic pentru a
permite autorităților și regiunilor din țările
terțe să participe în calitate de membri.
2.           REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU
PĂRȚILE INTERESATE
Prezentul regulament se bazează pe
consultări ample cu părțile interesate, inclusiv statele membre,
regiunile și membrii GECT-urilor existente și planificate. Comitetul
Regiunilor, care gestionează o „platformă” pentru schimbul de
informații privind GECT-uri[2],
a fost un partener deosebit de valoros. Printre evenimentele specifice care au
contribuit la concluziile raportului și la conținutul prezentei propuneri
sunt: o vastă consultare a tuturor părților interesate
realizată în cooperare cu Comitetul Regiunilor privind funcționarea
și valoarea adăugată a instrumentului GECT[3],
Conferința europeană privind grupările europene de cooperare
teritorială (GECT), la 27 și 28 ianuarie 2011, Conferința
privind GECT și guvernanța pe mai multe niveluri organizată de
către președinția maghiară la 21-23 martie 2011, precum
și o serie de reuniuni cu comitetele și grupurile Parlamentul
European, dintre care cea mai recentă avut loc la 22 iunie 2011.
Mesajul din partea tuturor grupurilor, și
în special a GECT-urilor active și a celor în curs de pregătire, a
fost clar: instrumentul este util și are potențial de
depășire a funcțiilor preconizate, dar procedurile de operare
și în special de înființare a GECT sunt mai complexe și mai
incerte decât ar trebui.
Deși Comitetul Regiunilor, în avizul
său adoptat în ianuarie 2011[4],
a sugerat că ar fi posibilă utilizarea de stimulente financiare
și de alte tipuri de stimulente pentru a promova utilizarea GECT, iar
unele grupuri active au sprijinit această propunere, Comisia este de
părere că recursul la o GECT ar trebui să fie o alegere
liberă și imparțială a părților în cauză, fără
stimulente specifice altele decât utilitatea inerentă ale instrumentului.
3.           ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII
Articolul 175 din Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene (TFUE), invită Consiliul să adopte
aceste acțiuni specifice care pot fi necesare pentru a promova coeziunea
economică, socială și teritorială.
Articolele 209 și 212 permit
Parlamentului European și Consiliului să adopte măsuri care
să permită cooperarea, în scopuri de dezvoltare sau nu, cu
țările terțe.
4.           IMPLICAŢII BUGETARE
Regulamentul privind GECT nu este un
regulament financiar și nu are implicații bugetare pentru Uniune sau
pentru statele membre. GECT pot fi finanțate prin fonduri locale,
regionale sau naționale și pot realiza acțiuni care sunt
cofinanțate de fondurile europene.
5.           Rezumatul conținutului
regulamentului
Modificările introduse de prezentul
regulament de modificare vizează, pe de o parte, să se respecte
terminologia introdusă de Tratatul privind funcționarea Uniunii
Europene și, pe de altă parte, să constituie un răspuns la
deficiențele și domeniile în care sunt posibile
îmbunătățiri identificate în raportul menționat anterior.
Aceste modificări se referă la componența,
conținutul Convenției și al statutului unei GECT, scopul
acesteia, procesul de autorizare de către
autoritățile naționale, legislația aplicabilă în materie
de ocuparea forței de muncă și de achiziții,
abordarea cu privire la GECT-urile ai căror membri nu au aceeași răspundere
în ceea ce privește acțiunile lor și procedurile mai
transparente de comunicare.
În ceea ce privește componența,
prezenta propunere de regulament instituie noi temeiuri juridice pentru a
permite regiunilor și organismelor din statele terțe să
devină membri ai GECT, indiferent dacă ceilalți membri provin
dintr-unul sau mai multe state membre. Este clarificată, de asemenea,
posibilitatea pentru organismele de drept privat de a deveni membre.
Convenția și statuturile unui GECT
sunt redefinite și este subliniată distincția în procedura de
aprobare.
Criteriile pentru aprobarea sau respingerea de
către autoritățile naționale sunt specificate și este
propusă o perioadă limitată de timp pentru examinare (aceasta
este plângerea cea mai frecvent formulată de către GECT-urile
existente și planificate).
Soluții, în conformitate cu acquis-ul
Uniunii, sunt propuse pentru regimurile fiscale și de asigurări
sociale pentru angajații unui GECT, care pot fi angajați în oricare
din statele membre ale căror teritorii includ GECT. O abordare
similară este propusă pentru normele privind achizițiile.
În ceea ce privește responsabilitatea,
atunci când unele organisme locale sau regionale au, în virtutea
dispozițiilor naționale, o răspundere limitată, iar alte
organisme din state membre diferite au o răspundere nelimitată, se
propune o soluție prin intermediul unei asigurări în conformitate cu
cea utilizată de Consorțiile Infrastructurilor Europene de Cercetare
(ERIC)[5].

În cele din urmă, statele membre vor avea
obligația de a informa Comisia cu privire la dispozițiile adoptate
pentru punerea în aplicare a Regulamentului GECT, astfel cum a fost modificat,
și fiecare GECT nou înființată ar trebui să informeze
Comisia cu privire la scopul și membrii săi, în vederea
publicării în Jurnalul Oficial (seria C).
2011/0272 (COD)
Propunere de
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN
ŞI AL CONSILIULUI
de modificare a Regulamentului (CE) nr.
1082/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iulie 2006
privind o grupare europeană de cooperare teritorială (GECT) în ceea
ce privește clarificarea, simplificarea și
îmbunătățirea constituirii și punerii în aplicare a unor
astfel de grupări
PARLAMENTUL EUROPEAN ŞI
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
Având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 175 al treilea
paragraf, coroborat cu articolele 209 alineatul (1) și 212 alineatul (1),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectului de act
legislativ către parlamentele naționale,
având în vedere avizul Comitetului Economic
și Social European[6];
având în vedere avizul Comitetului Regiunilor[7],
acționând în conformitate cu procedura
legislativă ordinară,
întrucât:
(1)
În conformitate cu articolul 17 din Regulamentul
(CE) nr. 1082/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iulie
2006 privind o grupare europeană de cooperare teritorială (GECT)[8] (denumit în continuare „regulamentul
GECT”), Comisia a adoptat, la 29 iulie 2011, „Raportul Comisiei către
Parlamentul European și Consiliu - Aplicarea Regulamentului (CE) nr.
1082/2006 privind o grupare europeană de cooperare teritorială
(GECT)”[9].
(2)
În raportul respectiv, Comisia și-a anunțat
intenția de a propune un număr restrâns de modificări la
regulamentul privind GECT pentru a facilita instituirea și
funcționarea GECT-urilor, precum și clarificarea anumitor
dispoziții existente. Obstacolele din calea înființării de noi
GECT-uri ar trebui eliminate, menținând, în același timp,
continuitatea și facilitând funcționarea celor existente, ceea ce ar
permite astfel o utilizare mai extinsă a GECT-urilor și ar contribui
la o mai bună cooperare și coerență politică între
organismele publice fără a impune sarcini suplimentare pentru
administrațiile naționale sau europene.
(3)
Crearea unei GECT este o problemă care va fi
decisă de către membrii săi și de autoritățile
naționale ale acestora și nu este asociată în mod automat cu
niciun avantaj juridic sau financiar la nivelul Uniunii.
(4)
Tratatul de la Lisabona a adăugat dimensiunea
teritorială la politica de coeziune și a înlocuit termenul de
„Comunitate” cu cel de „Uniune”. Prin urmare, noua terminologie ar trebui
să fie introdusă în regulamentul privind GECT.
(5)
Experiența de până acum privind
înființarea GECT-urilor arată că noul instrument juridic este
utilizat, de asemenea, pentru cooperarea privind punerea în aplicare a altor
politici europene. Eficiența și eficacitatea GECT ar trebui să
fie consolidate prin extinderea naturii GECT-urilor.
(6)
Prin natura lor, GECT-urile funcționează
în mai mult de un stat membru. Prin urmare, având în vedere că articolul 2
alineatul (1) din regulamentul privind GECT înainte de modificare permite ca
statuturile și convenția să determine legea aplicabilă
privind anumite chestiuni și că aceste declarații
privilegiază - în cadrul ierarhiei legislației aplicabile stabilite
la articolul în cauză - legislația internă a statului membru în
care GECT își are sediul, acest aspect ar trebui să fie clarificat.
În același timp, dispozițiile privind legislația aplicabilă
ar trebui să fie extinse la actele și activitățile unei
GECT.
(7)
Statuturile diferite ale organismelor locale
și regionale din diferite state membre determină faptul că, de o
parte frontierei, competențele pot fi regionale, iar de cealaltă
parte, acestea pot fi naționale, în special în statele membre mai mici sau
centralizate. Prin urmare, ar trebui clarificat faptul că
autoritățile naționale pot deveni membri ai unei GECT alături
de statul membru.
(8)
Având în vedere că articolul 3 alineatul (1)
litera (d) din regulamentul privind GECT permite ca organismele de drept privat
să poată deveni membre ale unei GECT, cu condiția ca acestea
să fie considerate ca fiind „organisme de drept public” în sensul
articolul 1 alineatul (9) din Directiva 2004/18/CE a Parlamentului European
și a Consiliului din 31 martie 2004 privind coordonarea procedurilor de
atribuire a contractelor de achiziții publice de lucrări, de bunuri și
de servicii[10],
GECT poate fi utilizată în viitor pentru gestionarea în comun a
serviciilor publice de interes economic general sau de infrastructuri. Prin
urmare, alți actori de drept privat sau public pot deveni, de asemenea,
membri ai GECT. În consecință, „întreprinderile publice”, în sensul
articolului 2 alineatul (1) litera (b) din Directiva 2004/17/CE a Parlamentului
European și a Consiliului din 31 martie 2004 de coordonare a procedurilor
de atribuire a contractelor de achiziții în sectoarele apei, energiei, transporturilor
și serviciilor poștale[11],
trebuie să fie, de asemenea, reglementate.
(9)
Articolul 175 al treilea paragraf din tratat nu
prevede extinderea legislației bazate pe această dispoziție la
entități din țări terțe. Regulamentul privind GECT nu
exclude în mod explicit posibilitatea pentru entități din
țări terțe de a participa la o GECT instituită în
conformitate cu prezentul regulament, în cazul în care legislația unei
țări terțe sau acordurile dintre statele membre și
țările terțe o permite.
(10)
Experiența arată că implicarea
autorităților sau a altor organisme din țări terțe
echivalente celor eligibile din interiorul statele membre, a cauzat anumite
dificultăți în ceea ce privește punerea în aplicare. Cu toate
acestea, o astfel de implicare în GECT-uri constituite din membri care provin
din două sau mai multe state membre reprezintă doar un element
complementar cooperării în cadrul Uniunii și între statele membre. În
consecință, această implicare ar trebui să fie clarificată
fără a recurge la un temei juridic diferit din tratat.
