				|

		52013PC0247

			Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI de modificare a Regulamentului (UE) nr. 691/2011 privind conturile economice și de mediu europene /* COM/2013/0247 final - 2013/0130 (COD) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
1.           CONTEXTUL PROPUNERII
Regulamentul (UE) nr. 691/2011 privind
conturile economice de mediu europene a fost adoptat la 6 iulie 2011. Acesta
acoperă trei module: conturile referitoare la emisiile atmosferice, taxele
de mediu și conturile referitoare la fluxul de materiale.
Articolul 10 din regulament conține o
listă de posibile noi module care trebuie introduse ulterior pe baza
propunerilor Comisiei. Primele trei dintre noile module enumerate la articolul
10 sunt reglementate de acest proiect de regulament de modificare: cheltuielile
pentru protecția mediului, sectorul bunurilor și serviciilor
ecologice și conturile pentru energie.
Utilizatorii acordă o mare
importanță analizei și aplicațiilor conturilor de mediu în
modelarea și stabilirea de previziuni, pentru pregătirea atât a
propunerilor politice, cât și a rapoartelor privind aplicarea politicilor
și a impactului lor. Noile module vor permite extinderea seturilor de date
integrate disponibile pentru astfel de aplicații și pentru analiză.

Articolul 4 din Regulament prevede studii
pilot care urmează să fie realizate de statele membre pe bază
voluntară pentru a testa fezabilitatea introducerii de noi module. Mai
multe asemenea studii pilot finalizate, demonstrând în mod clar fezabilitatea
celor trei noi module.
Conturile de mediu utilizează datele
existente pentru compilarea de conturi. Nu este necesar să se colecteze
date pentru punerea în aplicare a noilor module. Se vor utiliza mai eficient
instrumentele existente de colectare a datelor.
Comisia de statistică a Organizației
Națiunilor Unite a adoptat sistemul de conturi economice și de mediu
(SEEA) ca standard internațional de statistică în cadrul celei de-a
43-a sesiuni în februarie 2012. Noile module propuse sunt pe deplin în conformitate
cu sistemul de conturi economice și de mediu
Regulamentul de modificare propus este în
conformitate cu Strategia europeană pentru contabilitatea de mediu (SECM
2008). Aceasta se va asigura că INS-urile (institutele naționale de
statistică) pot să își extindă activitatea în domeniul conturilor
de mediu, având drept obiectiv principal furnizarea de date armonizate,
actualizate și de bună calitate.
2.           REZULTATELE
CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII
IMPACTULUI
Propunerea a fost discutată în cadrul
Sistemului Statistic European, cu producători de date și utilizatori
la nivel tehnic prin intermediul consultărilor scrise, în grupuri
operative în cadrul grupurilor de lucru relevante privind conturile de mediu
și statisticile privind cheltuielile legate de mediu în martie 2012
și cu directorii pentru realizarea statisticilor și a conturilor de
mediu în aprilie și noiembrie 2012.
3.           ELEMENTELE JURIDICE ALE
PROPUNERII
Obiectivul prezentei propuneri de modificare a
legii este de a asigura comparabilitatea la nivel internațional a
conturilor economice de mediu prin extinderea domeniului de aplicare al
Regulamentului 691/2011 la module suplimentare, astfel cum sunt menționate
la articolul 10 din regulamentul respectiv.
Actul propus se referă la un subiect de
interes pentru Spațiul Economic European și trebuie, prin urmare,
extins la acesta.
4.           IMPLICAȚIILE BUGETARE
Propunerea nu are implicații noi asupra
bugetului Uniunii.
2013/0130 (COD)
Propunere de
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN
ŞI AL CONSILIULUI
de modificare a Regulamentului (UE) nr.
691/2011 privind conturile economice și de mediu europene
(Text cu relevanță pentru SEE)
PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 338
alineatul (1),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectului de act
legislativ către parlamentele naționale,
hotărând în conformitate cu procedura
legislativă ordinară,
întrucât:
(1)       Decizia nr. xxx a Parlamentului European și a
Consiliului din xxx 2013 de instituire a
celui de-al șaptelea Program comunitar de acțiune pentru mediu[1] prevede că
informațiile fiabile privind tendințele, presiunile și factorii
principali pentru schimbările de mediu sunt esențiale pentru
elaborarea și punerea în aplicare a unei politici eficace și, în mod
mai general, pentru responsabilizarea cetățenilor. Ar trebui
elaborate instrumente care să permită o mai bună
conștientizare de către public a efectelor activității
economice asupra mediului.
