               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 25.8.2021
            COM(2021) 492 final
            2021/0279(NLE)
            Propunere de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul Consiliului de cooperare instituit prin Acordul de parteneriat și cooperare dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Azerbaidjan, pe de altă parte, cu privire la prelungirea priorităților parteneriatului UE-Azerbaidjan

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.Obiect

                  Prezenta propunere se referă la decizia de stabilire a poziției care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul Consiliului de cooperare instituit prin Acordul de parteneriat și cooperare dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Azerbaidjan, pe de altă parte („acordul”), pentru adoptarea Recomandării nr. XX/2020 privind prelungirea, pe perioada 2021-2027, a priorităților parteneriatului UEAzerbaidjan.

               2.Context

               2.1.Acordul

               Scopul acordului este de a oferi un cadru pentru dialogul politic și cooperarea dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Azerbaidjan, pe de altă parte („părțile”), în vederea dezvoltării relațiilor politice. Acordul a intrat în vigoare la 1 iulie 1999.

               2.2.Consiliul de cooperare

               Consiliul de cooperare examinează orice chestiune importantă apărută în cadrul acordului și orice altă chestiune bilaterală sau internațională de interes reciproc, în vederea realizării obiectivelor acordului. Consiliul de cooperare poate formula recomandări adecvate, de comun acord între părți. Consiliul de cooperare este compus din membri ai Consiliului Uniunii Europene și ai Comisiei Europene, pe de o parte, și din membri ai Guvernului Republicii Azerbaidjan, pe de altă parte. Consiliul de cooperare are propriul regulament de procedură.

               2.3.Actul Consiliului de cooperare

               Consiliul de cooperare ar trebui să adopte prin procedură scrisă o recomandare privind prelungirea, pe perioada 2021-2027, a priorităților parteneriatului (2018-2020) („actul”).

               3.Poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii

               Poziția care urmează să fie adoptată de Uniune în cadrul Consiliului de cooperare se bazează pe recomandarea anexată la prezenta decizie.

               Prioritățile parteneriatului continuă să îndeplinească obiectivele politicii europene de vecinătate revizuite, precum și obiectivele Parteneriatului estic. Prioritățile parteneriatului vor orienta programarea multianuală a cooperării financiare a UE cu Azerbaidjanul.

               Părțile au confirmat că prioritățile parteneriatului rămân o bază valabilă pentru dezvoltarea relațiilor lor, precum și a angajamentului lor deplin față de punerea în aplicare a acestor priorități.

               Prioritățile parteneriatului pentru perioada 2018-2020 constituie în continuare baza cooperării UE-Azerbaidjan pentru perioada 2021-2027.

               Prelungirea priorităților parteneriatului este în interesul Uniunii.

               4.Temei juridic

               4.1.Temeiul juridic procedural

               4.1.1.Principii

               Articolul 218 alineatul (9) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) prevede posibilitatea adoptării unor decizii de stabilire a pozițiilor care trebuie adoptate în numele Uniunii în cadrul unui organism creat printr-un acord, în cazul în care acest organism trebuie să adopte acte cu efecte juridice, cu excepția actelor care modifică sau completează cadrul instituțional al acordului.

               Noțiunea de „acte cu efecte juridice” include actele care au efecte juridice în temeiul dreptului internațional aplicabil organismului în cauză. De asemenea, sunt incluse instrumentele care nu au un caracter obligatoriu în temeiul dreptului internațional, dar care au vocația de a influența în mod decisiv conținutul reglementării adoptate de legiuitorul Uniunii
                  1
               .

               4.1.2.Aplicarea la cazul în discuție

               Consiliul de cooperare este un organism instituit prin acord.

               Actul pe care Consiliul de cooperare este invitat să îl adopte este un act cu efecte juridice. Actul poate influența în mod decisiv conținutul legislației UE, și anume programarea multianuală a cooperării financiare în temeiul cadrului unic de sprijin, deoarece articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 232/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2014 de instituire a unui instrument european de vecinătate
                  2
                prevede că în cazul țărilor pentru care există documentele prevăzute la articolul 3 alineatul (2) din regulamentul respectiv, trebuie adoptat un cadru cuprinzător unic de sprijin multianual, în conformitate cu procedura de examinare prevăzută la articolul 16 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 236/2014
                  3
               . Aceste documente trebuie să fie planuri de acțiune sau alte documente echivalente convenite de comun acord, cum ar fi prioritățile parteneriatului.

               Actul nu completează și nu modifică cadrul instituțional al acordului. Prin urmare, temeiul juridic procedural al prezentei decizii este articolul 218 alineatul (9) din TFUE.

               4.2.Temeiul juridic material

               4.2.1.Principii

               Temeiul juridic material al unei decizii în temeiul articolului 218 alineatul (9) din TFUE depinde de obiectivul și de conținutul actului cu privire la care se adoptă o poziție în numele Uniunii. În cazul în care actul urmărește două obiective sau include două elemente, iar unul dintre aceste obiective sau elemente poate fi identificat ca fiind obiectivul sau elementul principal, decizia adoptată în temeiul articolului 218 alineatul (9) din TFUE trebuie să se întemeieze pe un singur temei juridic material, respectiv pe cel impus de obiectivul sau de elementul principal.

               4.2.2.Aplicarea la cazul în discuție

               Obiectivul principal al actului se referă la cooperarea cu Azerbaidjan în cadrul acordului și al politicii europene de vecinătate revizuite.

               4.3.Concluzie

               Temeiul juridic al prezentei decizii este reprezentat de articolele 207 și 209, în coroborare cu articolul 218 alineatul (9) din TFUE.

               5.Publicare

               Întrucât actul Consiliului de cooperare va modifica perioada de punere în aplicare a priorităților parteneriatului, actul ar trebui publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene după ce va fi adoptat.

               2021/0279 (NLE)

               Propunere de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul Consiliului de cooperare instituit prin Acordul de parteneriat și cooperare dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Azerbaidjan, pe de altă parte, cu privire la prelungirea priorităților parteneriatului UE-Azerbaidjan

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 207 și 209, coroborate cu articolul 218 alineatul (9),

               având în vedere propunerea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)Acordul de parteneriat și cooperare dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Azerbaidjan, pe de altă parte („acordul”) a fost semnat la 22 aprilie 1996 și a intrat în vigoare la 1 iulie 1999.

               (2)În temeiul articolului 81 din acord, Consiliul de cooperare instituit prin acord poate formula recomandări în vederea atingerii obiectivelor acordului.

               (3)Consiliul de cooperare UE-Azerbaidjan reunit la 28 septembrie 2018 a adoptat prioritățile parteneriatului UE-Azerbaidjan pentru perioada 2018-2020.

               (4)Consiliul de cooperare ar trebui să adopte, prin procedură scrisă, recomandarea privind prelungirea până în 2027 a perioadei de punere în aplicare a priorităților parteneriatului UE-Azerbaidjan.

               (5)Este oportun să se stabilească poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul Consiliului de cooperare privind prelungirea priorităților parteneriatului UE-Azerbaidjan,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul Consiliului de cooperare instituit prin Acordul de parteneriat și cooperare dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Azerbaidjan, pe de altă parte, în ceea ce privește adoptarea unei recomandări referitoare la prelungirea până în 2027 a perioadei de punere în aplicare a priorităților parteneriatului UE-Azerbaidjan se bazează pe proiectul de recomandare a Consiliului de cooperare atașat la prezenta decizie.

               Articolul 2

               Prezenta decizie se adresează Comisiei Europene și vicepreședintelui Comisiei Europene și Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)

                        Hotărârea Curții de Justiție din 7 octombrie 2014 în cauza C-399/12, Germania/Consiliul (OIV), ECLI:EU:C:2014:2258, punctele 61-64.

                     (2)

                        JO L 77, 15.3.2014.

                     (3)

                        Regulamentul (UE) nr. 236/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2014 de stabilire a normelor și procedurilor comune pentru punerea în aplicare a instrumentelor Uniunii pentru finanțarea acțiunii externe, JO L 77, 15.3.2014.

    ---documentbreak---

               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 25.8.2021
            COM(2021) 492 final
            ANEXĂ
            la
            Propunerea de Decizie a Consiliului
            privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul Consiliului de cooperare instituit prin Acordul de parteneriat și cooperare dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Azerbaidjan, pe de altă parte, cu privire la prelungirea priorităților parteneriatului UE-Azerbaidjan

               ANEXĂ

               PROIECT DE

               RECOMANDARE nr. XX/2020
               A CONSILIULUI DE COOPERARE UE-AZERBAIDJAN

               de aprobare a prelungirii, pe perioada 2021-2027, a priorităților parteneriatului UEAzerbaidjan

               CONSILIUL DE COOPERARE UE-AZERBAIDJAN,

               având în vedere Acordul de parteneriat și cooperare dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Azerbaidjan, pe de altă parte, în special articolul 81,

               având în vedere Recomandarea nr. 1/2018 a Consiliului de cooperare UE-Azerbaidjan din 28 septembrie 2018 privind prioritățile parteneriatului UE-Azerbaidjan (2018-2020),

               întrucât:

               (1)
                     Acordul de parteneriat și cooperare dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Azerbaidjan, pe de altă parte („acordul”) a fost semnat la 22 aprilie 1996 și a intrat în vigoare la 1 iulie 1999.

               (2)
                     În conformitate cu articolul 81 din acord, Consiliul de cooperare poate formula recomandări adecvate în vederea atingerii obiectivelor acordului.