(11)
Începând cu 1990, cooperarea teritorială
europeană a fost sprijinită prin instrumente financiare în cadrul
politicii de coeziune și, în acest context, cooperarea a fost întotdeauna
posibilă, într-un număr limitat de cazuri, între un singur stat
membru și o țară terță. Prin urmare, instrumentul
juridic GECT ar trebui, de asemenea, să fie deschis la un context de
cooperare de acest tip.
(12)
Ținând cont de faptul că, pentru perioada
2014 - 2020, va exista o alocare suplimentară specială pentru cooperarea
dintre regiunile ultraperiferice ale Uniunii, pe lângă
autoritățile și organismele din țări terțe,
autorități și organisme din țările și teritoriile
de peste mări, astfel cum sunt enumerate în anexa II la tratat (denumite
în continuare „teritorii de peste mări”) ar trebui, de asemenea, să
fie implicate. O astfel de cooperare este permisă de articolul 203 din
tratat.
(13)
Regulamentul privind GECT face distincție
între convenția de stabilire a elementelor constitutive ale viitorului
GECT și statutele care definesc elementele de punere în aplicare. Cu toate
acestea, statutele au trebuit totuși să conțină toate
dispozițiile convenției. Prin urmare, ar trebui clarificat că
această convenție și statutele reprezintă documente
distincte și – deși ambele documente trebuie să fie transmise
statelor membre – procedura de aprobare ar trebui să fie limitată la
convenție. În plus, unele dintre elemente acoperite în prezent de statute
ar trebui să fie reglementate de convenție în viitor.
(14)
Experiența dobândită de la instituirea
GECT-urilor arată că termenul de trei luni pentru aprobare de
către un stat membru a fost rareori respectat. Perioada trebuie, prin
urmare, extinsă la șase luni. Pe de altă parte, pentru a crea
certitudine juridică după această perioadă, convenția
ar trebui să se considere a fi aprobată prin acord tacit. Având în
vedere că statele membre pot aplica normele naționale privind
procedura pentru această aprobare sau pot crea norme specifice în cadrul
normelor naționale de punere în aplicare a Regulamentului privind GECT,
derogările de la dispoziția privind acordul tacit după expirarea
perioadei de șase luni ar trebui să fie excluse.
(15)
Ar trebui clarificat faptul că statele membre
trebuie să aprobe convenția, cu excepția cazului în care se
consideră că participarea unui membru potențial nu este în
conformitate cu regulamentul privind GECT, cu alte dispoziții din dreptul
Uniunii privind activitățile GECT, astfel cum este prevăzut în
proiectul de convenție, sau cu dreptul material intern privind
competențele membrului potențial, cu excepția cazului în care
această participare nu este justificată prin motive de interes public
sau de ordine publică ale statului membru respectiv, excluzând, în
același timp, din domeniul de aplicare examinării orice lege
națională care solicită norme și proceduri diferite sau mai
stricte decât cele prevăzute de regulamentul privind GECT.
(16)
Având în vedere faptul că regulamentul privind
GECT nu se poate aplica în țări terțe sau teritorii de peste
mări, ar trebui să se precizeze că statul membru în care GECT
propusă își are sediul ar trebui să se asigure că, atunci
când aprobă participarea membrilor potențiali stabiliți în
conformitate cu legislația acestora, țările terțe sau
teritoriile de peste mări au aplicat proceduri și condiții
echivalente celor din regulamentul privind GECT sau în conformitate cu
acordurile internaționale, în special în temeiul acquis-ului Consiliului
Europei. De asemenea, ar trebui precizat că, în ceea ce privește
implicarea mai multor state membre și a uneia sau mai multor
țări terțe sau teritorii de peste mări, acest lucru ar
trebui să fie suficient ca un astfel de acord să fi fost încheiat
între respectiva țară terță sau teritoriu de peste
mări și un stat membru participant.
(17)
Pentru a încuraja aderarea unor membri suplimentari
la o GECT existentă, procedura de modificare a convențiilor în
asemenea cazuri ar trebui să fie simplificată. În
consecință, astfel de modificări nu ar trebui să fie
comunicate tuturor statelor membre participante, ci doar statului membru în temeiul
cărei legislații naționale este stabilit noul membru
potențial. Totuși, această simplificare nu ar trebui să se
aplice în cazul unui nou membru potențial dintr-o țară
terță sau teritoriu de peste mări, în scopul de a permite
tuturor statelor membre participante să verifice dacă o astfel de
aderare este în conformitate cu interesul public sau ordinea lor publică.
(18)
Având în vedere că statutul nu va conține
toate dispozițiile convenției, atât convenția, cât și
statutul ar trebui să fie înregistrate și/sau publicate. În plus, din
motive de transparență, un aviz privind decizia de constituire a unei
GECT ar trebui să fie publicat în seria C a Jurnalului Oficial al Uniunii
Europene. Din motive de coerență, acest aviz ar trebui să fie
stabilit în conformitate cu un model comun.
(19)
Scopul unei GECT ar trebui să fie extins
astfel încât să acopere facilitarea și promovarea cooperării
teritoriale în general, inclusiv planificarea strategică și
gestionarea problemelor regionale și locale, în conformitate cu politica
de coeziune și celelalte politici ale Uniunii, contribuind astfel la
strategia Europa 2020 sau la punerea în aplicare a strategiilor macroregionale.
În plus, ar trebui să se precizeze că o anumită
competență necesară pentru punerea eficientă în aplicare a
unei GECT ar trebui să fie reprezentată de cel puțin un membru
în fiecare dintre statele membre reprezentate.
(20)
În acest context, ar trebui să se confirme
că acest instrument nu este destinat eludării cadrului oferit de
acquis-ul Consiliului Europei care oferă diferite posibilități
și cadre care permit autorităților regionale și locale
să asigure o cooperare transfrontalieră, inclusiv recentele
grupări euroregionale de cooperare[12],
nici furnizării unui ansamblu de norme comune specifice care ar reglementa
în mod uniform ansamblul acestor dispoziții în întreaga Uniune.
(21)
Atât sarcinile specifice ale unei GECT, cât și
posibilitatea statelor membre de a limita acțiunile pe care GECT-urile le
pot realiza fără sprijin financiar din partea Uniunii ar trebui
să fie aliniate cu dispozițiile care reglementează fondurile
structurale în perioada 2014-2020.
(22)
Cu toate că este prevăzut că
sarcinile GECT nu vizează, printre altele, „competențele de
reglementare”, care pot avea consecințe juridice diferite în state membre
diferite, este oportun să se precizeze, totuși, că o adunare a
GECT-urilor poate stabili termenii și condițiile de utilizare a unui
element de infrastructură gestionat de GECT, inclusiv tarifele și
onorariile care trebuie plătite de utilizatori.
(23)
Ca o consecință a deschiderii GECT
către membri din țări terțe sau teritorii de peste
mări, ar trebui să se precizeze cerința includerii în
convenție a unor dispoziții privind implicarea acestora.
(24)
Ar trebui să se precizeze că această
convenție nu trebuie doar să repete o trimitere la legea
aplicabilă în general, astfel cum s-a stabilit deja la articolul 2, ci ar
trebui să enumere normele specifice naționale sau ale Uniunii care se
aplică GECT în calitate de entitate juridică sau
activităților sale. În plus, ar trebui să se precizeze că
această legislație sau aceste norme naționale pot fi cele ale
statului membru în care organele statutare își exercită
competențele, în special în cazul în care personalul care lucrează
sub responsabilitatea directorului este situat într-un stat membru, altul decât
statul membru în care își are sediul înregistrat, sau în care GECT
își desfășoară propriile activități, inclusiv în
cazul în care administrează servicii publice de interes economic general
sau infrastructuri.
(25)
Prezentul regulament nu ar trebui să
reglementeze probleme legate de achizițiile publice transfrontaliere
întâlnite de către GECT.
(26)
Având în vedere importanța acestei chestiuni,
ar trebui să se clarifice faptul că nu statutele, ci convenția
ar trebui să indice normele aplicabile personalului GECT-urilor, precum
și principiile care reglementează procedurile privind gestionarea
personalului și procedurile de recrutare. GECT-urile ar trebui să
dispună de mai multe opțiuni. Cu toate acestea, dispozițiile
specifice privind gestionarea personalului și procedurile de recrutare ar
trebui să fie abordate în statute.
(27)
Statele membre ar trebui să exploateze în
continuare posibilitățile prevăzute la articolul 16 din
Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului
din 29 aprilie 2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială[13] de a prevede de comun acord
derogări de la dispozițiile articolelor 11-15 (Stabilirea
legislației aplicabile) din respectivul regulament, în interesul anumitor
persoane sau categorii de persoane și să considere că personalul
GECT-urilor reprezintă o astfel de categorie de persoane.
(28)
(29)      Având în vedere importanța acestei
chestiuni, ar trebui să se clarifice faptul că nu statutele, ci
convenția ar trebui să cuprindă procedurile de asumare a responsabilității
membrilor în cazul unei GECT cu răspundere limitată.
(29)
Diferitele proceduri care se referă la
controlul gestionării fondurilor publice, pe de o parte, și la
auditul conturilor GECT, pe de altă parte, ar trebui clarificate.
(30)
Ar trebui să se precizeze că, în cazul în
care o GECT are ca obiectiv exclusiv gestionarea unui program de cooperare sau
o parte a acestuia sprijinit de FEDER sau în cazul în care o GECT are drept
obiect cooperarea sau rețelele interregionale, nu sunt necesare informații
privind teritoriul pe care GECT își poate desfășura misiunea sa.
În primul caz, teritoriul va fi definit (și modificat) în cadrul
programului de cooperare relevant. În cel de-al doilea caz, deși în
majoritatea cazurilor este vorba de activități imateriale, cerința
pentru astfel de informații ar periclita aderarea de noi membri la
cooperarea sau la rețelele interregionale.
(31)
GECT-urile ai căror membri au răspundere
limitată trebuie să fie mai bine diferențiate de cele ale
căror membri au răspundere nelimitată. În plus, pentru a permite
GECT-urilor ai căror membri au răspundere limitată să
pună în aplicare activități care ar putea genera datorii,
statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a solicita ca
astfel de GECT-uri să subscrie asigurările corespunzătoare
pentru a acoperi riscurile specifice activităților acestora.