(2)       Articolul 10 din Regulamentul
(UE) nr. 691/2011 invită Comisia să prezinte un raport Parlamentului
European și Consiliului privind punerea în aplicare a prezentului
Regulament și, dacă este cazul, să propună introducerea
unor noi module de conturi economice de mediu, cum ar fi cheltuielile și
veniturile legate de protecția mediului (CVPM)/conturile de cheltuieli
pentru protecția mediului (CCPM), sectorul bunurilor și serviciilor
de mediu (SBSM) și conturile pentru energie.
(3)       Aceste trei noi module
contribuie în mod direct la prioritățile politice ale Uniunii de
creștere ecologică și eficiența utilizării resurselor
prin furnizarea informațiilor importante cu privire la indicatori cum ar
fi producția destinată pieței și ocuparea forței de
muncă în SBSM, cheltuielile naționale pentru protecția mediului
și utilizarea energiei în funcție de o defalcare NACE detaliată.
(4)       Comisia de statistică a
Organizației Națiunilor Unite a adoptat sistemul de conturi economice
și de mediu (SEEA) ca standard internațional de statistică în
cadrul celei de-a 43-a sesiuni în februarie 2012. Noile module propuse sunt pe
deplin în conformitate cu SEEA.
(5)       A fost consultat Comitetul
Sistemului Statistic European,
(6)       Prin urmare, Regulamentul
(UE) nr. 691/2011 ar trebui modificat în consecință,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Regulamentul (UE) nr. 691/2011 se
modifică după cum urmează:
1.
La articolul 2 se adaugă următoarele
puncte:
(4) „cheltuieli referitoare la protecția
mediului” înseamnă resurse economice dedicate de către
unitățile rezidente protecției mediului. Protecția mediului
include toate activitățile și acțiunile care au ca scop
principal prevenirea, reducerea și eliminarea poluării, precum
și a oricărei alte degradări a mediului. Printre acestea se
numără măsurile luate pentru restabilirea mediului după ce
a fost degradat. Sunt excluse activitățile care, deși sunt
benefice pentru mediu, satisfac în principal necesitățile tehnice sau
cerințele interne de igienă sau de siguranță ale unei
întreprinderi sau ale unei alte instituții;
(5) „sector
de bunuri și servicii economice” înseamnă acele activități
de producție ale unei economii naționale care generează produse
ecologice. Produsele ecologice sunt produse care au fost fabricate în scopul
protecției mediului și a gestionării resurselor. Gestionarea
resurselor include conservarea, menținerea și consolidarea rezervelor
de resurse naturale și, prin urmare, protejarea împotriva epuizării
resurselor;
(6) „conturi
referitoare la fluxul fizic de energie” înseamnă compilații coerente
ale fluxurilor fizice de energie în economiile naționale, ale fluxurilor
în cadrul economiei și ale ieșirilor către alte economii sau
către mediu.”
2.
La articolul 3 alineatul (1), se adaugă
următoarele puncte:
(d) un modul pentru conturile de cheltuieli referitoare
la protecția mediului, în conformitate cu Anexa IV;
(e) un modul pentru conturile sectorului de
bunuri și servicii de mediu, în conformitate cu Anexa V;
(f) un modul pentru conturile referitoare la fluxurile
fizice de energie, în conformitate cu Anexa VI.”
3.
Articolul 8, alineatul (2) se înlocuiește cu
următorul text:
‘2.      În vederea obținerii unei
derogări în temeiul alineatului 1 pentru Anexele I, II și III,
statul membru în cauză prezintă Comisiei o cerere justificată
corespunzător până la 12 noiembrie 2011. În vederea obținerii
unei derogări în temeiul alineatului 1 pentru Anexele IV, V și VI,
statul membru în cauză prezintă Comisiei o cerere justificată
corespunzător până la[…[2]…] ”
4.