               (3)
                     În conformitate cu articolul 98 din acord, părțile la acord iau toate măsurile cu caracter general sau specific necesare pentru îndeplinirea obligațiilor care le revin în temeiul acordului și se asigură că obiectivele stabilite în acord sunt îndeplinite.

               (4)
                     La 28 septembrie 2018, Uniunea Europeană și Azerbaidjan au aprobat prioritățile parteneriatului UE-Azerbaidjan pentru perioada 2018-2020, astfel cum figurează în anexă.

               (5)
                     UE și Azerbaidjan vor lua în considerare la nivel bilateral, în cadrul priorităților parteneriatului, obiectivele și rezultatele pe termen lung care urmează să fie convenite între acestea în contextul Parteneriatului estic, inclusiv consolidarea cooperării în domeniul sănătății publice,

               ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

               Articolul 1

               Consiliul de cooperare recomandă prelungirea până în 2027 a priorităților parteneriatului UEAzerbaidjan, astfel cum figurează în anexă. Prioritățile parteneriatului pot fi actualizate sau prelungite suplimentar prin acordul Consiliului de cooperare.

               Articolul 2

               Prezenta recomandare produce efecte de la data adoptării.

               Adoptată la Bruxelles,

               Pentru Consiliul de cooperare,

               Uniunea Europeană

                     Republica Azerbaidjan


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 27.7.2021
            COM(2021) 426 final
            2021/0243(NLE)
            Propunere de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            privind poziția care urmează să fie luată în numele Uniunii Europene în cadrul celei de a opta reuniuni a părților la Acordul privind conservarea păsărilor de apă migratoare african-eurasiatice în ceea ce privește anumite modificări ale anexei 3 la acord

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.Obiectul propunerii

               Această propunere se referă la decizia de stabilire a poziției care urmează să fie luată în numele Uniunii în cadrul celei de a opta reuniuni a părților la Acordul privind conservarea păsărilor de apă migratoare african-eurasiatice (AEWA), în legătură cu adoptarea preconizată a anumitor modificări la anexa 3.

               2.Contextul propunerii

               2.1.Acordul privind conservarea păsărilor de apă migratoare african-eurasiatice

               Acordul privind conservarea păsărilor de apă migratoare african-eurasiatice (AEWA) este dedicat conservării păsărilor de apă migratoare și habitatelor acestora din Africa, Europa, Orientul Mijlociu, Asia Centrală, Groenlanda și Arhipelagul Canadian.

               Elaborat în cadrul Convenției privind speciile migratoare (CMS) și administrat prin Programul Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu (UNEP), AEWA reunește țări și comunitatea internațională mai extinsă preocupată de conservare în vederea instituirii unor măsuri de conservare și gestionare coordonate pentru păsările de apă migratoare, în întreaga lor arie de migrație.

               Acordul a intrat în vigoare la 1 noiembrie 1999. Uniunea Europeană este parte contractantă la acest acord începând de la 1 octombrie 2005
                  1
               . În prezent, există optzeci și două de părți contractante, patruzeci și patru din Eurasia (inclusiv UE) și treizeci și opt din Africa. Un număr de 24 de state membre ale UE sunt părți la acord
                  2
               .

               Directiva 2009/147/CE privind conservarea păsărilor sălbatice (Directiva privind păsările)
                  3
                pune în aplicare în dreptul Uniunii angajamentele stabilite în acord. Directiva privind păsările se referă la conservarea tuturor speciilor de păsări care se găsesc în stare sălbatică pe teritoriul european al statelor membre în care este aplicabil tratatul. Directiva reglementează protejarea și conservarea acestor specii și stabilește normele pentru exploatarea lor.

               2.2.Reuniunea părților

               Reuniunea părților este principalul organism decizional pentru acord. Aceasta are competența de a revizui anexele la acord și se reunește o dată la trei ani. Fiecare parte dispune de un vot, dar organizațiile de integrare economică regională, precum Uniunea Europeană, își exercită dreptul de vot cu un număr de voturi egal cu numărul statelor lor membre care sunt părți la acord. Orice modificare adusă unei anexe se adoptă cu o majoritate de două treimi din numărul părților prezente la reuniune.

               Cea de a opta reuniune a părților la acord va avea loc în perioada 5-8 octombrie 2021, în Ungaria.

               2.3.Actul avut în vedere de către reuniunea părților

               În perioada 5-8 octombrie 2021, în cadrul celei de a opta întruniri, reuniunea părților urmează să adopte Rezoluția 8.xx cu privire la adoptarea modificărilor anexelor la AEWA în conformitate cu articolul X alineatul (5) din acord („actul avut în vedere”).

               Scopul actului avut în vedere este modificarea anexei 3 (Plan de acțiune) la acord. Anexa 2 cuprinde lista păsărilor de apă migratoare cărora li se aplică acordul, iar Anexa 3 specifică acțiunile pe care părțile se angajează să le întreprindă în ceea ce privește speciile prioritare. Speciile prioritare sunt enumerate în tabelul 1 din anexa 3 în funcție de anumite criterii prevăzute în același tabel.

               Articolul II din acord prevede: „Părțile iau măsuri coordonate pentru menținerea speciilor de păsări de apă migratoare într-o stare de conservare favorabilă sau pentru readucerea lor la o asemenea stare. În acest scop, părțile aplică, în limitele jurisdicției lor naționale, măsurile prevăzute la articolul III, concomitent cu acțiunile specifice stabilite în planul de acțiune prevăzut la articolul IV din prezentul acord”.

               Actul avut în vedere va intra în vigoare și va deveni obligatoriu pentru toate părțile în a nouăzecea zi de la data adoptării sale de către reuniunea părților, cu excepția părților care au exprimat o rezervă. În perioada de nouăzeci de zile, orice parte poate să exprime, printr-o notificare scrisă adresată depozitarului, o rezervă cu privire la o modificare a unei anexe.

               3.Poziția care urmează să fie luată în numele Uniunii Europene

               Poziția propusă care urmează să fie luată în numele Uniunii Europene constă în a susține actul avut în vedere în cadrul celei de a opta reuniuni a părților.

               Modificările tabelului 1 din anexa 3 prevăzute în actul avut în vedere au fost propuse de Regatul Unit pe baza recomandărilor Comitetului tehnic pentru AEWA și constau în:

               (1)crearea și adăugarea unei noi categorii (f) pentru populațiile speciilor enumerate în categoria 3 din coloana A și în categoria 2 din coloana B a tabelului 1 din anexa 3 la acord, în cazul în care datele cu privire la acestea sunt insuficiente, de exemplu, atunci când nu sunt disponibile informații referitoare la direcția tendinței;

               (2)marcarea clasificărilor din tabelul 1 bazate pe o tendință incertă din punct de vedere statistic și pe o dimensiune necunoscută a populației cu „()” și

               (3)schimbarea categoriilor de populații în urma informațiilor colectate în cadrul celei de a 8-a ediții a Raportului privind starea de conservare în urma aplicării AEWA („AEWA Conservation Status Report”).

               Modificările propuse prezentate la punctele (1) și (2) de mai sus se bazează pe principiul precauției, deoarece vor garanta faptul că lipsa de informații privind tendința populației este luată în considerare cu atenție în vederea includerii pe listă a populațiilor, obținându-se astfel un grad mai mare de protecție atunci când este necesar. Aceste modificări vor fi aprobate în numele Uniunii Europene de către Comisie, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) și cu articolul 3 alineatul (3) din Decizia 2006/871/CE a Consiliului din 18 iulie 2005 privind încheierea, în numele Comunității Europene, a Acordului privind conservarea păsărilor de apă migratoare african-eurasiatice.

               În ceea ce privește modificările propuse de la punctul (3) de mai sus, acestea constau în schimbări în ceea ce privește includerea pe listă cu privire la o serie de specii și populații ale acestora. Dintre aceste modificări propuse ale anexei 3 la acord, schimbările în ceea ce privește includerea pe listă a unui număr de cinci populații din patru specii nu sunt în conformitate cu legislația UE relevantă (Directiva privind păsările). Modificările respective prevăd:

               –mutarea din coloana B1 în coloana A3 din tabelul 1 pentru:

               ·două populații (cea din Islanda/Regatul Unit și Irlanda și cea din Marea Neagră și Turcia) de gâscă de vară (Anser anser)

               ·populația din Marea Neagră și Mediterana Orientală de rață cu ciuf (Netta rufina)

               ·populația din Siberia Centrală și Siberia de Est/Asia de Sud-Vest, Africa de Est și Africa Sudică de ploier argintiu (Pluvialis squatarola squatarola).

               –înlocuirea criteriului 4 din coloana A cu criteriul (3c) din coloana A din tabelul 1 pentru populația din Europa de Sud-Est și Asia de Vest/Asia de Sud-Vest și Africa de Nord-Est de scoicar est-european (Haematopus ostralegus longipes).

               Aceste modificări prevăzute pentru cinci populații din patru specii presupun interzicerea vânătorii în temeiul acordului, deși sunt specii care pot face obiectul vânătorii în temeiul Directivei privind păsările, deoarece sunt enumerate în partea B din anexa II la respectiva directivă. Prin urmare, aceste modificări vor necesita o protecție juridică mai puternică decât cea impusă prin dreptul UE.

               Dacă modificările propuse ar fi însoțite de un asterisc („*”), s-ar indică faptul că vânarea speciei respective ar putea continua pe baza unei utilizări durabile, în contextul unui plan de acțiune internațional de punere în aplicare a principiilor gestionării adaptative a populațiilor care pot fi vânate. Prin urmare, rezerva exprimată de către Uniunea Europeană cu privire la populația respectivă ar putea fi retrasă odată ce s-a instituit, în cadrul unui organism internațional, un mecanism de gestionare adaptivă a populațiilor care pot fi vânate, în conformitate cu cerințele articolului 7 din Directiva privind păsările. Cu toate acestea, niciuna dintre modificările propuse nu este însoțită de un asterisc („*”).