(32)
Ar trebui clarificat faptul că statele membre
informează Comisia cu privire la toate dispozițiile adoptate în
vederea punerii în aplicare a regulamentului privind GECT și îi
comunică aceste dispoziții, precum și orice modificări ale
acestora. În vederea îmbunătățirii informațiilor și
coordonării între Comisie, statele membre și Comitetul Regiunilor, ar
trebui să se precizeze că Comisia va transmite aceste dispoziții
statelor membre și Comitetului Regiunilor. Comitetul în cauză a
constituit o platformă GECT care permite tuturor părților
interesate să facă schimb de experiență și de bune
practici și să îmbunătățească comunicarea privind
posibilitățile și provocările legate de GECT, să
faciliteze schimbul de experiență privind crearea de GECT-uri la
nivel teritorial și să facă schimb de cunoștințe
referitoare la cele mai bune practici privind cooperarea teritorială.
(33)
Ar trebui stabilit un nou termen limită pentru
următorul raport. În conformitate cu orientarea adoptată de Comisie
în favoarea unei elaborări a politicilor bazată mai mult pe date
concrete, acest raport ar trebui să abordeze principalele probleme de
evaluare, inclusiv eficacitatea, eficiența, valoarea adăugată
europeană, relevanța și sustenabilitatea. De asemenea, este
oportun să se precizeze că, ținând seama de primul paragraf al
articolului 307 din tratat, prezentul raport ar trebui să fie transmis
și Comitetului Regiunilor.
(34)
Ar trebui să se clarifice faptul că
GECT-urile existente nu sunt obligate să își adapteze convenția
și statutele la modificările aduse regulamentului privind GECT.
(35)
De asemenea, ar trebui să se specifice în
temeiul cărui set de norme ar trebuie să fie aprobate GECT-urile
pentru care a fost deja lansată o procedură de aprobare înainte de
aplicarea prezentului regulament.
(36)
În vederea adaptării normelor naționale
existente pentru punerea în aplicare a prezentului regulament înainte ca
programele care intră sub incidența obiectivului de cooperare
teritorială europeană să fie prezentate Comisiei, este oportun
să se stabilească data de începere a aplicării sale la șase
luni de la data intrării sale în vigoare.
(37)
Având în vedere că obiectivul prezentului
regulament, și anume îmbunătățirea instrumentului juridic
GECT, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele
membre și, prin urmare, poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii,
aceasta poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul
subsidiarității, astfel cum se prevede la articolul 5 din Tratatul
privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul
proporționalității, astfel cum se menționează la
articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește limita
necesară pentru a realiza acest obiectiv, recurgerea la o GECT fiind
facultativă, în conformitate cu sistemul constituțional al
fiecărui stat membru,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul
1
Regulamentul (CE) nr. 1082/2006 se
modifică după cum urmează:
(1)
Articolul 1 se modifică după cum
urmează:
(a)      alineatele (1) și (2) se înlocuiesc
cu următorul text:
„1. Gruparea europeană pentru cooperare
teritorială, denumită în continuare „GECT”, poate fi constituită
pe teritoriul Uniunii în condițiile și în conformitate cu
modalitățile prevăzute prin prezentul regulament.
„2. Obiectivul unei GECT este de a facilita și
de a promova cooperarea teritorială, inclusiv una sau mai multe
inițiative de cooperare transfrontalieră, transnațională
și interregională, între membrii săi, astfel cum se prevede la
articolul 3 alineatul (1), în scopul de a consolida coeziunea economică,
socială și teritorială.”
(b)     Se adaugă următorul alineat:
„5. Sediul unei GECT se află într-un stat
membru în temeiul legislației căruia cel puțin unul dintre
membri este stabilit.”
(2)          La articolul 2, alineatul (1) se
înlocuiește cu următorul text:
„1.     GECT, actele și
activitățile sale sunt reglementate de următoarele:
(a)
prezentul regulament și, după caz, alte
legi ale Uniunii privind activitățile GECT;
(b)
în cazul în care prezentul regulament o
autorizează în mod expres, dispozițiile convenției
prevăzute la articolul 8;
(c)
În ceea ce privește aspectele care nu sunt
reglementate de prezentul regulament sau care sunt reglementate parțial,
dreptul statului membru în care GECT își are sediul social sau, în cazul
în care este autorizat în temeiul prezentului regulament, legislația
statului membru în care organele statutare își exercită
competențele sau în care GECT își desfășoară
activitățile.
GECT se consideră a fi o entitate
aparținând statului membru în care își află sediul în scopul
determinării legii aplicabile.”
(3)          La articolul 3 alineatele (1)
și (2) se înlocuiesc cu următorul text:
„1.     Următoarele entități pot
deveni membre ale unei EGTC:
(d)
Statele membre sau autoritățile la nivel
național;
(e)
colectivitățile regionale;
(f)
colectivitățile locale;
(g)
întreprinderile publice în sensul articolului 2
alineatul (1) litera (b) din Directiva 2004/17/CE a Parlamentului European
și a Consiliului[14]
sau organismele de drept public în sensul articolului 1 alineatul (9) din Directiva
2004/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului[15];
(h)
autoritățile sau organismele
naționale, regionale sau locale sau întreprinderile publice echivalente
celor menționate la litera (d) din țări terțe sau teritorii
de peste mări, sub rezerva condițiilor stabilite la articolul 3a
alineatul (1).”
(b)     Alineatul (2) se înlocuiește cu
următorul text:
„2. GECT este alcătuită din membri care
provin de pe teritoriul a cel puțin două state membre; cu
excepția dispozițiilor articolului 3a alineatul (2).”
(4)          Se adaugă următorul
articol 3a:
„Articolul
3a
Aderarea membrilor din țări terțe sau teritorii de peste
mări
1.       În conformitate cu articolul 4 alineatul
(3a), GECT poate fi alcătuită din membri care provin de pe teritoriul
a cel puțin două state membre și a cel puțin unuia sau mai
multor țări terțe sau teritorii de peste mări, în cazul în
care respectivele state membre și țări terțe sau teritorii
de peste mări desfășoară în comun acțiuni de cooperare
teritorială sau pun în aplicare programe susținute de către Uniune.”
2.       GECT poate fi alcătuită din
membri care provin de pe teritoriul unui singur stat membru și al unei
singure țări terțe sau teritoriu de peste mări, în cazul în
care statul membru respectiv consideră că o astfel de GECT este în
conformitate cu domeniul de aplicare a cooperării sale teritoriale sau a
relațiilor sale bilaterale cu țara terță sau teritoriul de
peste mări.”
(5)          Articolul 4 se modifică
după cum urmează:
(a)      Alineatul (3) se înlocuiește cu
următorul text:
„3.     În urma notificării de către un
membru potențial, în conformitate cu alineatul (2), statul membru în
cauză aprobă convenția, ținând seama de structura sa
constituțională, și participarea membrului potențial la
GECT, cu excepția cazului în care consideră că această
participare nu respectă prezentul regulament, alte legi ale Uniunii
privind activitățile GECT sau dreptul intern privind
competențele membrului potențial sau că această participare
nu este motivată nici de interesul general, nici de interesul pentru
ordinea publică a statului membru respectiv. În acest caz, statul membru
expune motivele refuzului său sau propune modificările care trebuie
aduse convenției pentru a permite participarea membrului potențial.
Statul membru ia decizia în termen de șase
luni de la data primirii unei cereri în conformitate cu alineatul (2). În cazul
în care statul membru în cauză nu răspunde în termenul stabilit,
convenția se consideră a fi aprobată.
Atunci când adoptă o decizie cu privire la
participarea membrului potențial la GECT, statele membre pot aplica
propriile norme de drept intern.”
(b)     Se introduce următorul alineat (3a):
„3a.    În cazul unei GECT cu membri
potențiali din țări terțe sau teritorii de peste mări,
statul membru în care va fi situat sediul propus al GECT se asigură
că condițiile stabilite la articolul 3a sunt îndeplinite și
că țara terță sau statul membru în conformitate cu dreptul
căruia este stabilit un teritoriu de peste mări au aprobat
participarea membrului potențial în conformitate cu procedurile și
condițiile echivalente celor prevăzute în prezentul regulament, sau
în conformitate cu un acord încheiat între cel puțin un stat membru în
conformitate cu dreptul căruia este stabilit un membru potențial
și o astfel de țară terță sau teritoriu de peste
mări. Alineatul (3) din prezentul articol se aplică.”
(c)      Alineatele (5) și (6) se înlocuiesc
cu următorul text:
„5.     Membrii aprobă convenția
prevăzută la articolul 8 asigurând coerența cu aprobarea sau
modificările sugerate de către statele membre în conformitate cu
alineatul (3) din prezentul articol.
6.       Orice modificare adusă
convenției sau a statutelor trebuie să fie notificată de
către GECT statelor membre în conformitate cu dreptul cărora sunt
stabiliți membrii acesteia.
Orice modificare adusă convenției
trebuie să fie aprobată de statele membre în conformitate cu
procedura stabilită la prezentul articol.
Cu toate acestea, în caz de aderare la o GECT
existentă a unui nou membru dintr-un stat membru care a aprobat deja
convenția, această aderare este aprobată doar de statul membru
în conformitate cu dreptul căruia este stabilit noul membru. Alineatul (3)
din prezentul articol se aplică.”
În cazul aderării unui nou membru dintr-o
țară terță sau teritoriu de peste mări la o GECT
existentă, aderarea trebuie aprobată de către toate statele
membre care au aprobat deja convenția. Alineatul (3a) din prezentul
articol se aplică.”
(6)          Articolul 5 se înlocuiește
cu următorul text:
„Articolul
5
Dobândirea personalității juridice și publicarea în Jurnalul
Oficial
1.       Convenția și statutele și
orice modificare ulterioară a acestora sunt înregistrate și/sau
publicate în conformitate cu dreptul intern aplicabil în statul membru în care
GECT-ul în cauză își are sediul. GECT dobândește personalitate
juridică la data înregistrării sau a publicării, în funcție
de cea care are loc mai întâi. Membrii informează statele membre în
cauză, Comisia și Comitetul Regiunilor cu privire la înregistrarea
sau publicarea convenției.
2.       GECT se asigură că, în termen
de zece zile lucrătoare de la înregistrarea sau publicarea
convenției, o cerere este transmisă Comisie în conformitate cu
modelul care figurează în anexa la prezentul regulament. Comisia transmite
apoi această cerere Oficiului pentru Publicaţii al Uniunii
Europene în scopul publicării unui aviz în seria C a Jurnalului
Oficial al Uniunii Europene în care se anunță crearea GECT, incluzând
informațiile stabilite în anexa la prezentul regulament. ”
(7)          La articolul 6, alineatul (4) se
înlocuiește cu următorul text:
„4.     Fără a aduce atingere
dispozițiilor alineatelor (1), (2) și (3), în cazul în care misiunea
GECT prevăzută la articolul 7 alineatul (3) acoperă
acțiunile cofinanțate de Uniune, se aplică legislația
pertinentă în materie de control a fondurilor respective.”