Anexa la prezentul regulament se adaugă sub
forma anexelor IV, V și VI la Regulamentul (UE) nr. 691/2011.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în
a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al
Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu
în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles,
Pentru Parlamentul European,                     Pentru
Consiliu
Preşedintele                                                   Preşedintele
ANEXĂ
„ANEXA IV
MODUL PENTRU CONTURILE DE CHELTUIELI PENTRU
PROTECȚIA MEDIULUI
Secțiunea 1
OBIECTIVE
Conturile de cheltuieli pentru protecția
mediului prezintă date, într-un mod pe deplin compatibil cu datele
raportate în cadrul Sistemului european de conturi (SEC), privind cheltuielile
pentru protecția mediului și anume resursele economice dedicate de
către unitățile rezidente protecției mediului. Conturile
permit compilarea cheltuielilor naționale pentru protecția mediului
care sunt definite ca suma utilizărilor serviciilor de protecție a mediului
de către unitățile rezidente, formarea brută de capital fix
pentru activitățile pentru protecția mediului și
transferuri pentru protecția mediului care nu sunt o contrapartidă a elementelor
anterioare, mai puțin finanțarea de către restul lumii.
Conturile
cheltuielilor de protecție a mediului ar trebui să folosească
informația deja existentă din conturile naționale
(producția și generarea conturilor de venituri; formarea brută
de capital fix în conformitate cu NACE, tabelele de resurse și
utilizări; date în conformitate cu clasificarea funcțiilor
administrației publice), statistici structurale de întreprinderi,
registrul întreprinderilor și alte surse.
Prezenta
anexă definește datele pe care statele membre trebuie să le
colecteze, să le compileze, să le transmită și să le
evalueze pentru conturile cheltuielilor de protecție a mediului.
Secțiunea 2
ACOPERIRE
Conturile cheltuielilor de protecție a
mediului au aceleași limite de sistem ca și Sistemul european de
conturi (SEC) și arată cheltuieli de protecție a mediului pentru
activități principale, secundare și auxiliare. Sunt vizate
următoarele sectoare:
–
administrația publică (inclusiv
instituții fără scop lucrativ în serviciul gospodăriilor
populației) și societăți în calitate de sectoare
instituționale care produc servicii de protecție a mediului.
Producătorii specializați produc servicii de protecție a
mediului ca activitate principală,
–
gospodării, administrații publice și
societăți în calitate de consumatori de servicii de protecție a
mediului,
–
restul lumii în calitate de beneficiar sau sursă
a transferurilor de protecție a mediului.
Secțiunea 3
LISTA CARACTERISTICILOR
Statele membre produc
conturi de cheltuieli pentru protecția mediului în conformitate cu
următoarele caracteristici care sunt definite conform SEC:
–
producția de servicii de protecție a
mediului. Producția destinată pieței, producția
non-piață și producția de activități auxiliare
sunt diferențiate,
–
consumul intermediar de servicii de protecție a
mediului de către producătorii specializați,
–
importurile și exporturile de servicii de
protecție a mediului,
–
TVA și alte impozite minus subvențiile pe
produse, care se aplică serviciilor de protecție a mediului,
–
formarea brută de capital fix și
achiziții minus cedări de active nefinanciare neproduse pentru
producția de servicii de protecție a mediului,
–
consumul final de servicii de protecție a
mediului,
–
transferuri de protecție a mediului
(primite/plătite).
Toate datele sunt
raportate în milioane, în moneda națională.
Secțiunea 4
PRIMUL AN DE REFERINȚĂ; FRECVENȚA ȘI TERMENELE DE
TRANSMITERE
1. Statisticile
sunt compilate și transmise anual.
2. Statisticile se
transmit în termen de 24 de luni de la sfârșitul anului de
referință.
3. Pentru a transmite
în timp util utilizatorilor date complete și actuale, Comisia (Eurostat)
întocmește, imediat ce sunt disponibile suficiente date naționale,
estimări ale totalurilor pentru UE-27 pentru principalele agregate ale
acestui modul. Ori de câte ori este posibil, Comisia (Eurostat) întocmește
și publică estimări referitoare la date care nu au fost transmise
de statele membre în termenul specificat la punctul 2.
4. Primul an de
referință este anul în care intră în vigoare regulamentul.
5. În cadrul
primei transmiteri a datelor, statele membre includ datele anuale din
2013 până în primul an de referință.