               În temeiul articolului 218 alineatul (9) din TFUE, se vor aproba în numele Uniunii Europene toate modificările propuse. Cu toate acestea, în conformitate cu articolul 3 alineatul (4) din Decizia 2006/871/CE a Consiliului din 18 iulie 2005, Comisia va exprima o rezervă cu privire la modificările propuse în legătură cu cele cinci populații ale celor patru specii menționate mai sus, astfel cum a procedat și pentru modificări cu efecte similare la reuniunile anterioare ale părților, deoarece acestea ar necesita o modificare a Directivei privind păsările, care nu se poate efectua în termen de nouăzeci de zile de la data adoptării modificărilor de către reuniunea părților.

               4.Temei juridic

               4.1.Temeiul juridic procedural

               4.1.1.Principii

               Articolul 218 alineatul (9) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) prevede posibilitatea adoptării unor decizii de stabilire a „pozițiilor care trebuie adoptate în numele Uniunii în cadrul unui organism creat printr-un acord, în cazul în care acest organism trebuie să adopte acte cu efecte juridice, cu excepția actelor care modifică sau completează cadrul instituțional al acordului”.

               Conceptul de „acte cu efecte juridice” include actele care au efecte juridice în temeiul normelor de drept internațional aplicabile organismului în cauză. Sunt, de asemenea, incluse instrumentele care nu au un caracter obligatoriu în temeiul dreptului internațional, dar care „au vocația de a influența în mod decisiv conținutul reglementării adoptate de legiuitorul Uniunii”
                  4
               .

               4.1.2.Aplicarea la cazul în discuție

               Reuniunea părților este un organism creat printr-un acord, și anume Acordul privind conservarea păsărilor de apă migratoare african-eurasiatice.

               Actul pe care reuniunea părților este invitată să îl adopte este un act cu efecte juridice. Actul avut în vedere va avea caracter obligatoriu în temeiul dreptului internațional și are vocația de a influența în mod decisiv conținutul legislației Uniunii Europene, și anume, al Directivei privind păsările. Acest lucru se datorează faptului că unele acțiuni, în special în ceea ce privește vânătoarea, pe care părțile se angajează să le întreprindă în ceea ce privește speciile prioritare enumerate în tabelul 1 din anexa 3 la acord nu sunt întotdeauna compatibile cu ceea ce prevede Directiva privind păsările pentru aceleași specii. Și anume, dacă o specie enumerată în anexa II la Directiva privind păsările nu mai poate face obiectul vânătorii în temeiul AEWA, ar fi necesară o modificare a Directivei privind păsările.În temeiul articolului 3 din Decizia 2006/871/CE a Consiliului din 18 iulie 2005 privind încheierea, în numele Comunității Europene, a Acordului privind conservarea păsărilor de apă migratoare african-eurasiatice, în ceea ce privește problemele care țin de competența Comunității, Comisia este autorizată să aprobe, în numele Comunității, modificările anexelor la acord, adoptate în conformitate cu articolul X alineatul (5) din acord. Totuși, această autorizare se limitează la acele modificări care sunt în concordanță cu legislația comunitară privind conservarea păsărilor sălbatice și a habitatelor lor naturale și nu implică nicio modificare a legislației comunitare.

               Întrucât propunerile de modificare a tabelului 1 din anexa 3 la acord cu privire la următoarele patru specii: gâsca de vară (Anser anser), rața cu ciuf (Netta rufina), ploierul argintiu (Pluvialis squatarola squatarola) și scoicarul est-european (Haematopus ostralegus longipes) ar necesită o modificare a Directivei privind păsările, este necesară o decizie a Consiliului de stabilire a poziției care urmează să fie luată în numele Uniunii Europene în cadrul celei de a opta reuniuni a părților la acord în acea privință
                  5
               .

               Actul avut în vedere nu completează și nici nu modifică cadrul instituțional al acordului.

               Prin urmare, temeiul juridic procedural al propunerii de decizie este articolul 218 alineatul (9) din TFUE.

               4.2.Temeiul juridic material

               4.2.1.Principii

               Temeiul juridic material al unei decizii adoptate în temeiul articolului 218 alineatul (9) din TFUE depinde în primul rând de obiectivul și de conținutul actului avut în vedere cu privire la care o poziție este luată în numele Uniunii. În cazul în care actul avut în vedere urmărește două obiective sau include două elemente, iar unul dintre aceste obiective sau elemente poate fi identificat ca fiind obiectivul sau elementul principal, iar celălalt obiectiv sau element are mai degrabă un caracter accesoriu, decizia adoptată în temeiul articolului 218 alineatul (9) din TFUE trebuie să se întemeieze pe un singur temei juridic material, respectiv cel impus de obiectivul sau de elementul principal sau predominant.

               4.2.2.Aplicarea la cazul în discuție

               Obiectivul principal și conținutul actului avut în vedere se referă la mediu.

               Prin urmare, temeiul juridic material al deciziei propuse este articolul 192 alineatul (1) din TFUE.

               4.3.Concluzie

               Temeiul juridic al deciziei propuse ar trebui să fie articolul 192 alineatul (1) din TFUE, coroborat cu articolul 218 alineatul (9) din TFUE.

               5.Publicarea actului avut în vedere

               Întrucât actul avut în vedere va modifica anexa 3 a Acordului privind conservarea păsărilor de apă migratoare african-eurasiatice, este oportun ca acesta să fie publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene după adoptare.

               2021/0243 (NLE)

               Propunere de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               privind poziția care urmează să fie luată în numele Uniunii Europene în cadrul celei de a opta reuniuni a părților la Acordul privind conservarea păsărilor de apă migratoare african-eurasiatice în ceea ce privește anumite modificări ale anexei 3 la acord

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 192 alineatul (1), coroborat cu articolul 218 alineatul (9),

               având în vedere propunerea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)Acordul privind conservarea păsărilor de apă migratoare african-eurasiatice (denumit în continuare „acordul”) a intrat în vigoare la 1 noiembrie 1999 și a fost aprobat în numele Comunității Europene prin Decizia 2006/871/CE a Consiliului
                  6
               .

               (2)În temeiul articolului X alineatul (5) din acord, reuniunea părților poate adopta modificări ale anexelor la acord.

               (3)La cea de a opta reuniune a părților, care va avea loc în perioada 5-8 octombrie 2021, se preconizează că se va adopta o rezoluție privind adoptarea modificărilor la anexa 3 la acord.

               (4)Este necesar să se stabilească poziția care urmează să fie luată în numele Uniunii în cadrul reuniunii părților, întrucât rezoluția va fi obligatorie pentru Uniune și va avea vocația de a influența în mod decisiv conținutul legislației Uniunii, și anume Directiva privind păsările.

               (5)Propunerile de modificare a anexei 3 la acord prezentate de Regatul Unit și prevăzute în Proiectul de rezoluție 8.xx privind următoarele patru specii: gâsca de vară (Anser anser), rața cu ciuf (Netta rufina), ploierul argintiu (Pluvialis squatarola squatarola) și scoicarul est-european (Haematopus ostralegus longipes), care nu sunt în concordanță cu legislația UE relevantă (Directiva privind păsările), ar trebui aprobate în numele Uniunii Europene, deoarece contribuie la atingerea unui nivel mai ridicat de protecție a acestor populații de specii aflate în declin. Cu toate acestea, în conformitate cu articolul 3 alineatul (4) din Decizia 2006/871/CE a Consiliului din 18 iulie 2005, Comisia ar trebui să exprime o rezervă cu privire la modificările propuse în legătură cu cele patru specii menționate mai sus, deoarece acestea ar necesita o modificare a Directivei privind păsările, care nu se poate efectua în termen de nouăzeci de zile de la data adoptării modificărilor de către reuniunea părților.

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Poziția care urmează să fie luată, în numele Uniunii, în cadrul celei de a opta reuniuni a părților la acord este următoarea:

               Modificările la anexa 3 la acord prezentate de Regatul Unit și prevăzute în Proiectul de rezoluție 8.xx al celei de a opta reuniuni a părților la acord privind următoarele patru specii: gâsca de vară (Anser anser), rața cu ciuf (Netta rufina), ploierul argintiu (Pluvialis squatarola squatarola) și scoicarul est-european (Haematopus ostralegus longipes) vor fi aprobate, în numele Uniunii Europene, în cadrul celei de a opta reuniuni a părților la acord.

               Articolul 2

               Prezenta decizie se adresează Comisiei.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)

                        Decizia 2006/871/CE a Consiliului din 18 iulie 2005 privind încheierea, în numele Comunității Europene, a Acordului privind conservarea păsărilor de apă migratoare african-eurasiatice. JO L 345, 8.12.2006, p. 24.

                     (2)

                        Trei state membre nu sunt părți la acord: Austria, Malta și Polonia.

                     (3)

                        JO L 20, 26.1.2010. p. 7 –
                  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2010:020:0007:0025:RO:PDF
                  .

                     (4)

                        Hotărârea Curții de Justiție din 7 octombrie 2014, Germania/Consiliu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punctele 61-64.

                     (5)

                        Comisia poate aproba în conformitate cu Decizia 2006/871/CE a Consiliului din 18 iulie 2005 modificările care nu necesită modificarea Directivei privind păsările.