(8)          Articolul 7 se modifică
după cum urmează:
(a)      Alineatele (2) și (3) se înlocuiesc
cu următorul text:
„2.     GECT acționează în cadrul
misiunilor care îi sunt încredințate, care trebuie să fie facilitarea
și promovarea cooperării teritoriale cu scopul de a consolida
coeziunea economică, socială și teritorială și care
sunt determinate de membrii săi, înțelegându-se că toate trebuie
să țină de competența a cel puțin un membru din
fiecare stat membru reprezentat în această GECT în temeiul dreptului
său intern.
3.       GECT poate realiza alte acțiuni
specifice de cooperare teritorială între membrii săi și în
cadrul obiectivului prevăzut la articolul 1 alineatul (2), cu sau
fără sprijin financiar din partea Uniunii.
În mod specific, misiunile unei GECT pot viza
punerea în practică a programelor de cooperare sau părți ale
acestora sau a operațiunilor susținute de către Uniune prin
intermediul Fondului European de Dezvoltare Regională, Fondul Social
European și/sau Fondului de Coeziune.
Statele membre pot limita acțiunile pe care
GECT-urile le pot desfășura fără sprijin financiar din
partea Uniunii. Cu toate acestea, statele membre nu exclud acele acțiuni
care fac obiectul priorităților de investiții, în temeiul
politicii de coeziune a Uniunii, astfel cum au fost adoptate pentru perioada
2014-2020.”
(b)     La alineatul (4) se adaugă
următorul paragraf:
„Cu toate acestea, adunarea la care se face
referire la articolul 10 alineatul (1) litera (a) a unei GECT poate defini
termenii și condițiile de utilizare a unui element de
infrastructură gestionat de GECT, inclusiv tarifele și onorariile
care trebuie plătite de utilizatori.”
(9)          La articolul 8, alineatul (2) se
înlocuiește cu următorul text:
„2.     Convenția precizează:
(a)
denumirea GECT și sediul acesteia;
(b)
aria teritorială pe care GECT își poate
desfășura misiunea;
(c)
obiectivul și misiunile GECT;
(d)
durata acesteia și condițiile pentru
dizolvarea acesteia;
(e)
lista membrilor acesteia;
(f)
dreptul specific intern sau al Uniunii aplicabil
pentru interpretarea și aplicarea convenției;
(g)
modalitățile de implicare a membrilor din
țări terțe sau teritorii de peste mări, după caz;
(h)
dreptul specific intern sau al Uniunii aplicabil
activităților sale, acesta din urmă putând fi legislația
statului în care organele statutare își exercită competențele
sau în care EGTC își desfășoară activitățile;
(i)
normele aplicabile personalului GETC, precum
și principiile care guvernează modalitățile privind
gestionarea personalului și procedurile de recrutare;
(j)
în cazul unei GECT cu răspundere
limitată, modalitățile în materie de responsabilitate a
membrilor în conformitate cu articolul 12 alineatul (3);
(k)
modalitățile corespunzătoare pentru
recunoașterea reciprocă, inclusiv pentru controlul financiar al
gestionării fondurilor publice; și
(l)
procedurile de modificare a convenției,
inclusiv respectarea obligațiilor menționate la articolele 4 și
5.
Cu toate acestea, în cazul în care o GECT
gestionează doar un program de cooperare sau o parte a acestuia în cadrul
politicii de coeziune a Uniunii Europene sau în cazul în care o GECT se
referă la cooperare sau rețele interregionale, informațiile
menționate la litera (b) nu sunt necesare.
Următoarele norme se aplică personalului
GECT, astfel cum se prevede la punctul (i),
(m)
cele din statul membru în care GECT își are
sediul;
(n)
cele ale statului membru în care personalul GECT
este situat în mod real; sau
(o)
cele ale statului membru al cărui resortisant
este agentul.
Pentru a permite un tratament egal pentru
toți membrii personalului care lucrează în aceeași locație,
legile și normele naționale, fie că sunt de drept public sau
privat, pot face obiectul unor norme ad hoc suplimentare stabilite de
către GECT.”
(10)        La articolul 9, alineatul (2) se
înlocuiește cu următorul text:
„2.     Statutele cuprind cel puțin
următoarele informații:
(p)
modalitățile de funcționare a
organelor de conducere ale GECT și competențele lor, precum și
numărul de reprezentanți ai membrilor în organele de conducere în
cauză;
(q)
procedurile decizionale ale GECT;
(r)
limba sau limbile de lucru;
(s)
modalitățile pentru funcționarea
acesteia;
(t)
modalitățile specifice privind
gestionarea personalului și procedurile de recrutare;
(u)
modalitățile pentru contribuțiile
financiare ale membrilor;
(v)
normele bugetare și contabile aplicabile
privind fiecare dintre membrii GECT cu privire la aceasta din urmă;
(w)
desemnarea unui auditor extern independent al conturilor
GECT;
(x)
modalitățile în materie de
responsabilitate a membrilor în conformitate cu articolul 12 alineatul (2);
și
(y)
procedurile de modificare a statutelor, inclusiv
respectarea obligațiilor menționate la articolele 4 și 5.”
(11)        La articolul 11, alineatul (2) se
înlocuiește cu următorul text:
„2.     Stabilirea conturilor GECT, după caz,
a raportului anual care le însoțește, precum și controlul
și publicarea acestor conturi, sunt reglementate de legea statului membru
în care GECT își are sediul.”
(12)        Articolul 12 se modifică
după cum urmează:
(a)      La alineatul (1) se adaugă
următorul paragraf:
„GECT răspunde pentru toate datoriile sale”.
(b)     Alineatul (2) se înlocuiește cu
următorul text:
„2. Fără a aduce atingere alineatului
(3), în măsura în care activele unei GECT sunt insuficiente pentru
onorarea angajamentelor, membrii săi răspund pentru datoriile GECT,
indiferent de natura lor, partea fiecărui membru fiind stabilită
proporțional cu contribuția sa financiară. Modalitățile
contribuțiilor financiare sunt stabilite în statute.
Statutul poate să prevadă
răspunderea membrilor, după ce au încetat să mai fie membri ai
GECT, pentru obligații rezultate din activitățile GECT realizate
pe perioada în care aveau statut de membri.
2a.     În cazul în care răspunderea a cel
puțin unui membru al GECT este limitată sau exclusă prin dreptul
în baza căruia aceasta este stabilită, ceilalți membri își
pot limita, de asemenea, răspunderea în convenție.
Denumirea GECT ai cărei membri au
răspundere limitată cuprinde termenul „limitată”.
Cerința privind publicitatea convenției,
a statutelor și a conturilor unei GECT ai cărei membri au
răspundere limitată este cel puțin egală cu cele necesare
pentru alte entități juridice ai căror membri au o
răspundere limitată, stabilită în conformitate cu dreptul
statului membru în care această GECT își are sediul.
În cazul unei GECT ai cărei membri au
răspundere limitată, statele membre pot solicita ca GECT să
subscrie asigurările corespunzătoare pentru a acoperi riscurile
specifice activităților GECT.”
(13)        La articolul 15 alineatul (2), primul
paragraf se înlocuiește cu următorul text:
„2.     Cu excepția unei dispoziții
contrare în prezentul regulament, litigiilor în care este implicată GECT
li se aplică dreptul Uniunii cu privire la jurisdicție. În toate
cazurile care nu sunt prevăzute de dreptul Uniunii, instanțele
judecătorești competente pentru soluționarea litigiilor sunt
instanțele judecătorești din statul membru în care GECT își
are sediul.”
(14)        La articolul 16, alineatul (1) se
înlocuiește cu următorul text:
„1.     Statele membre adoptă
dispozițiile corespunzătoare pentru a garanta aplicarea efectivă
a prezentului regulament.
Atunci când dreptul său intern prevede acest
lucru, un stat membru poate stabili o listă detaliată a misiunilor pe
care membrii unei GECT stabilit în conformitate cu legislația sa, le
desfășoară deja, în ceea ce privește cooperarea
teritorială în sensul articolului 3 alineatul (1) în statul membru
menționat anterior.
Statul membru informează Comisia cu privire
la orice dispoziție adoptată în conformitate cu prezentul articol
și prezintă aceste dispoziții sau modificări ale acestora.
Comisia va informa apoi celelalte state membre și Comitetul Regiunilor
prin transmiterea dispozițiilor.”
(15)        Articolul 17 se înlocuiește
cu următorul text:
„Până la jumătatea anului 2018, Comisia
prezintă Parlamentului European, Consiliului și Comitetului
Regiunilor un raport de evaluare privind aplicarea, eficacitatea,
eficiență, relevanța, valoarea adăugată europeană
și posibilitățile de simplificare ale prezentul regulament.
Rapoartele de evaluare se bazează pe
indicatori adoptați de Comisie prin intermediul actelor delegate în
conformitate cu articolul 18.”
(16)        Se adaugă următorul articol
18:
„Articolul
18
Exercitarea delegării
1.       Competența de a adopta acte delegate
este conferită Comisiei în temeiul condițiilor prevăzute în
prezentul articol.
2.       Delegările de competențe
menționate în prezentul regulament sunt acordate pentru o perioadă de
timp nedeterminată de la data intrării în vigoare a prezentului
regulament.
3.       Delegările de competențe
menționate la articolul 17 pot fi revocate în orice moment de Parlamentul
European sau de Consiliu.
Decizia de revocare anulează dreptul de
delegare a competenței specificate în decizia respectivă. Decizia
respectivă intră în vigoare în ziua următoare publicării
sale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată
ulterioară specificată în aceasta. Decizia respectivă nu aduce
atingere valabilității actelor delegate deja în vigoare.
4.       De îndată ce adoptă un act
delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și
Consiliului.
5.       Actele delegate intră în vigoare
doar dacă Parlamentul European sau Consiliul nu formulează
obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea actului respectiv
Parlamentului European sau Consiliului sau dacă, înainte de expirarea
perioadei în cauză, atât Parlamentul European, cât și Consiliul au
informat Comisia că nu vor prezenta obiecțiuni. Acest termen se
prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European
sau a Consiliului.
Dacă la expirarea acestui termen nici
Parlamentul European și nici Consiliul nu au prezentat obiecții
față de actul delegat, acesta se publică în Jurnalul Oficial al
Uniunii Europene și intră în vigoare la data prevăzută în
actul respectiv.
Actul delegat poate fi publicat în Jurnalul
Oficial al Uniunii Europene și poate intra în vigoare înainte de expirarea
perioadei respective dacă atât Parlamentul European, cât și Consiliul
au informat Comisia în legătură cu intenția lor de a nu prezenta
obiecții.
În cazul în care Parlamentul European sau
Consiliul se opune actului delegat, acesta nu intră în vigoare.
Instituția care prezintă obiecții față de actul
delegat indică motivele acestora.”
Articolul 2
Dispoziție tranzitorie
1.
GECT-urile stabilite înainte de intrarea în vigoare
a prezentului regulament nu sunt obligate să își pună în
conformitate convenția și statutele cu dispozițiile prezentului
regulament, astfel cum a fost modificat.
2.
GECT-urile pentru care a fost deschisă o
procedură în temeiul articolul 4 înainte de data aplicării
prezentului regulament și pentru care doar înregistrarea și/sau
publicarea în conformitate cu articolul 5 este în așteptare, sunt
înregistrate și/sau publicate în conformitate cu dispozițiile
Regulamentului (CE) nr. 1082/2006 înainte de modificarea acestuia.
3.
GECT-urile pentru care a fost deschisă o
procedură în temeiul articolul 4 cu mai mult de șase luni înainte de
data aplicării prezentului regulament trebuie să fie aprobate în
conformitate cu dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1082/2006 înainte de
modificarea acestuia.
4.
Alte GECT-uri decât cele prevăzute la
alineatele (2) și (3) pentru care a fost deschisă o procedură în
temeiul articolul 4 înainte de data aplicării prezentului regulament
trebuie să fie aprobate în conformitate cu dispozițiile
Regulamentului (CE) nr. 1082/2006, astfel cum a fost modificat prin prezentul
regulament.
Articolul 3
Intrarea în vigoare
Prezentul regulament intră în vigoare
după data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Se aplică de la [Please Publications Office fill in with the date of
six months from the date of the entry into force].
Statele membre
prezintă modificările necesare ale dispozițiilor naționale
adoptate în conformitate cu articolul 16 alineatul (1) din Regulamentul (CE)
nr. 1082/2006 cel târziu la […] [[Please Publications Office fill in with the date of six months from
the date of the entry into force].
Articolul 4
Prezentul regulament este obligatoriu
în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la
Pentru Parlamentul European,                     Pentru
Consiliu,
Preşedintele                                                   Preşedintele
ANEXĂ
Model
pentru informațiile care trebuie prezentate în conformitate cu articolul 5
alineatul (2)
STABILIREA
UNEI GRUPĂRI EUROPENE DE
COOPERARE TERITORIALĂ (GECT)
Regulamentul (CE) nr. 1082/2006 al Parlamentului
European și al Consiliului din 5 iulie 2006
(JO L 210, 31.7.2006, p. 219)
Denumirea unei
GECT ai cărei membri au răspundere limitată cuprinde termenul
„limitată” [articolul 12 alineatul (2)]
Asteriscul *
indică câmpurile obligatorii.
1.1) Denumire, adresă și punct(e) de contact
 Denumirea înregistrată*:
 Sediul*:
 Localitatea*:   || Cod poștal: || Țara*:
 Punct(e) de contact: În atenția: || Telefon:
 E-mail:   || Fax:
 Adresă (adrese) internet (după caz)
I.2)
DURATA GRUPĂRII*:
 Durata grupării:  perioadă nedeterminată  până la: // (zz/ll/aaaa)
 Data înregistrării/publicării: // (zz/ll/aaaa)
ii. OBIECTIVE*
 ________________________________________________________________________________________ ________________________________________________________________________________________ ________________________________________________________________________________________ ________________________________________________________________________________________ ________________________________________________________________________________________ ________________________________________________________________________________________ ________________________________________________________________________________________ ________________________________________________________________________________________ ________________________________________________________________________________________ ________________________________________________________________________________________ ________________________________________________________________________________________ ________________________________________________________________________________________ ________________________________________________________________________________________ cod NUTS  cod NUTS  cod NUTS  cod NUTS
III. DETALII SUPLIMENTARE PRIVIND DENUMIREA GRUPĂRII (după caz)
 Denumire în (vă rugăm să indicați o versiune națională corespunzătoare)   BE         BG     CZ     DK    DE    EE     IE      EL     ES    FR      IT       CY      LV      LT                                                              LU           HU     MT    NL    AT    PL      PT   RO    SI     SK    FI              SE           UK          Altele: _____                                                                      Denumirea completă (după caz):__________________________________________________________________ Denumirea abreviată (după caz):__________________________________________________________________
Utilizați
secțiunea III de câte ori este necesar----------------------------------
IV. Membri*
 IV. 1) Numărul total de membri ai grupării *:
 IV.2) Informații privind membrii*
 Denumirea oficială*:
 Adresă poștală:
 Localitate:   || Cod poștal: || Țara*:
 Punct(e) de contact: În atenția: || Telefon:
 E-mail:     || Fax:
 Adresă (adrese) internet (după caz)
 Tip de membru *:  Stat membru  Autoritate națională  Autoritate regională  Autoritate locală  Organism de drept public  Întreprindere publică Grupare de: ·               Stat membru (state membre)      Total:* ·               Autoritate (autorități) națională(naționale)     Total:* ·               Autoritate (autorități) regională(regionale)         Total:* ·               Autoritate (autorități) locală(locale)      Total:* ·               Organism (e) de drept public              Total:* ·               Întreprindere(i) publică(publice) Total:*  Țară terță sau teritoriu de peste mări
Utilizați secțiunea IV.2 de câte ori este
necesar----------------------------------
V. Informații suplimentare (după
caz)
 ________________________________________________________________________________________ ________________________________________________________________________________________ ________________________________________________________________________________________ ________________________________________________________________________________________ ________________________________________________________________________________________ ________________________________________________________________________________________ ________________________________________________________________________________________ ________________________________________________________________________________________ ________________________________________________________________________________________ ________________________________________________________________________________________ ________________________________________________________________________________________ ________________________________________________________________________________________ ________________________________________________________________________________________ ________________________________________________________________________________________ ________________________________________________________________________________________ ________________________________________________________________________________________
VI.
Data expedierii prezentului anunț: // (zz/ll/aaaa)
[1]               Raport al
Comisiei către Parlamentul European și către Consiliu: Aplicarea
Regulamentului (CE) nr. 1082/2006 privind o grupare europeană de cooperare
teritorială (GECT), COM (2011) 462 final, 29.7.2011.
[2]               http://portal.cor.europa.eu/egtc/en-US/Pages/welcome.aspx

[3]               Rezultate
publicate în Concluziile Comitetului Regiunilor cu privire la consultarea
comună – revizuirea Regulamentului (CE) nr. 1082/2006 privind o grupare
europeană de cooperare teritorială, Comitetul Regiunilor, 2010 , http://www.cor.europa.eu/COR_cms/ui/ViewDocument.aspx?contentid=366960dd-3c03-4efa-9230-665455fa6bb5
[4]               Avizul
din proprie inițiativă al Comitetului Regiunilor privind noile
perspective de revizuire a Regulamentului privind GECT-urile (CdR 100/2010fin),
raportor: Alberto Núnez Feijóo.
[5]               Articolul
14 alineatul (3) din Regulamentul (CE) al Consiliului privind cadrul juridic
comunitar aplicabil unui consorțiu pentru o infrastructură
europeană de cercetare (ERIC) (JO L 206, 8.8.2009, p.1): „În cazul în
care răspunderea financiară a membrilor săi nu este
nelimitată, ERIC subscrie asigurările corespunzătoare pentru a
acoperi riscurile specifice construirii și funcționării
infrastructurii.”
[6]               JO C , ,
p. .
[7]               JO C , ,
p. .
[8]               JO L 210,
31.7.2006, p. 19.
[9]               COM(2011)
462 final.
[10]             JO L 134,
30.4.2004, p. 114.
[11]             JO L 134, 30.4.2004, p. 1.
[12]             Protocolul
nr. 3 la Convenția-cadru europeană privind cooperarea
transfrontalieră a colectivităților sau autorităților
teritoriale privind grupările euroregionale de cooperare (GEC), deschis
pentru semnare la 16 noiembrie 2009.
[13]             JO L 200,
7.6.2004, p. 1.
[14]             JO L 134,
30.4.2004, p. 1.
[15]             JO L 134,
30.4.2004, p. 114.


				|

		52011PC0888

			Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI privind anumite măsuri aplicabile țărilor care permit pescuitul nedurabil, în scopul conservării stocurilor de pește /* COM/2011/0888 final - 2011/0434 (COD) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
1.           CONTEXTUL PROPUNERII
Convenția ONU asupra dreptului mării[1], precum și Acordul
Organizației Națiunilor Unite privind stocurile de pește[2] impune statelor de coastă
și statelor ale căror flote pescuiesc în zonele adiacente din largul mării
populații transzonale de pești și stocuri de pești mari
migratori, precum și stocuri aflate în zonele adiacente zonelor economice
exclusive să coopereze în gestionarea responsabilă a acestor stocuri
în vederea asigurării durabilității lor pe termen lung, fie prin
consultări directe între ele sau prin intermediul organizațiilor
regionale de gestionare a pescuitului (ORGP) relevante.
Adesea, este dificil să se ajungă la
un acord privind gestionarea populațiilor transzonale și a stocurilor
de pești mari migratori, iar acest lucru necesită o voință
reală de a coopera a tuturor statelor în cauză. Adoptarea de
măsuri unilaterale de către anumite state care nu își
manifestă bunăvoința de a depune eforturi în vederea
aplicării măsurilor convenite poate duce la o reducere
considerabilă a stocurilor de pește în cauză, chiar dacă
alte state se angajează în moderarea activităților lor de
pescuit.
Fiind o piață profitabilă de
destinație pentru produsele pescărești, UE are o
responsabilitate deosebită în a se asigura de faptul că se
respectă obligația de cooperare menționată anterior. Prin
urmare, pentru a descuraja pescuitul nedurabil, este necesar să se
pună la dispoziția UE mijloacele prin care să adopte măsuri
eficiente împotriva statelor care nu au cooperat cu bună
credință la adoptarea măsurilor de gestionare convenite sau care
sunt responsabile de măsuri și practici care au condus la o
supraexploatare a resurselor. Prezenta propunere are drept scop să
stabilească un mecanism rapid și eficient care să permită
utilizarea măsurilor comerciale și a altor tipuri de măsuri în
situații precum cele descrise mai sus. Aceste măsuri ar avea ca scop
promovarea cooperării între statele în cauză pentru adoptarea de
măsuri corespunzătoare și, dacă este posibil, acceptate de
comun acord pentru conservarea stocurilor în cauză, astfel încât să
se garanteze utilizarea optimă a stocurilor respective.
2.           REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU
PĂRȚILE INTERESATE ȘI EVALUĂRILE IMPACTULUI
Consultările anuale cu statele de
coastă din afara UE asupra gestionării stocurilor de pește de
interes comun oferă o ocazie părților interesate să se
consulte cu privire la modul în care trebuie reacționat în cazul în care o
anumită țară terță nu cooperează. În general,
părțile interesate solicită Comisiei adoptarea de
restricții comerciale și alte tipuri de măsuri ca mijloace de a
exercita presiune asupra țărilor respective, astfel încât acestea
să fie de acord să participe la o negociere semnificativă
și să găsească o soluție echitabilă care să
garanteze durabilitatea stocurilor de interes comun.