                     (6)

                        JO L 345, 8.12.2006, p. 24.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 13.12.2021
            COM(2021) 783 final
            2021/0412(NLE)

            Propunere de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            privind poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul Comitetului mixt instituit de Acordul de asociere euro-mediteraneean interimar privind schimburile comerciale și cooperarea dintre Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Organizația pentru Eliberarea Palestinei (OEP), care acționează în numele Autorității Palestiniene (AP) din Cisiordania și Fâșia Gaza, pe de altă parte, referitor la prelungirea Planului de acțiune UE-AP

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.Obiectul propunerii

               Prezenta propunere se referă la decizia de stabilire a poziției care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul Comitetului mixt instituit prin Acordul de asociere euromediteraneean interimar privind schimburile comerciale și cooperarea dintre Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Organizația pentru Eliberarea Palestinei (OEP), care acționează în numele Autorității Palestiniene (AP) din Cisiordania și Fâșia Gaza, pe de altă parte („Acordul de asociere interimar”), în ceea ce privește adoptarea unei decizii privind prelungirea Planului de acțiune UE-AP.

               2.Contextul propunerii

               2.1.Acordul de asociere interimar

               Acordul de asociere interimar privind schimburile comerciale și cooperarea dintre UE și Organizația pentru Eliberarea Palestinei (OEP), care acționează în numele Autorității Palestiniene („Acordul”), din 1997 constituie temeiul juridic pentru relațiile bilaterale dintre Uniunea Europeană și Autoritatea Palestiniană (AP). Acordul prevede accesul fără taxe vamale pe piețele UE pentru produsele industriale palestiniene și eliminarea treptată, pe o perioadă de cinci ani, a tarifelor la exporturile UE către Palestina
                  1*. În conformitate cu articolul 1, acordul vizează:

               –să furnizeze unui cadru adecvat pentru un dialog cuprinzător, care să permită dezvoltarea unor relații strânse între părți;

               –să creeze condițiile pentru liberalizarea treptată a comerțului;

               –să promoveze, prin dialog și cooperare, relații economice și sociale echilibrate între părți;

               –să contribuie la dezvoltarea socială și economică a Cisiordaniei și a Fâșiei Gaza;

               –să încurajeze cooperarea regională în vederea consolidării coexistenței pașnice și a stabilității economice și sociale;

               –să promoveze cooperarea în alte domenii de interes reciproc.

               Acordul a intrat în vigoare la 1 iulie 1997.

               2.2.Comitetul mixt

               Comitetul mixt a fost instituit prin articolul 63 din Acordul de asociere interimar. Comitetul mixt are competența de a lua decizii în cazurile prevăzute în acord, precum și în alte cazuri în care este necesară o decizie pentru realizarea obiectivelor stabilite în acord. Deciziile sunt obligatorii pentru părți. Președinția comitetului mixt este deținută alternativ de UE și de Autoritatea Palestiniană, în conformitate cu condițiile stabilite în Regulamentul de procedură. Comitetul mixt se reunește cel puțin o dată pe an și, atunci când circumstanțele o cer, la inițiativa președintelui său.

               2.3.Actul avut în vedere de comitetul mixt

               Comitetul mixt urmează să adopte o recomandare referitoare la prelungirea Planului de acțiune UE-AP („actul avut în vedere”). În conformitate cu articolul 10 din Regulamentul de procedură al Comitetului mixt, recomandarea va fi adoptată prin procedură scrisă.

               Scopul actului avut în vedere este de a prelungi cu trei ani valabilitatea Planului de acțiune UE-AP, pentru a se asigura continuarea cooperării dintre cele două părți. Actul avut în vedere va avea caracter obligatoriu pentru părți în conformitate cu articolul 63 din Acordul de asociere interimar, care prevede că comitetul mixt poate lua decizii și formula recomandări corespunzătoare.

               3.Poziția care urmează să fie luată în numele Uniunii Europene

               Poziția care urmează să fie adoptată de Uniunea Europeană în cadrul Comitetului mixt instituit de Acordul de asociere interimar privind adoptarea unei recomandări referitoare la prelungirea cu trei ani a Planului de acțiune UE-AP se bazează pe textul deciziei atașate la prezenta decizie.

               Ambele părți au confirmat în mod repetat bogăția și vitalitatea relațiilor dintre Uniunea Europeană și AP, precum și angajamentul lor deplin față de dezvoltarea continuă, în toate domeniile de interes reciproc, a acestor relații.

               Prelungirea planului de acțiune este, prin urmare, în interesul părților.

               4.Temeiul juridic

               4.1.Temeiul juridic procedural

               4.1.1.Principii

               Articolul 218 alineatul (9) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) prevede posibilitatea adoptării unor decizii de „stabilire a pozițiilor care trebuie adoptate în numele Uniunii în cadrul unui organism creat printr-un acord, în cazul în care acest organism trebuie să adopte acte cu efecte juridice, cu excepția actelor care modifică sau completează cadrul instituțional al acordului”.

               Conceptul de „acte cu efecte juridice” include actele care au efecte juridice în temeiul normelor de drept internațional aplicabile organismului în cauză. Acesta include, de asemenea, instrumentele care nu au un caracter obligatoriu în temeiul dreptului internațional, dar care „au vocația de a influența în mod decisiv conținutul reglementării adoptate de legiuitorul Uniunii”
                  2
               .

               4.1.2.Aplicarea la cazul de față

               Comitetul mixt este un organism creat printr-un acord, și anume Acordul de asociere interimar.

               Actul pe care comitetul mixt este invitat să îl adopte este un act cu efecte juridice.

               Actul avut în vedere are efecte juridice deoarece va prelungi actualul Plan de acțiune UE-AP cu o perioadă de trei ani.

               Actul avut în vedere nu completează și nu modifică cadrul instituțional al acordului.

               În consecință, temeiul juridic procedural al propunerii de decizie este articolul 218 alineatul (9) din TFUE.

               4.2.Temeiul juridic material

               4.2.1.Principii

               Temeiul juridic material al unei decizii adoptate în temeiul articolului 218 alineatul (9) din TFUE depinde în primul rând de obiectivul și de conținutul actului avut în vedere cu privire la care se adoptă o poziție în numele Uniunii. În cazul în care actul avut în vedere urmărește două obiective sau include două elemente, iar unul dintre aceste obiective sau elemente poate fi identificat ca fiind obiectivul sau elementul principal, iar celălalt obiectiv sau element are mai degrabă un caracter accesoriu, decizia adoptată în temeiul articolului 218 alineatul (9) din TFUE trebuie să se întemeieze pe un singur temei juridic material, respectiv cel impus de obiectivul sau de elementul principal sau predominant.

               4.2.2.Aplicarea la cazul de față

               Obiectivul principal și conținutul actului avut în vedere se referă la cooperarea cu o țară terță în cadrul unui acord de asociere, adoptat în temeiul articolelor 207 și 209 din TFUE, și al politicii europene de vecinătate.

               Prin urmare, temeiul juridic material al deciziei propuse îl reprezintă articolele 207 și 209 din TFUE.

               4.3.Concluzie

               Temeiul juridic al deciziei propuse ar trebui să fie articolele 207 și 209, coroborate cu articolul 218 alineatul (9) din TFUE.

               5.Publicarea actului avut în vedere

               Dat fiind faptul că actul Comitetului mixt va modifica durata Planului de acțiune UE-AP, este oportun ca acesta să fie publicat după adoptare în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, în conformitate cu Regulamentul de procedură al Comitetului mixt UE-AP.

               2021/0412 (NLE)

               Propunere de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               privind poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul Comitetului mixt instituit de Acordul de asociere euro-mediteraneean interimar privind schimburile comerciale și cooperarea dintre Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Organizația pentru Eliberarea Palestinei (OEP), care acționează în numele Autorității Palestiniene (AP) din Cisiordania și Fâșia Gaza, pe de altă parte, referitor la prelungirea Planului de acțiune UE-AP

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 207 și 209, coroborate cu articolul 218 alineatul (9),

               având în vedere propunerea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)Acordul de asociere euro-mediteraneean interimar privind schimburile comerciale și cooperarea dintre Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Organizația pentru Eliberarea Palestinei (OLP), care acționează în numele Autorității Palestiniene din Cisiordania și Fâșia Gaza, pe de altă parte („acordul”), a fost încheiat de Uniune prin Decizia Consiliului din 24 februarie 1997 și a intrat în vigoare la 1 iulie 1997.

               (2)Părțile convin că actualul plan de acțiune continuă să reflecte parteneriatul privilegiat UE-AP și să sprijine punerea în aplicare a Acordului de asociere euro-mediteraneean interimar.

               (3)În temeiul articolului 63 din acord, Comitetul mixt poate să adopte decizii și să formuleze recomandări oportune.

               (4)Comitetul mixt urmează să adopte, prin procedură scrisă, recomandarea privind prelungirea cu trei ani a Planului de acțiune UE-AP.

               (5)Este oportun să se stabilească poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul Comitetului mixt, deoarece recomandarea va produce efecte juridice.

               (6)Prelungirea cu o perioadă de trei ani a Planului de acțiune va oferi părților posibilitatea deplină de a-și continua cooperarea în următorii ani, inclusiv printr-o eventuală negociere a priorităților parteneriatului,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Poziția Uniunii în cadrul Comitetului mixt instituit de Acordul de asociere euromediteraneean interimar privind schimburile comerciale și cooperarea dintre Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Organizația pentru Eliberarea Palestinei (OEP), care acționează în numele Autorității Palestiniene (AP) din Cisiordania și Fâșia Gaza, pe de altă parte, referitor la prelungirea Planului de acțiune UE-AP se bazează pe proiectul de recomandare a Comitetului mixt atașat la prezenta decizie.