Pregătirea unei evaluări a
impactului pentru această propunere a fost precedată de o consultare
axată pe utilizarea măsurilor comerciale și a altor tipuri de
măsuri ca mijloc de a determina o reducere în intensitate a activităților
de pescuit desfășurate de țări terțe care permit
pescuitul nedurabil. Majoritatea părților interesate, cu unica
eventuală excepție reprezentată de industria prelucrătoare,
au fost în mod cert în favoarea adoptării măsurilor comerciale
și a altor tipuri de măsuri.
A fost efectuată o evaluare a impactului
pentru această propunere, iar rezumatul acesteia însoțește
prezenta propunere. Mai precis, evaluarea impactului a analizat efectele
economice, sociale și de mediu ale măsurilor care merg de la „opțiunea
zero” până la interzicerea totală a importurilor de pește
și produse pescărești din stocurile în cauză și
cuprinde atât măsuri care ar putea depăși contextul comercial,
cât și abordări non-legislative. Concluzia evaluării impactului
a fost că ar fi pertinent să se pună la dispoziția UE un
instrument care să permită adoptarea rapidă de măsuri
referitoare, în cea mai mare parte, la comerț. Măsurile ar urma
să fie luate împotriva țărilor care permit activități
de pescuit desfășurate într-un mod nedurabil și care
amenință conservarea stocurilor de pește. Indicații privind
forma și conținutul posibile ale instrumentului au fost, de asemenea,
propuse în evaluarea impactului. În cursul elaborării măsurii, a devenit
clar că temeiul juridic ar trebui să fie articolul 43 alineatul (2)
și articolul 207 din TFUE, din moment ce obiectivul final al
regulamentului este de a promova conservarea stocurilor de pește, iar gama
de măsuri luate în considerare nu se limitează la cele referitoare la
comerț.
3.           ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII
Articolul 1 definește obiectivul
principal al regulamentului: stabilirea unei proceduri pentru luarea de
măsuri rentabile și echitabile în scopul promovării pescuitului
durabil.
Articolele 2 - 5 oferă o descriere a
țărilor care urmează să fie vizate de aceste măsuri
(țări care permit pescuitul nedurabil), diferitele tipuri de
măsuri care ar putea fi adoptate și condițiile care
determină unde și când ar putea fi adoptate aceste măsuri.
Articolul 4 prevede, în special, că măsurile trebuie să fie
adoptate sub formă de acte de punere în aplicare ale Comisiei (în general,
procedura de examinare ar urma să fie aplicabilă). În cazul în care
se menționează că măsurile trebuie să fie coerente cu
angajamentele internaționale ale UE, aceasta înseamnă că
măsurile respective trebuie să fie compatibile cu obligațiile UE
în temeiul acordului OMC, în special în ceea ce privește restricțiile
comerciale.
Articolul 6 definește anumite etape ale
procesului care trebuie întreprinse înainte de adoptarea măsurilor cu
privire la țările care permit pescuitul nedurabil. Aceste demersuri
ar trebui să permită țărilor în cauză să fie
audiate și le oferă acestora posibilitatea de a-și rectifica
acțiunile lor. Articolul 7 stabilește perioada de aplicare a
măsurilor, sub rezerva adoptării de măsuri corective de
către țările în cauză.
Articolul 8 definește comitetul care va
asista Comisia la punerea în aplicare a regulamentului.
Intrarea în vigoare a prezentului regulament
la douăzeci de zile de la data publicării este stabilită la
articolul 9.
4.           IMPLICAȚIILE BUGETARE
Nu există implicații bugetare.
2011/0434 (COD)
Propunere de
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN
ŞI AL CONSILIULUI
privind anumite măsuri aplicabile
țărilor care permit pescuitul nedurabil, în scopul conservării
stocurilor de pește
PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 43 alineatul (2)
și articolul 207,
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
având în vedere avizul Comitetului Economic
și Social European[3],
hotărând în conformitate cu procedura
legislativă ordinară,
întrucât:
(1)
În conformitate cu Convenția Organizației
Națiunilor Unite asupra dreptului mării din 10 decembrie 1982
(denumită în continuare „UNCLOS”) și cu Acordul de punere în aplicare
a dispozițiilor Convenției Organizației Națiunilor Unite
asupra dreptului mării din 10 decembrie 1982 referitoare la conservarea
și gestionarea populațiilor transzonale și a stocurilor de
pești mari migratori din 4 decembrie 1995 (denumit în continuare „Acordul
ONU privind stocurile de pește”), gestionarea anumitor populații
transzonale și stocuri de pești mari migratori necesită
cooperarea tuturor țărilor ale căror flote exploatează
stocurile respective. Această cooperare poate fi stabilită în cadrul
organizațiilor regionale de gestionare a pescuitului (ORGP) sau, acolo
unde ORGP nu au nicio competență privind stocul în cauză, prin
intermediul unor înțelegeri ad-hoc între țările care au un
interes cu privire la sectorul pescuitului.
(2)
În cazul în care țările terțe care
au un interes cu privire la activitățile de pescuit care implică
stocurile de interes comun pentru țările respective și pentru
Uniune desfășoară, fără să țină seama
în mod corespunzător de practicile de pescuit existente și/sau de
drepturile, obligațiile și interesele Uniunii și ale celorlalte
state, activități de pescuit care pun în pericol durabilitatea
stocului, necooperând cu Uniunea în gestionarea acestuia, trebuie adoptate
măsuri speciale pentru a încuraja contribuția țărilor
respective la conservarea acestui stoc.
(3)
Stocurile de pește trebuie considerate în
stare durabilă atunci când sunt menținute constant la sau peste
nivelurile care permit obținerea unei producții maxime durabile,
așa cum se menționează la articolul 61 alineatul (3) și la
articolul 119 alineatul (1) din UNCLOS, precum și la articolul 5 litera
(b) din Acordul ONU privind stocurile de pește.
(4)
Este necesar să se definească
condițiile în care o țară poate fi considerată ca
permițând pescuitul nedurabil și poate fi supusă măsurilor
prevăzute în prezentul regulament, inclusiv procesul de acordare, pentru
țările în cauză, a dreptului de a fi audiate și a
oportunității de a adopta acțiuni corective.
(5)
În plus, este necesar să se definească tipul
de măsuri care pot fi luate cu privire la țările care permit
pescuitul nedurabil și să se stabilească condițiile
generale pentru adoptarea unor astfel de măsuri astfel încât acestea
să se bazeze pe criterii obiective, să fie echitabile, eficiente din
punct de vedere al costurilor și compatibile cu dreptul
internațional, în special cu Acordul de instituire a Organizației
Mondiale a Comerțului.
(6)
Aceste măsuri trebuie să
urmărească eliminarea stimulentelor pentru flotele aparținând
țării care permite pescuitul nedurabil din stocurile de interes
comun. De exemplu, acest lucru se poate obține prin restricționarea
importurilor de produse din pește capturat de navele care pescuiesc
dintr-un stoc de interes comun aflat sub responsabilitatea unei țări
care permite pescuitul nedurabil, prin limitarea furnizării de servicii
portuare către aceste nave sau prin evitarea ca navele sau echipamentele
de pescuit ale Uniunii să fie utilizate pentru pescuitul din stocul de
interes comun aflat sub responsabilitatea țării care permite
pescuitul nedurabil.
(7)
Pentru a garanta eficiența și
coerența acțiunii Uniunii în vederea conservării stocurilor de
pește, este important ca măsurile prevăzute în Regulamentul (CE)
nr. 1005/2008 din 29 septembrie 2008 de instituire a unui sistem comunitar
pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal,
nedeclarat și nereglementat[4]
să fie luate în considerare.
(8)
Este necesar ca adoptarea unor astfel de
măsuri să fie precedată de o evaluare a efectelor de mediu,
comerciale, economice și sociale preconizate ale acestor măsuri.
(9)
Măsurile adoptate în temeiul prezentului
regulament trebuie să nu se mai aplice în cazul în care țara care
permite pescuitul nedurabil a adoptat măsurile necesare pentru a contribui
la conservarea stocului de interes comun.
(10)
Pentru a se asigura condiții uniforme de
punere în aplicare a prezentului regulament, trebuie să se confere
Comisiei competențe de executare. Aceste competențe trebuie
exercitate prin acte de punere în aplicare care să prevadă procedura
de examinare în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din
Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al
Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și
principiilor generale privind mecanismele de control de către statele
membre al exercitării competențelor de executare de către
Comisie[5].
Cu toate acestea, din motive de urgență, deciziile privind încetarea
aplicării măsurilor trebuie adoptate ca acte de punere în aplicare cu
aplicabilitate imediată în conformitate cu articolul 8 din regulamentul
menționat.
(11)
Comisia trebuie să adopte acte de punere în
aplicare cu aplicabilitate imediată atunci când există motive de
maximă urgență care impun acest lucru, în cazuri justificate în
mod corespunzător, referitoare la încetarea aplicării măsurilor
adoptate în temeiul prezentului regulament,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Obiect și domeniu de aplicare
1.
Prezentul regulament stabilește cadrul pentru
adoptarea anumitor măsuri cu privire la activitățile și
politicile legate de pescuit utilizate de către țările
terțe, în scopul de a asigura durabilitatea pe termen lung a stocurilor de
pește de interes comun pentru Uniunea Europeană și
țările terțe respective.
2.
Măsurile adoptate în temeiul prezentului
regulament se pot aplica în toate cazurile în care este necesară
cooperarea cu Uniunea în ceea ce privește gestionarea comună a
stocurilor de interes comun, inclusiv în cazul în care cooperarea se
desfășoară în cadrul unei organizații regionale de
gestionare a pescuitului sau a unui organism similar.
Articolul 2
Definiții
În sensul prezentului regulament se
aplică următoarele definiții,
(a)
„stoc de interes comun” înseamnă un stoc de
pește care, datorită distribuției geografice, este accesibil
flotelor din statele membre și din țările terțe și a
cărui gestionare necesită cooperarea între aceste țări
terțe și Uniunea;
(b)
„specii asociate” înseamnă orice specii de
pește care se găsesc într-o zonă mixtă de pescuit
alături de un stoc de interes comun;
(c)
„zonă de pescuit mixtă” înseamnă o
zonă de pescuit în cazul căreia, în aria vizată de activitatea
de pescuit, sunt prezente mai multe specii care sunt susceptibile de a fi
capturate cu uneltele de pescuit;
(d)
„organizație regională de gestionare a
pescuitului” înseamnă o organizație subregională, regională
sau un organism competent similar, recunoscut în temeiul dreptului
internațional, care instituie măsuri de conservare și gestionare
a resurselor marine vii aflate în responsabilitatea sa, în virtutea convenției
sau a acordului prin care a fost instituit(ă);
(e)
„import” înseamnă introducerea peștelui
sau a produselor pescărești pe teritoriul Uniunii, inclusiv în scopul
transbordării în porturile de pe teritoriul acesteia;
(f)
„transbordare” înseamnă descărcarea în
totalitate sau parțial a cantității de pește sau produse
pescărești aflate la bordul unei nave de pescuit pe o altă
navă de pescuit;
(g)
„producție maximă durabilă”
înseamnă captura maximă care poate fi extrasă dintr-un stoc de
pește pe o perioadă nedeterminată
Articolul 3
Țări care permit pescuitul nedurabil
1.
O țară terță poate fi
identificată drept țară care permite pescuitul nedurabil atunci
când
(a)
nu cooperează cu Uniunea în gestionarea unui
stoc de interes comun în deplină conformitate cu dispozițiile
Convenției Organizației Națiunilor Unite asupra dreptului
mării și ale Acordului Organizației Națiunilor Unite pentru
punerea în aplicare a dispozițiilor Convenției Organizației
Națiunilor Unite asupra dreptului mării din 10 decembrie 1982
referitoare la conservarea și gestionarea populațiilor transzonale de
pești și a stocurilor de pești mari migratori din 4 august
1995, și
(b)
țara terță respectivă
(a)
nu a reușit să adopte nicio
măsură de gestionare a pescuitului, sau
(b)
a adoptat astfel de măsuri fără
să ia în considerare în mod corespunzător interesele, drepturile
și obligațiile celorlalți și inclusiv ale Uniunii Europene,
iar acele măsuri de gestionare a pescuitului conduc la
activități de pescuit care ar produce o scădere a stocului sub
nivelurile care permit obținerea unei producții maxime durabile,
atunci când sunt considerate alături de măsurile luate de Uniune, fie
în mod autonom, fie în colaborare cu alte țări.
2.
În sensul alineatului (1) litera (b) punctul (ii),
nivelurile care permit obținerea unei producții maxime durabile sunt
stabilite pe baza celei mai bune consultanțe științifice
disponibile.
Articolul 4
Măsuri care pot fi adoptate cu privire la țările care permit
pescuitul nedurabil
1.
Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte de
punere în aplicare, următoarele măsuri cu privire la țările
care permit pescuitul nedurabil:
(a)
să identifice țările care permit
pescuitul nedurabil;
(b)
să identifice, în cazul în care este necesar,
navele specifice sau flotele cărora să li se aplice anumite
măsuri;
(c)
să impună limitări cantitative la
importul în Uniune de pește și produse pescărești
obținute din sau care conțin pește provenit din stocul de
interes comun și care a fost capturat sub controlul țării care
permite pescuitul nedurabil;
(d)
să impună restricții cantitative la
importurile în Uniune de pește din orice specie asociată și de
produse pescărești obținute din sau care conțin astfel de
pește, atunci când acesta este capturat în cadrul unor
activități de pescuit care vizează stocul de interes comun sub
controlul țării care permite pescuitul nedurabil; într-un astfel de
caz, Comisia definește mijloacele adecvate pentru a stabili capturile care
se încadrează în domeniul de aplicare al măsurii;
(e)
să impună restricții asupra
utilizării porturilor Uniunii de către navele care arborează
pavilionul țării care permite pescuitul nedurabil și care
pescuiesc din stocul de interes comun, precum și de către navele care
transportă pește și produse pescărești provenite din
stocul de interes comun care a fost capturat fie de către navele care
arborează pavilionul țării care permite pescuitul nedurabil sau
de către navele autorizate de aceasta și care arborează un alt
pavilion; aceste restricții nu se aplică în cazuri de forță
majoră sau de avarie în sensul articolului 18 a UNCLOS (forță
majoră sau avarie) pentru servicii strict necesare în vederea remedierii
acestor situații;
(f)
să interzică achiziționarea de
către operatorii economici din Uniune a unei nave de pescuit care
arborează pavilionul unei țări care permite pescuitul nedurabil;
(g)
să interzică schimbarea pavilionului
navelor de pescuit care arborează pavilionul unui stat membru cu cel al
unei țări care permite pescuitul nedurabil;
(h)
să interzică statelor membre să
autorizeze încheierea de contracte de navlosire cu operatorii economici din
țări care permit pescuitul nedurabil;
(i)
să interzică exportul către
țări care permit pescuitul nedurabil de nave de pescuit care
arborează pavilionul unui stat membru sau de echipamente de pescuit
și de materiale necesare pentru pescuitul stocului de interes comun;
(j)
să interzică încheierea de acorduri
comerciale private între resortisanți ai unui stat membru și
țări care permit pescuitul nedurabil, pentru ca o navă de
pescuit care arborează pavilionul respectivului stat membru să
utilizeze posibilitățile de pescuit ale unor asemenea state;
(k)
să interzică operațiunile comune de
pescuit care implică nave de pescuit care arborează pavilionul unui
stat membru și nave de pescuit care arborează pavilionul unei
țări care permite pescuitul nedurabil;
2.
Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă
în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 8
alineatul (2).
Articolul 5
Cerințe generale privind măsurile adoptate în conformitate cu
prezentul regulament,
1.
Măsurile adoptate în conformitate cu prezentul
regulament:
(a)
se referă la conservarea stocului de interes
comun;
(b)
se aplică împreună cu restricții
privind pescuitul de către navele Uniunii sau privind producția sau
consumul în Uniune de pește și produse pescărești
obținute din sau care conțin pește din speciile pentru care au
fost adoptate măsuri în conformitate cu prezentul regulament. Aceste
restricții, în cazul speciilor asociate, se pot aplica numai atunci când
aceste specii sunt capturate în timp ce se desfășoară
activități de pescuit din stocul de interes comun.
(c)
trebuie să fie compatibile cu obligațiile
impuse de acordurile internaționale la care Uniunea este parte și cu
orice alte norme relevante ale dreptului internațional.
2.
Măsurile adoptate în conformitate cu prezentul
regulament trebuie să țină cont de măsurile deja adoptate
în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1005/2008.
3.
Măsurile adoptate în conformitate cu prezentul
regulament nu se aplică într-un mod care să constituie un mijloc de
discriminare arbitrară sau nejustificată între țări în care
predomină aceleași condiții sau o restricție mascată
impusă comerțului internațional.
4.
La adoptarea de măsuri în conformitate cu
prezentul regulament, Comisia evaluează efectele comerciale, de mediu,
economice și sociale ale acestor măsuri, atât pe termen scurt, cât
și pe termen lung, precum și sarcina administrativă
asociată implementării acestora.
5.
Măsurile adoptate în conformitate cu prezentul
regulament prevăd un sistem adecvat pentru punerea lor în aplicare de
către autoritățile competente.
Articolul 6
Proceduri anterioare adoptării măsurilor cu privire la
țările care permit pescuitul nedurabil
1.
În cazul în care consideră necesar să
adopte măsuri în temeiul articolului 4, Comisia notifică
țării în cauză intenția de a identifica țara
respectivă drept o țară care permite pescuitul nedurabil.
2.
Această notificare trebuie să
conțină informații privind motivele care au condus la
identificarea țării respective drept țară care permite
pescuitul nedurabil și să descrie posibilele măsuri care ar
putea fi luate în raport cu aceasta, în conformitate cu prezentul regulament.
3.
Înainte de adoptarea unor măsuri în temeiul
articolului 4, Comisia oferă țării terțe în cauză o
oportunitate rezonabilă de a răspunde la notificarea scrisă
și de a remedia situația.
Articolul 7
Perioada de aplicare a măsurilor cu privire la țările care
permit pescuitul nedurabil
1.
Măsurile adoptate în conformitate cu prezentul
regulament nu se mai aplică după adoptarea de către țara
care permite pescuitul nedurabil a măsurilor corective
corespunzătoare pentru gestionarea stocului de interes comun, care
(a)
au fost convenite în contextul unor consultări
cu Uniunea și, dacă este cazul, cu alte țări în cauză,
sau
(b)
nu subminează efectul măsurilor luate de
UE, fie în mod autonom, fie în colaborare cu alte țări, pentru
conservarea stocurilor de pește respective.
2.
Comisia stabilește, prin intermediul unor acte
de punere în aplicare, dacă au fost respectate condițiile
prevăzute la alineatul (1) și, dacă este necesar, decide cu
privire la încetarea aplicării măsurilor adoptate în temeiul
articolului 4. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în
conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 8
alineatul (2).
              Din motive imperioase de
urgență justificate corespunzător, legate de perturbări
economice sau sociale neprevăzute, Comisia adoptă acte de punere în
aplicare cu aplicabilitate imediată pentru a decide cu privire la
încetarea aplicării măsurilor adoptate în conformitate cu articolul
4. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu
procedura de examinare menționată la articolul 8 alineatul (3).
Articolul 8
Procedura comitetului
1.
Comisia este asistată de un comitet. Comitetul
respectiv este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.
2.
Atunci când se face trimitere la prezentul alineat,
se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.
În cazul în care avizul comitetului trebuie
obținut prin procedură scrisă, această procedură se
încheie fără rezultat dacă, înainte de expirarea termenului de
emitere a avizului, acest lucru este hotărât de președintele
comitetului sau solicitat de o majoritate simplă a membrilor comitetului.
3.
Atunci când se face trimitere la prezentul alineat,
se aplică articolul 8 coroborat cu articolul 5 din Regulamentul (UE) nr.
182/2011.
Articolul 9
Intrarea în vigoare
Prezentul regulament intră în vigoare în
a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al
Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu
în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles,
Pentru Parlamentul European                      Pentru
Consiliu
Președintele                                                  Președintele
[1]               Convenția Organizației Națiunilor Unite
asupra dreptului mării din 10 decembrie 1982
[2]               Acordul de punere în aplicare a dispozițiilor
Convenției Organizației Națiunilor Unite asupra dreptului
mării din 10 decembrie 1982 referitoare la conservarea și gestionarea
populațiilor transzonale și a stocurilor de pești mari migratori
din 4 august 1995
[3]               JO C , , p. .
[4]               JO L 286, 29.10.2008, p. 1.
[5]               JO L 55, 28.2.2011, p. 13.