               Articolul 2

               Prezenta decizie se adresează Comisiei și Înaltului Reprezentant.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)
                  * Această denumire nu va fi interpretată ca fiind o recunoaștere a statului Palestina și nu aduce atingere poziției fiecărui stat membru în parte pe această temă.

                     (2)

                        Hotărârea Curții de Justiție din 7 octombrie 2014, Germania/Consiliu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punctele 61–64.

    ---documentbreak---

               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 13.12.2021
            COM(2021) 783 final

            ANEXĂ
            la
            Propunerea de DECIZIE A CONSILIULUI
            privind poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul comitetului mixt instituit prin Acordul de asociere euro-mediteraneean interimar privind schimburile comerciale și cooperarea dintre Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Organizația pentru Eliberarea Palestinei (OEP), care acționează în numele Autorității Palestiniene (AP) din Cisiordania și Fâșia Gaza, pe de altă parte, în ceea ce privește prelungirea Planului de acțiune UE-AP

               ANEXĂ

               RECOMANDAREA nr. xxx A COMITETULUI MIXT UE-OLP de aprobare a prelungirii Planului de acțiune UE-AP [XXX 2021]

               COMITETUL MIXT UE-OLP,

               având în vedere Acordul de asociere euro-mediteraneean interimar privind schimburile comerciale și cooperarea dintre Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Organizația pentru Eliberarea Palestinei (OLP), care acționează în numele Autorității Palestiniene din Cisiordania și Fâșia Gaza, pe de altă parte („Acordul de asociere interimar”),

               întrucât:

               (1)Acordul de asociere euro-mediteraneean interimar privind schimburile comerciale și cooperarea dintre Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Organizația pentru Eliberarea Palestinei (OLP), care acționează în numele Autorității Palestiniene din Cisiordania și Fâșia Gaza, pe de altă parte („Acordul de asociere interimar”), a fost semnat la 24 februarie 1997 și a intrat în vigoare la 1 iulie 1997.

               (2)În temeiul articolului 63 din Acordul de asociere interimar, comitetul mixt poate să adopte decizii și să formuleze recomandări oportune.

               (3)Articolul 10 din Regulamentul de procedură al comitetului mixt prevede posibilitatea adoptării deciziilor prin procedură scrisă între sesiuni, în cazul în care ambele părți convin astfel.

               (4)Prelungirea pentru o perioadă de trei ani a Planului de acțiune UE-AP va oferi părților posibilitatea de a-și continua cooperarea în următorii ani, inclusiv prin eventuala negociere a priorităților parteneriatului,

               RECOMANDĂ:

               Articolul 1

               Comitetul mixt, acționând prin procedură scrisă, recomandă prelungirea Planului de acțiune UE-AP cu o perioadă de trei ani de la data adoptării prelungirii acestuia.

               Articolul 2

               Prezenta recomandare intră în vigoare la data adoptării.

               Adoptată la xx, [xxxxx 2021].

               Pentru Comitetul mixt UE-OLP,

               Președintele

               ***


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 14.7.2021
            COM(2021) 571 final/2
            2021/0202(COD)
            Propunere de
            DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI
            de modificare a Deciziei (UE) 2015/1814 în ceea ce privește cantitatea de certificate care urmează să fie plasate în rezerva pentru stabilitatea pieței aferentă sistemului UE de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră până în 2030
            {SWD(2021) 552 final}

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.CONTEXTUL PROPUNERII

               •Temeiurile și obiectivele propunerii

               Comunicarea privind Pactul verde european
                  1
                a lansat o nouă strategie de creștere pentru UE, care urmărește să transforme UE într-o societate echitabilă și prosperă, cu o economie modernă, eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor și competitivă. Acesta reafirmă dorința Comisiei de stabili obiective climatice mai ambițioase și de a face din Europa primul continent neutru din punct de vedere climatic până în 2050. În plus, scopul său este de a proteja sănătatea și bunăstarea cetățenilor împotriva riscurilor și a impacturilor legate de mediu. Necesitatea și valoarea Pactului verde european au devenit și mai importante în contextul efectelor foarte grave ale pandemiei de COVID-19 asupra sănătății, a condițiilor de viață și de muncă și a bunăstării cetățenilor Uniunii.

               Combaterea schimbărilor climatice reprezintă o provocare urgentă. Potrivit constatărilor științifice ale Raportului special al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC), în jurul anului 2050 trebuie să se atingă un nivel al emisiilor nete de CO2 egal cu zero la nivel mondial, iar neutralitatea pentru toate celelalte gaze cu efect de seră, la un moment dat în cursul acestui secol. Dată fiind această provocare, UE trebuie să își intensifice acțiunile și să își demonstreze poziția de lider la nivel mondial, devenind neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei până în 2050. Acest obiectiv este prevăzut în comunicarea intitulată „O planetă curată pentru toți – O viziune europeană strategică pe termen lung pentru o economie prosperă, modernă, competitivă și neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei”
                  2
               .

               Pe baza strategiei privind Pactul verde european și a unei evaluări cuprinzătoare a impactului, comunicarea Comisiei din septembrie 2020 intitulată Stabilirea unui obiectiv mai ambițios în materie de climă pentru Europa în perspectiva anului 2030
                  3
                („Planul privind obiectivul climatic pentru 2030”) a propus stabilirea unui obiectiv mai ambițios pentru UE și a prezentat un plan cuprinzător de creștere a obiectivului obligatoriu al Uniunii Europene pentru 2030 în vederea unei reduceri a emisiilor nete de cel puțin 55 %, într-un mod responsabil. Stabilirea unui obiectiv mai ambițios pentru 2030 contribuie în prezent la asigurarea certitudinii pentru factorii de decizie și investitori, astfel încât deciziile luate în anii următori să nu blocheze niveluri de emisii incompatibile cu obiectivul UE de a fi neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei până în 2050. Obiectivul pentru 2030 este în acord cu obiectivul Acordului de la Paris de a menține creșterea temperaturii globale mult sub 2 °C și de a continua eforturile de menținere a acesteia la 1,5 °C.

               Consiliul European a aprobat noul obiectiv obligatoriu al UE pentru 2030 în cadrul reuniunii sale din decembrie 2020
                  4
               . De asemenea, Consiliul a invitat Comisia „să evalueze modul în care toate sectoarele economice pot contribui cel mai bine la obiectivul pentru 2030 și să prezinte propunerile necesare, însoțite de o examinare aprofundată a impactului de mediu, economic și social la nivelul statelor membre, ținând seama de planurile naționale privind energia și clima și analizând mecanismele de flexibilitate existente”.

               În acest scop, Legea europeană a climei
                  5
               , astfel cum a fost convenită cu colegiuitorii, va face ca obiectivul UE privind neutralitatea climatică să devină obligatoriu din punct de vedere juridic și va stabili un obiectiv mai ambițios pentru 2030 vizând reducerea emisiilor nete cu cel puțin 55 % până în 2030, comparativ cu 1990.

               Pentru a urma calea propusă în Legea europeană a climei și pentru a atinge acest obiectiv mai ambițios stabilit pentru 2030, Comisia a revizuit legislația în vigoare în domeniul climei și al energiei, care se preconizează că va reduce emisiile de gaze cu efect de seră cu doar 40 % până în 2030 și cu 60 % până în 2050. Acest pachet legislativ „Pregătiți pentru 55”, astfel cum a fost anunțat în Planul privind obiectivul climatic pentru 2030, este cel mai cuprinzător element de bază al eforturilor de punere în aplicare a noului obiectiv climatic ambițios stabilit pentru 2030, la îndeplinirea căruia vor trebui să își aducă contribuția toate sectoarele și politicile economice.

               În cadrul acestui pachet, Comisia trebuie să sporească contribuția de mediu a sistemului UE de comercializare a certificatelor de emisii (EU ETS) prin modificarea Directivei 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului
                  6
                (Directiva EU ETS) în mod proporțional cu obiectivul global. În plus, sunt necesare investiții fără precedent pe termen scurt pentru a depăși impactul negativ al crizei provocate de pandemia de COVID-19 asupra locurilor de muncă, a veniturilor și a întreprinderilor, inclusiv în sectoarele vizate de sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii (EU ETS).

               Pentru a aborda dezechilibrul structural dintre cererea și oferta de certificate de pe piață și pentru a îmbunătăți reziliența EU ETS la șocuri majore, Decizia (UE) 2015/1814 a Parlamentului European și a Consiliului
                  7
                (Decizia RSP) a instituit o rezervă pentru stabilitatea pieței (RSP) în 2018. Rezerva pentru stabilitatea pieței este operațională din 2019.

               Rezerva funcționează prin declanșarea unor ajustări ale volumelor anuale de certificate de emisii scoase la licitație. Pentru a menține un grad maxim de previzibilitate, Decizia (UE) 2015/1814 (Decizia RSP) a stabilit norme clare privind plasarea certificatelor în rezervă și scoaterea acestora din rezervă.

               Aceste norme au fost modificate prin Directiva (UE) 2018/410 a Parlamentului European și a Consiliului
                  8
               . Directiva (UE) 2018/410 a dublat până în 2023 rata de intrare [procentul din numărul total de certificate aflate în circulație (NTCA), care este plasat în rezervă], de la 12 % la 24 %, și suma minimă care urmează să fie plasată în rezervă din 100 la 200 de milioane de certificate.

               Ar trebui remarcat faptul că numărul minim de certificate care urmează să fie plasate în rezervă determină indirect valoarea minimă a NTCA necesară pentru a declanșa o intrare de certificate în rezervă (adică pragul superior al rezervei). NTCA trebuie să fie de cel puțin 833 de milioane, astfel încât 12 % din această sumă să implice plasarea a cel puțin 100 de milioane de certificate în rezervă. Această sumă minimă s-a dublat odată cu dublarea procentului de intrare, astfel încât pragul superior al rezervei a rămas același (24 % din 833 fiind 200).

               Modificările aduse EU ETS pentru a crește nivelul de ambiție pentru 2030, precum și impactul factorilor externi, cum ar fi pandemia de COVID-19, sau al măsurilor naționale, cum ar fi eliminarea treptată a cărbunelui, înseamnă că normele de bază ale RSP trebuie să rămână adecvate pentru a continua să abordeze dezechilibrele structurale dintre cerere și ofertă pe parcursul întregului deceniu. În plus, articolul 3 din Decizia RSP însărcinează Comisia să revizuiască funcționarea MSR în termen de trei ani de la începerea funcționării rezervei, pe baza unei analize a funcționării corecte a pieței europene a carbonului. Revizuirea trebuie să acorde o atenție deosebită parametrilor numerici cheie și normei de invalidare
                  9
                a RSP și să analizeze impactul rezervei asupra creșterii economice, a locurilor de muncă, a competitivității industriale a Uniunii și a riscului de relocare a emisiilor de dioxid de carbon.

               Analiza efectuată în cadrul evaluării impactului, în contextul revizuirii, arată că RSP ar trebui să fie adaptată la noile condiții de politică și de piață, precum și la șocuri. De asemenea, Comisia a constatat că RSP ar trebui să includă cererea și oferta din sectorul aviației. Un alt punct rezultat în urma analizei a fost că intrarea este predispusă la un efect de plafon, care ar trebui corectat
                  10
               .

               Revizuirea acestor elemente ar trebui luată în considerare împreună cu efectele asupra stabilității pieței ale creșterii nivelului de ambiție al EU ETS. Prin urmare, aceasta se desfășoară în cadrul propunerii de Directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei EU ETS și a Deciziei RSP în vederea consolidării EU ETS
                  11
               .

               În conformitate cu articolul 1 alineatul (5) din Decizia RSP, rata de intrare revine la 12 % după 2023. Dacă parametrii RSP nu sunt ajustați în mod adecvat și în timp util, acest lucru riscă să conducă la o creștere potențial prejudiciabilă a excedentului. Prin urmare, menținerea parametrilor actuali ai RSP, astfel cum au fost stabiliți în temeiul Directivei (UE) 2018/410 (rata de intrare de 24 % și cantitatea minimă care urmează să fie plasată în rezerva de 200 de milioane de certificate), ar trebui să fie adoptată separat de revizuirea generală a EU ETS în cadrul pachetului „Pregătiți pentru 55” pentru a asigura predictibilitatea pieței.

               Prin urmare, Decizia RSP ar trebui modificată pentru a face această ajustare esențială cu scopul de a menține un sistem EU ETS funcțional și ambițios.

               •
                     Coerența cu dispozițiile existente în domeniul de politică

               RSP este un instrument pentru stabilitatea pieței instituit de EU ETS. Prin urmare, coerența RSP cu alte politici ale Uniunii este asigurată în principal prin coerența sistemului EU ETS cu alte politici ale Uniunii. Întrucât prezenta propunere implică doar modificări ale caracteristicilor de proiectare ale RSP, aceasta nu afectează în mod direct alte politici ale Uniunii.

               Coerența cu alte politici ale Uniunii este asigurată prin coerența evaluării impactului pentru revizuirea EU ETS și a RSP cu restul pachetului „Pregătiți pentru 55” privind clima și energia: în special evaluările impactului legate de ESR; regulamentului privind exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultura (LULUCF): standardele de performanță privind emisiile de CO2 pentru autoturisme și camionete; Directiva privind energia din surse regenerabile (RED II); directiva privind eficiența energetică (DEE), și, într-o etapă ulterioară, Directiva privind performanța energetică a clădirilor. Rezerva pentru stabilitatea pieței reflectă modificări ale cererii ca urmare a acestor politici complementare.

               2.TEMEI JURIDIC, SUBSIDIARITATE ȘI PROPORȚIONALITATE

               •Temeiul juridic

               Temeiul juridic al prezentei propuneri este articolul 192 din TFUE. În conformitate cu articolul 191 și cu articolul 192 alineatul (1) din TFUE, Uniunea Europeană contribuie la îndeplinirea, printre altele, a următoarelor obiective: conservarea, protecția și îmbunătățirea calității mediului; promovarea pe plan internațional a unor măsuri destinate să contracareze problemele de mediu la scară regională sau mondială și în special lupta împotriva schimbărilor climatice.

               •Subsidiaritatea (în cazul competențelor neexclusive)

               Dreptul de a acționa al UE rezultă din faptul că EU ETS funcționează ca un sistem pe deplin armonizat la nivelul UE. Directiva EU ETS este un instrument de politică existent al UE, introdus în 2003.

               Schimbările climatice reprezintă o problemă transfrontalieră, iar acțiunile întreprinse atât la nivel internațional, cât și la nivelul UE pot completa și consolida în mod eficace acțiunile regionale, naționale și locale. Stabilirea unui obiectiv mai ambițios al UE privind reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră pentru 2030 va avea un impact asupra multor sectoare din întreaga economie a UE, acțiunea coordonată la nivelul UE fiind, prin urmare, indispensabilă și având o șansă mult mai mare de a conduce la transformarea necesară, acționând ca un motor puternic pentru o schimbare eficientă din punctul de vedere al costurilor și pentru o convergență ascendentă.

               Prin urmare, obiectivele Directivei EU ETS nu pot fi realizate în mod satisfăcător de statele membre acționând în mod unilateral, ci, din motive care țin de anvergura și efectele directivei, pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii. Prin extensie, întrucât RSP este un instrument de stabilitate a pieței instituit prin Directiva EU ETS, obiectivul său nu poate fi realizat în mod satisfăcător nici printr-o acțiune unilaterală a statelor membre. Acesta este un instrument de politică existent al UE, adoptat în 2015. În conformitate cu principiul subsidiarității prevăzut la articolul 5 din TFUE, obiectivele propunerii de modificare a acestui instrument nu pot fi realizate decât printr-o propunere a Comisiei la nivelul UE.

               •Proporționalitatea

               Astfel cum se precizează în secțiunea 7 din evaluarea impactului, propunerea respectă principiul proporționalității deoarece nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea obiectivelor de punere în aplicare a obiectivului UE de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2030 într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor, asigurând totodată buna funcționare a pieței interne.

               •Alegerea instrumentului

                  O decizie este instrumentul adecvat pentru modificarea Deciziei de instituire a RSP.

               3.REZULTATE ALE EVALUĂRILOR EX-POST, ALE CONSULTĂRILOR PĂRȚILOR INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII IMPACTULUI

               •Evaluările ex-post/verificarea adecvării legislației existente

               Nu a existat nicio evaluare ex-post sau verificare a adecvării în legătură cu aceste propuneri din cauza stadiului incipient de punere în aplicare a legislației existente și, prin urmare, a disponibilității limitate a datelor.

               •Consultări cu părțile interesate

                  Consultarea generală privind revizuirea EU ETS a reunit opiniile părților interesate cu privire la revizuirea RSP.

               Comisia a solicitat mai întâi un feedback cu privire la o evaluare inițială a impactului, subliniind considerațiile inițiale și opțiunile de politică ale revizuirii. Evaluarea inițială a impactului a fost deschisă pentru feedback în perioada 29 octombrie 2020-26 noiembrie 2020 și a primit aproximativ 250 de contribuții
                  12
               . Comisia a organizat apoi o consultare publică online prin intermediul unui chestionar. Acesta a fost deschis timp de 12 săptămâni, între 13 noiembrie 2020 și 5 februarie 2021, și a primit aproape 500 de răspunsuri
                  13
               . De asemenea, Comisia a însărcinat contractantul Vivid Economics să organizeze două ateliere de lucru la nivel de experți
                  14
                privind revizuirea RSP.

               RSP beneficiază de un sprijin larg din partea grupurilor de părți interesate; cu toate acestea, nu există un consens cu privire la modificările necesare ale parametrilor săi, în special în ceea ce privește pragurile și rata de intrare. Societatea civilă și-a exprimat un sprijin relativ mai puternic decât sectorul privat pentru consolidarea parametrilor RSP. Propunerea de a continua cu o rată de intrare de 24 % și o sumă minimă care urmează să fie plasată în rezerva de 200 de milioane de certificate după 2023 și până la sfârșitul fazei IV a sistemului UE de comercializare a certificatelor de emisii în 2030 asigură un echilibru rezonabil, reflectând și faptul că rezerva pentru stabilitatea pieței cu parametrii săi actuali a funcționat bine în trecut.

               •Obținerea și utilizarea cunoștințelor de specialitate

               Prezenta propunere se bazează pe dovezile colectate în contextul evaluării impactului
                  15
                care însoțește Planul privind obiectivul climatic pentru 2030. Aceasta utilizează scenariul de referință actualizat al UE
                  16
               , care include impactul pandemiei de COVID-19, și scenarii de politică actualizate, pe baza scenariilor elaborate pentru Planul privind obiectivul climatic pentru 2030.