|

52011PC0479

/* COM/2011/0479 final - 2011/0218 (COD) */  Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1967/2006 al Consiliului privind măsurile de gestionare pentru exploatarea durabilă a resurselor halieutice în Marea Mediterană

	EXPUNERE DE MOTIVE1. CONTEXTUL PROPUNERIITratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) face distincție între competențele delegate Comisiei de a adopta acte fără caracter legislativ și cu domeniu de aplicare general, care completează sau modifică anumite elemente neesențiale ale actului legislativ, astfel cum prevede articolul 290 alineatul (1) din TFUE (acte delegate), și competențele conferite Comisiei de a adopta condiții unitare de punere în aplicare a actelor obligatorii din punct de vedere juridic ale Uniunii, astfel cum prevede articolul 291 alineatul (2) din TFUE (acte de punere în aplicare).În contextul alinierii Regulamentului (CE) nr. 1967/2006 la noile norme din TFUE, competențele conferite în prezent Comisiei prin regulamentul respectiv au fost reclasificate în măsuri delegate și măsuri de punere în aplicare.În urma acestui exercițiu, a fost elaborat un proiect de propunere de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1967/2006.În temeiul articolului 290 din tratat, organul legislativ încredințează Comisiei sarcina de a completa sau de a modifica anumite elemente neesențiale din regulamentul în cauză.Comisia poate astfel adopta acte delegate pentru a acorda derogări de la unele dintre dispozițiile regulamentului respectiv atunci când o astfel de posibilitate este prevăzută în mod explicit și dacă sunt îndeplinite condițiile stricte stabilite prin regulamentul menționat (articolele 4 și 13). Comisia este împuternicită să adopte criteriile care trebuie aplicate pentru stabilirea și repartizarea rutelor pentru dispozitivele de atragere a peștilor (FAD) pentru pescuitul de corifenă în cadrul zonei de gestionare de 25 de mile din jurul Maltei (articolul 27). În mod similar, Comisia este împuternicită să adopte norme pentru specificațiile tehnice suplimentare referitoare la caracteristicile uneltelor de pescuit (anexa I secțiunea B punctul 3 și anexa II punctul 7), care se vor adăuga caracteristicilor existente ale uneltelor. În plus, Comisia adoptă acte delegate cu privire la modificările anexelor la regulamentul respectiv.2. REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII IMPACTULUINu au fost necesare nici consultarea părților interesate, nici evaluarea impactului.3. ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII-  Rezumatul acțiunii propuseIdentificarea competențelor delegate ale Comisiei prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 al Consiliului și stabilirea procedurii corespunzătoare de adoptare a acestor acte.-  Temeiul juridicArticolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.-  Principiul subsidiaritățiiPropunerea intră în sfera competenței exclusive a Uniunii Europene.-  Principiul proporționalitățiiPropunerea modifică măsuri existente deja în Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 al Consiliului, prin urmare nu este pus în discuție principiul proporționalității.-  Alegerea instrumentelorInstrumentul propus: Regulament al Parlamentului European și al Consiliului.Alte instrumente nu ar fi adecvate din următorul motiv: un regulament trebuie modificat printr-un alt regulament.4. IMPLICAȚIILE BUGETAREAceastă măsură nu presupune cheltuieli suplimentare pentru Uniune.2011/0218 (COD)Propunere deREGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUIde modificare a Regulamentului (CE) nr. 1967/2006 al Consiliului privind măsurile de gestionare pentru exploatarea durabilă a resurselor halieutice în Marea MediteranăPARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 43 alineatul (2),având în vedere propunerea Comisiei Europene,după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European,hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară,întrucât:1.  Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 al Consiliului[1] conferă Comisiei competențe în vederea punerii în aplicare a unor dispoziții din respectivul regulament.2.  Ca urmare a intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona, competențele conferite Comisiei în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1967/2006 trebuie aliniate la dispozițiile articolului 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.3.  În vederea aplicării unora dintre dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1967/2006, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din tratat ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește următoarele:4.  acordarea de derogări în cazul în care acestea sunt prevăzute în mod specific în regulamentul respectiv;5.  stabilirea criteriilor care trebuie aplicate pentru stabilirea și repartizarea rutelor pentru dispozitivele de atragere a peștilor (FAD) pentru pescuitul de corifenă în cadrul zonei de gestionare de 25 de mile din jurul Maltei;6.  adoptarea normelor pentru specificațiile tehnice suplimentare pentru panourile cu ochiuri pătrate care trebuie introduse în plase remorcate;7.  adoptarea specificațiilor tehnice care să limiteze dimensiunea maximă a parâmei superioare, a grandeei marginii de întinsură, a circumferinței sau a perimetrului traulelor, împreună cu numărul maxim de plase în traulele multiechipate şi8.  modificări ale anexelor la Regulamentul (CE) nr. 1967/2006.9.  Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure transmiterea simultană, promptă și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.10.  Din motive de claritate, referirea la solul submarin de iarbă de mare din specia Posidonia oceanica de la articolul 4 alineatul (5) ar trebui modificată.11.  Sunt necesare informații suplimentare de natură tehnică și științifică pentru a se ține seama în mod corespunzător de specificitățile pescuitului în Marea Mediterană, pentru a permite Comisiei să stabilească eventuale specificații tehnice care să limiteze dimensiunea maximă a traulelor și numărul maxim de plase în traulele multiechipate, după cum s-a menționat anterior.12.  Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 ar trebui modificat în consecință,ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:Articolul 1Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 se modifică după cum urmează:13.  La articolul 4 alineatul (5), teza introductivă se înlocuiește cu următorul text:„(5) Prin derogare de la alineatul (1) primul paragraf, Comisia poare autoriza, prin intermediul unor acte delegate adoptate în conformitate cu articolul 30a, pescuitul cu nave cu o lungime totală mai mică sau egală cu 12 metri și o putere a motorului mai mică sau egală cu 85 kW, cu plase de fund remorcate, întreprins în mod tradițional deasupra solului submarin de Posidonia oceanica , cu condiția ca:”14.  Articolul 13 se modifică după cum urmează:15.  alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:„(5) Statele membre pot solicita o derogare de la alineatele (1), (2) și (3). Comisia poate permite astfel de derogări, prin intermediul unor acte delegate adoptate în conformitate cu articolul 30a, cu condiția ca acestea să fie justificate prin caracteristici geografice speciale ale zonelor maritime în cauză, cum ar fi dimensiunea limitată a platformei continentale de-a lungul întregii linii de coastă a unui stat membru sau întinderea limitată a terenurilor de pescuit unde pot fi utilizate traule, în cazul în care activitățile de pescuit nu au un impact semnificativ asupra mediului marin și afectează un număr limitat de nave ale statului membru sau, după caz, ale altor state membre și cu condiția ca aceste activități de pescuit să nu poată fi întreprinse cu altă unealtă și să facă obiectul unui plan de gestionare menționat la articolele 18 sau 19. Statele membre furnizează justificări științifice și tehnice actualizate pentru astfel de derogări.”16.  alineatul (10) se înlocuiește cu următorul text:„(10) Sunt permise derogări de la alineatele (1) și (2), prin intermediul unor acte delegate adoptate în conformitate cu articolul 30a, pentru zonele de pescuit care beneficiază de o derogare în temeiul articolului 4 alineatul (5).”17.  La articolul 26 alineatul (3), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:„În cazul în care capacitatea globală de pescuit menționată la alineatul (2) litera (a) depășește capacitatea globală de pescuit a traulelor cu o lungime totală egală sau mai mică de 24 de metri și care au operat în zona de gestionare în perioada de referință 2000-2001 (denumită în continuare „capacitatea de pescuit de referință”), Comisia repartizează, prin intermediul unor acte delegate adoptate în conformitate cu articolul 30a, acest surplus de capacitate de pescuit disponibilă între statele membre, luând în considerare interesul statelor membre care solicită o autorizare.”18.  La articolul 27 alineatul (3), al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:„Comisia stabilește, prin intermediul unor acte delegate adoptate în conformitate cu articolul 30a, criteriile care trebuie aplicate pentru instituirea și repartizarea rutelor pentru FAD.”19.  Articolul 30 se înlocuiește cu următorul text:„Anexele se modifică prin intermediul unor acte delegate adoptate în conformitate cu articolul 30a”.20.  Se inserează următorul articol 30a:„ Articolul 30aExercitarea delegării de competențe(1) Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei sub rezerva respectării condițiilor prevăzute la prezentul articol.(2) Delegarea de competențe, menționată la articolul 4 alineatul (5), la articolul 13 alineatele (5) și (10), la articolul 26 alineatul (3) primul paragraf, la articolul 27 alineatul (3) al doilea paragraf, la articolul 30, la punctul 3 din anexa I secțiunea B și la punctul 7 din anexa II, este conferită pentru o perioadă de timp nedeterminată de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.(3) Delegarea de competențe, menționată la articolul 4 alineatul (5), la articolul 13 alineatele (5) și (10), la articolul 26 alineatul (3) primul paragraf, la articolul 27 alineatul (3) al doilea paragraf, la articolul 30, la punctul 3 din anexa I secțiunea B și la punctul 7 din anexa II, poate fi revocată în orice moment de Parlamentul European sau de Consiliu. Decizia de revocare pune capăt delegării competenței specificate în decizia respectivă. Aceasta intră în vigoare în ziua următoare datei publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în decizie. Decizia nu aduce atingere validității actelor delegate deja în vigoare.(4) Imediat ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.(5) Un act delegat adoptat în temeiul articolului 4 alineatul (5), al articolului 13 alineatele (5) și (10), al articolului 26 alineatul (3) primul paragraf, al articolului 27 alineatul (3) al doilea paragraf, al articolului 30, al punctului 3 din anexa I secțiunea B și al punctului 7 din anexa II intră în vigoare doar dacă Parlamentul European sau Consiliul nu a formulat nicio obiecție în termen de două luni de la comunicarea actului către Parlamentul European și Consiliu sau dacă, înainte de expirarea acestui termen, atât Parlamentul European, cât și Consiliul au informat Comisia că nu au obiecții. Acest termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.”21.  În anexa I secțiunea B, punctul 3 se înlocuiește cu următorul text:„3. Pot fi inserate panouri cu ochiuri pătrate în orice plasă remorcată și se plasează în fața oricărei guri a traulului sau la orice punct dintre partea frontală a oricărei guri a traulului și partea posterioară a sacului. Nu se obstrucționează în niciun fel prin elemente interne sau externe atașate. Se construiesc din plase fără noduri sau din plase construite cu noduri antialunecare și se introduc în așa fel încât ochiurile să rămână deschise complet pe toată durata pescuitului. Normele de aplicare pentru specificațiile tehnice suplimentare ale panourilor cu ochiuri pătrate se stabilesc prin intermediul unor acte delegate adoptate în conformitate cu articolul 30a.”22.  În anexa II, punctul 7 se înlocuiește cu următorul text:„7. Specificațiile tehnice care limitează dimensiunea maximă a parâmei superioare, a grandeei marginii de întinsură, a circumferinței sau perimetrului traulelor, împreună cu numărul maxim de plase în traulele multiechipate pot fi stabilite de Comisie prin intermediul unor acte delegate adoptate în conformitate cu articolul 30a.”Articolul 2Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.Adoptat la Bruxelles,Pentru Parlamentul European, Pentru Consiliu,Președintele Președintele [1] JO L 409, 30.12.2006, p. 11.