               În plus, Comisia se bazează pe numărul tot mai mare de cercetări empirice evaluate inter pares cu privire la EU ETS și utilizează mai multe contracte de sprijin. Printre contractele de sprijin, Vivid Economics a realizat un studiu pentru a sprijini Comisia în revizuirea RSP
                  17
               . În cadrul studiului, Vivid Economics a organizat două ateliere la nivel de experți, cu participarea analiștilor, a experților de pe piață și a părților interesate. Acest studiu a susținut menținerea ratei actuale de intrare după 2023.

               •Evaluarea impactului

               Propunerea este însoțită de o evaluare a impactului, care se bazează pe constatările evaluării cuprinzătoare a impactului referitoare la Planul privind obiectivul climatic pentru 2030
                  18
               . Aceasta se bazează pe scenarii de modelare integrată care reflectă interacțiunea diferitelor instrumente de politică cu operatorii economici, pentru a asigura complementaritatea, coerența și eficacitatea în atingerea obiectivelor climatice pentru 2030 și 2050. Un rezumat și avizul favorabil din partea Comitetului de control normativ vor fi puse la dispoziția publicului. În ceea ce privește această propunere, evaluarea impactului a arătat că, pentru a menține buna funcționare a EU ETS, nu ar trebui să se permită revenirea la rata de intrare la 12 % după 2023, ci ar trebui menținută la 24 %, până când revizuirea completă poate fi pusă în aplicare.

               •Adecvarea reglementărilor și simplificare

               Prezenta propunere nu va implica nicio sarcină administrativă directă pentru întreprinderi, deoarece este pusă în aplicare de Comisie.

               În conformitate cu angajamentul Comisiei privind o mai bună legiferare, propunerea a fost elaborată într-un mod cuprinzător, în condiții de transparență completă și cu implicarea permanentă a părților interesate, luând în considerare feedbackul extern și ținând cont de controlul extern pentru a se asigura un echilibru potrivit în cadrul propunerii (a se vedea și secțiunea privind obținerea și utilizarea expertizei).

               •Drepturile fundamentale

               Propunerea respectă drepturile fundamentale și este conformă cu principiile recunoscute în special de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene
                  19
               . Mai exact, propunerea contribuie la atingerea obiectivului unui nivel înalt de protecție a mediului în conformitate cu principiul dezvoltării durabile, astfel cum se prevede la articolul 37 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene
                  20
               .

               4.IMPLICAȚIILE BUGETARE

               EU ETS generează venituri importante pentru bugetele statelor membre. Cea mai mare parte a veniturilor venituri obținute în urma licitării certificatelor de emisii revine statelor membre. Propunerea are implicații asupra bugetelor și administrațiilor naționale în principal din cauza acestei legături. Menținerea ratei actuale de intrare a RSP va reduce volumele de certificate scoase la licitație ale statelor membre. Cu toate acestea, se preconizează că acest lucru va fi compensat de efectul asupra prețului al unui excedent redus de certificate pe piață ca urmare a ambiției sporite a EU ETS și de propunerea de extindere a domeniului de aplicare al Directivei EU ETS pentru a include transportul maritim, transportul rutier și clădirile. Ajustările aduse cadrului bugetar al UE vor fi prezentate de Comisie în cadrul viitorului pachet privind resursele proprii, incluzând o propunere de modificare a cadrului financiar multianual.

               Dezvoltarea informatică și opțiunile în materie de achiziții publice vor fi realizate în conformitate cu comunicarea din 10 septembrie 2020
                  21
                referitoare la orientările privind finanțarea tehnologiei informației și a securității cibernetice.

               5.ELEMENTE DIVERSE

               •Planurile de punere în aplicare și mecanismele de monitorizare, evaluare și raportare

               Comisia va continua să monitorizeze și să evalueze funcționarea EU ETS, inclusiv a RSP, în raportul său anual privind piața carbonului, astfel cum se prevede la articolul 10 alineatul (5) din Directiva EU ETS. Inițiativa se bazează pe procesul care constă în elaborarea de planuri naționale integrate privind energia și clima și pe un cadru solid în materie de transparență a informațiilor privind emisiile de gaze cu efect de seră și alte informații privind clima, prevăzute în Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului
                  22
               . Comisia va utiliza, printre altele, informațiile transmise și raportate de statele membre în temeiul Regulamentului privind guvernanța ca bază pentru evaluarea periodică a progreselor înregistrate. Acestea includ informații privind emisiile de gaze cu efect de seră, politicile și măsurile, prognozele și adaptarea. De asemenea, Comisia va utiliza aceste informații pentru evaluările punerii în aplicare a politicilor de mediu și pentru monitorizarea programelor de acțiune pentru mediu.

               În plus, evaluarea progreselor înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a Directivei EU ETS este reglementată la articolul 21 din Directiva EU ETS, care impune statelor membre să prezinte Comisiei un raport anual, acordând o atenție deosebită aspectelor precum alocarea certificatelor, funcționarea registrului, aplicarea monitorizării și raportării, verificarea și acreditarea, precum și aspectele legate de conformitate.

               În plus, articolul 3 din Decizia RSP impune Comisiei să revizuiască periodic RSP după această primă revizuire.

               •Explicații detaliate cu privire la dispozițiile specifice ale propunerii

                  În stadiul actual al Deciziei RSP, rata de intrare de 24 % din RSP și suma minimă care urmează să fie plasată în rezervă de 200 de milioane de certificate vor expira în 2023. Începând cu 2024, rata de intrare ar deveni 12 %. Evaluarea impactului a arătat că rata de intrare de 12 % nu ar fi suficientă pentru a asigura îndeplinirea în continuare a obiectivelor RSP în ceea ce privește reducerea excedentului și asigurarea rezilienței pieței. Scopul prezentei propuneri este de a se asigura că parametrii actuali ai RSP (rata de intrare de 24 % și suma minimă care urmează să fie plasată în rezerva de 200 de milioane de certificate) sunt menținuți după 2023 și până la sfârșitul fazei IV a EU ETS la 31 decembrie 2030, pentru a asigura predictibilitatea pieței. Rata de intrare a RSP ar reveni la 12 % după 2030.

               2021/0202 (COD)

               Propunere de

               DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

               de modificare a Deciziei (UE) 2015/1814 în ceea ce privește cantitatea de certificate care urmează să fie plasate în rezerva pentru stabilitatea pieței aferentă sistemului UE de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră până în 2030

               PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 192 alineatul (1),

               având în vedere propunerea Comisiei Europene,

               după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

               având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European
                  23
               ,

               având în vedere avizul Comitetului Regiunilor
                  24
               ,

               hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară,

               întrucât:

               (1)Acordul de la Paris, adoptat în decembrie 2015 în temeiul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC), a intrat în vigoare în noiembrie 2016 („Acordul de la Paris”)
                  25
               . Părțile la Acordul de la Paris au convenit să mențină creșterea temperaturii medii globale mult sub 2 °C în raport cu nivelul din perioada preindustrială și să continue eforturile pentru a limita creșterea temperaturii la peste 1,5 °C în raport cu nivelul din perioada preindustrială.

               (2)Abordarea provocărilor legate de climă și mediu și atingerea obiectivelor Acordului de la Paris se află în centrul Comunicării privind „Pactul verde european”, adoptată de Comisie la 11 decembrie 2019
                  26
               .

               (3)Pactul verde european combină un set cuprinzător de măsuri și inițiative care se consolidează reciproc și care vizează realizarea neutralității climatice în UE până în 2050 și stabilește o nouă strategie de creștere care vizează transformarea Uniunii într-o societate echitabilă și prosperă, cu o economie modernă, eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor și competitivă, în care creșterea economică să fie decuplată de utilizarea resurselor. Pactul urmărește, de asemenea, să protejeze, să conserve și să consolideze capitalul natural al Uniunii, precum și să protejeze sănătatea și bunăstarea cetățenilor împotriva riscurilor legate de mediu și a impacturilor aferente. În același timp, această tranziție afectează în mod diferit femeile și bărbații și are un impact deosebit asupra unor grupuri defavorizate, cum ar fi persoanele în vârstă, persoanele cu handicap și membrii unei minorități rasiale sau etnice. Prin urmare, trebuie să se asigure că tranziția este echitabilă și favorabilă incluziunii și nu lasă pe nimeni în urmă.

               (4)Necesitatea și valoarea Pactului verde european au devenit și mai importante în contextul efectelor foarte grave ale pandemiei de COVID-19 asupra sănătății, a condițiilor de viață și de muncă și a bunăstării cetățenilor Uniunii, care au demonstrat că societatea și economia noastră trebuie să își îmbunătățească reziliența la șocurile externe și să acționeze din timp pentru a preveni sau a atenua aceste efecte. Cetățenii europeni continuă să își exprime opiniile ferme cu privire la faptul că acest lucru se aplică în special schimbărilor climatice
                  27
               .

               (5)Uniunea s-a angajat să reducă emisiile nete de gaze cu efect de seră la nivelul întregii economii a Uniunii cu cel puțin 55 % până în 2030 față de nivelurile din 1990, în cadrul contribuției actualizate stabilite la nivel național transmise secretariatului CCONUSC la 17 decembrie 2020
                  28
               .

               (6)În Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului
                  29
               , Uniunea a consacrat în legislație obiectivul neutralității climatice la nivelul întregii economii până în 2050. Regulamentul respectiv stabilește, de asemenea, un angajament intern obligatoriu al Uniunii de reducere a emisiilor nete de gaze cu efect de seră (emisii după deducerea absorbțiilor) cu cel puțin 55 % față de nivelurile din 1990 până în 2030.

               (7)Toate sectoarele economiei trebuie să contribuie la realizarea respectivelor reduceri ale emisiilor. Prin urmare, obiectivul ambițios al sistemului UE de comercializare a certificatelor de emisii (EU ETS), stabilit prin Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului
                  30
               , ar trebui ajustat pentru a fi în conformitate cu angajamentul de reducere a emisiilor nete de gaze cu efect de seră la nivelul întregii economii pentru 2030.

               (8)Pentru a aborda dezechilibrul structural dintre cererea și oferta de certificate de pe piață, Decizia (UE) 2015/1814 a Parlamentului European și a Consiliului
                  31
                a instituit o rezervă pentru stabilitatea pieței („rezerva”) în 2018, care este operațională din 2019.

               (9)Rezerva funcționează prin declanșarea unor ajustări ale volumelor anuale de certificate care urmează să fie scoase la licitație. Pentru a menține un grad maxim de previzibilitate, Decizia (UE) 2015/1814 a stabilit norme clare pentru plasarea certificatelor în rezervă și scoaterea certificatelor din rezervă.

               (10)În cazul în care numărul de certificate aflate în circulație depășește pragul superior stabilit, un număr de certificate care corespunde unui anumit procent din aceste certificate se deduce din volumul certificatelor care urmează să fie scoase la licitație și plasate în rezervă. Între timp, un număr corespunzător de certificate este scos din rezervă pentru statele membre și este adăugat la volumele de certificate care urmează să fie scoase la licitație, în cazul în care numărul total de certificate aflate în circulație scade sub pragul inferior stabilit.

               (11)Directiva (UE) 2018/410 a Parlamentului European și a Consiliului
                  32
                a modificat Decizia (UE) 2015/1814 prin dublarea ratei procentuale care trebuie utilizată pentru stabilirea numărului de certificate care urmează să fie plasate în rezervă în fiecare an de la 12 % la 24 % până la 31 decembrie 2023.

               (12)În conformitate cu Decizia (UE) 2015/1814, în termen de trei ani de la începerea funcționării rezervei, Comisia trebuie să efectueze prima sa revizuire pe baza unei analize a bunei funcționări a pieței europene a carbonului și, după caz, să prezinte o propunere Parlamentului European și Consiliului.

               (13)Revizuirea efectuată a acordat o atenție deosebită procentului utilizat pentru stabilirea numărului de certificate care urmează să fie plasate în rezervă, precum și valorii numerice a pragului numărului total de certificate aflate în circulație și al numărului certificatelor care urmează să fie scoase din rezervă.

               (14)Analiza efectuată în contextul revizuirii rezervei și evoluțiile preconizate relevante pentru piața carbonului demonstrează că o rată de 12 % din numărul total de certificate aflate în circulație care urmează să fie plasate în rezervă în fiecare an după 2023 este insuficientă pentru a preveni o creștere semnificativă a excedentului de certificate în EU ETS. Prin urmare, după 2023, procentul ar trebui să fie în continuare de 24 %, iar numărul minim de certificate care urmează să fie plasate în rezervă ar trebui să fie în continuare de 200 de milioane.

               (15)În cazul în care rata numărului total de certificate aflate în circulație care urmează să fie plasate în rezervă în fiecare an revine la 12 % după 2023, un surplus potențial prejudiciabil de certificate în EU ETS ar putea perturba stabilitatea pieței. În plus, rata de 24 % după 2023 ar trebui stabilită separat de revizuirea generală a Directivei 2003/87/CE și a Deciziei (UE) 2015/1814 pentru a consolida sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii în conformitate cu obiectivul climatic mai ambițios al Uniunii pentru 2030, pentru a asigura predictibilitatea pieței.

               (16)Prin urmare, Decizia (UE) 2015/1814 trebuie modificată în consecință,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Modificări aduse Deciziei (UE) 2015/1814

               La articolul 1 alineatul (5) primul paragraf din Decizia (UE) 2015/1814, ultima teză se înlocuiește cu următorul text:

               „Prin derogare de la primele două teze, până la 31 decembrie 2030, procentele și cele 100 de milioane de certificate menționate la tezele respective se dublează.”

               Articolul 2

               Intrare în vigoare

               Prezenta decizie intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

               Adoptată la Bruxelles,

                  Pentru Parlamentul European,
                        Pentru Consiliu,

                  Președintele
                        Președintele

                     (1)

                        COM(2019) 640 final.

                     (2)

                        COM(2018) 773 final.

                     (3)

                        COM(2020) 562 final.

                     (4)

                        Concluziile Consiliului European din 10-11 decembrie 2020, EUCO 22/20 CO EUR 17 CONCL 8.

                     (5)

                        Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 („Legea europeană a climei”) (JO L 243, 9.7.2021, p. 1).

                     (6)

                        Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii și de modificare a Directivei 96/61/CE a Consiliului (JO L 275, 25.10.2003, p. 32).

                     (7)

                        Decizia (UE) 2015/1814 a Parlamentului European și a Consiliului din 6 octombrie 2015 privind înființarea și funcționarea unei rezerve pentru stabilitatea pieței aferentă schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră și de modificare a Directivei 2003/87/CE (JO L 264, 9.10.2015, p. 1).

                     (8)

                        Directiva (UE) 2018/410 a Parlamentului European și a Consiliului din 14 martie 2018 de modificare a Directivei 2003/87/CE în vederea rentabilizării reducerii emisiilor de dioxid de carbon și a sporirii investițiilor în acest domeniu și a Deciziei (UE) 2015/1814 (JO L 76, 19.3.2018, p. 3).

                     (9)

                        Norma de invalidare este prevăzută la articolul 1 alineatul (5a) din Decizia RSP. Acesta prevede că, începând din 2023, certificatele păstrate în rezervă peste numărul total de certificate scoase la licitație în cursul anului precedent vor fi anulate.

                     (10)

                        Pentru a ilustra efectul de plafon, dacă NTCA este de 834 de milioane de certificate, puțin mai mare decât pragul superior de 833 de milioane, atunci, în conformitate cu normele RSP, 24 % din NTCA este inclus în RSP. Cu toate acestea, dacă NTCA este puțin sub prag, la 832 de milioane de certificate, atunci nu se plasează nimic în RSP.

                     (11)

                        Directiva (UE) 2021/... a Parlamentului European și a Consiliului din... de modificare a Directivei 2003/87/CE de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii și Decizia (UE) 2015/1814 privind înființarea și funcționarea unei rezerve pentru stabilitatea pieței aferentă schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră (JO L [...], [...], p. [...]).

                     (12)

                        Rezultatul este disponibil la următoarea adresă de internet:
                  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12660-Schimbari-climatice-actualizarea-sistemului-UE-de-comercializare-a-certificatelor-de-emisii-ETS-_ro
                  .

                     (13)

                        Rezultatul este disponibil la următoarea adresă de internet:
                  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12660-Updating-the-EU-Emissions-Trading-System/public-consultation_ro
                  .

                     (14)

                  https://ec.europa.eu/clima/events/expert-workshop-market-stability-reserve_ro
                  ,
                  https://ec.europa.eu/clima/events/2nd-expert-workshop-market-stability-reserve_ro
                  .

                     (15)

                        În special Vivid Economics, (2021) – Review of the EU ETS’Market Stability Reserve (Revizuirea rezervei pentru stabilitatea pieței a EU ETS), raport elaborat pentru DG CLIMA.

                     (16)

                        Proiecții bazate pe modele privind tendințele în materie de energie, transport și emisii de gaze cu efect de seră până în 2050, pe baza unui set coerent de ipoteze la nivelul UE, al statelor membre și al politicilor UE, precum și a caracteristicilor specifice ale statelor membre, și pe consultarea experților din statele membre.

                     (17)

                        Vivid Economics, (2021) – Review of the EU ETS’Market Stability Reserve (Revizuirea rezervei pentru stabilitatea pieței a EU ETS), raport elaborat pentru DG CLIMA.

                     (18)

                        SWD(2020) 176.

                     (19)

                        JO C 326, 26.10.2012, p. 391.

                     (20)

                        JO C 326, 26.10.2012, p. 391.

                     (21)

                        C(2020) 6126.

                     (22)

                        Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 328, 21.12.2018, p. 1).

                     (23)

                        JO C , , p. .

                     (24)

                        JO C , , p. .

                     (25)

                        Acordul de la Paris (JO L 282, 19.10.2016, p. 4).

                     (26)

                        COM(2019) 640 final.

                     (27)

                        Eurobarometrul special 513 privind schimbările climatice, 2021 (
                  https://ec.europa.eu/clima/citizens/support_ro
                  ).

                     (28)

                  https://www4.unfccc.int/sites/ndcstaging/PublishedDocuments/European %20Union %20First/EU_NDC_Submission_December %202020.pdf
                  .

                     (29)

                        Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 („Legea europeană a climei”) (JO L 243, 9.7.2021, p. 1).

                     (30)

                        Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii și de modificare a Directivei 96/61/CE a Consiliului (JO L 275, 25.10.2003, p. 32).

                     (31)

                        Decizia (UE) 2015/1814 a Parlamentului European și a Consiliului din 6 octombrie 2015 privind înființarea și funcționarea unei rezerve pentru stabilitatea pieței aferentă schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră și de modificare a Directivei 2003/87/CE (JO L 264, 9.10.2015, p. 1).

                     (32)

                        Directiva (UE) 2018/410 a Parlamentului European și a Consiliului din 14 martie 2018 de modificare a Directivei 2003/87/CE în vederea rentabilizării reducerii emisiilor de dioxid de carbon și a sporirii investițiilor în acest domeniu și a Deciziei (UE) 2015/1814 (JO L 76, 19.3.2018, p. 3).