6. În cadrul
fiecărei transmiteri ulterioare de date Comisiei, statele membre
furnizează date anuale pentru anii n-3, n-2, n-2, n-1 și n, unde n
este anul de referință.
Secțiunea 5
TABELE DE RAPORTARE
1. Pentru
caracteristicile menționate la secțiunea 3 sunt raportate date
defalcate în funcție de:
–
tipuri de producători/consumatorii de servicii
de protecție a mediului, așa cum sunt definite în secțiunea 2,
–
clasele clasificării activităților
de protecție a mediului (CEPA) agregate după cum urmează:
Pentru activitățile de producție
ale administrațiilor publice nedestinate pieței și pentru
transferuri pentru protecția mediului
–
CEPA 2
–
CEPA 3
–
Suma CEPA 1 + 4 + 5 + 7
–
CEPA 6
–
Suma CEPA 8 + 9
Pentru activități auxiliare ale întreprinderilor:
–
CEPA 1
–
CEPA 2
–
CEPA 3
–
Suma CEPA 4 + 5 + 6 + 7 + 8 + 9
Pentru întreprinderi ca producători secundari
și specializați:
–
CEPA 2
–
CEPA 3
–
CEPA 4
Pentru gospodării în calitate de consumatori:
–
CEPA 2
–
CEPA 3
–
Următoarele coduri NACE pentru producția
auxiliară de servicii EP: NACE Rev. 2 B, C, D, diviziunea 36. Datele pentru
secțiunea C vor fi prezentate pe diviziuni. Diviziunile 10-12, 13-15
și 31-32 sunt grupate împreună. Statele membre care, în conformitate
cu Regulamentul (CE) nr. 295/2008[3]
al Parlamentului European și al Consiliului (în ceea ce privește
definițiile caracteristicilor, formatul tehnic pentru transmiterea
datelor, cerințele de raportare dublă în conformitate cu NACE Rev.1.1
și NACE Rev.2 și derogările care se acordă pentru
statisticile structurale de întreprindere) nu sunt obligate să colecteze
date privind cheltuielile aferente protecției mediului pentru unul sau mai
multe dintre aceste coduri NACE nu au obligația să furnizeze date
pentru aceste coduri NACE.
2. Categoriile CEPA menționate la
alineatul (1) sunt următoarele:
CEPA 1 — Protecția aerului înconjurător
și a climei
CEPA 2 — Gestionarea apelor reziduale
CEPA 3 — Gestionarea deșeurilor
CEPA 4 — Protecția și asanarea solului,
a apelor subterane și a apelor de suprafață
CEPA 5 — Reducerea zgomotului și a
vibrațiilor
CEPA 6 — Protecția biodiversității
și a peisajului
CEPA 7 — Protecția împotriva radiațiilor
CEPA 8 — Cercetare și dezvoltare în domeniul
mediului
CEPA 9 — Alte activități de
protecție a mediului.
Secțiunea 6
DURATA MAXIMĂ A PERIOADELOR DE TRANZIȚIE
Pentru punerea în aplicare a dispozițiilor
prezentei anexe, durata maximă a perioadei de tranziție este
fixată la doi ani de la primul termen de transmitere.
Anexa V
MODUL PENTRU SECTORUL BUNURILOR ȘI
SERVICIILOR DE MEDIU
Secțiunea 1
OBIECTIVE
Statisticile
privind bunurile și serviciile de mediu înregistrează și
prezintă, într-un mod pe deplin compatibil cu datele raportate în temeiul
SEC, date cu privire la activitățile de producție ale
economiilor naționale care generează produse de mediu .
Prezenta
anexă definește datele pe care statele membre trebuie să le
colecteze, să le compileze, să le transmită și să le
evalueze pentru bunurile și serviciile de mediu.
Secțiunea 2
ACOPERIRE
Sectorul de bunuri
și servicii de mediu are aceleași limite de sistem ca și SEC
și cuprinde toate bunurile și serviciile de mediu care sunt create în
sfera producției. SEC definește producția ca activitate
desfășurată sub controlul și responsabilitatea unei
unități instituționale care utilizează resurse — mână
de lucru, capital, bunuri și servicii — pentru a produce bunuri și
servicii.
Bunurile și
serviciile de mediu sunt împărțite în următoarele categorii:
servicii specifice de mediu, produse destinate exclusiv mediului (produse
conexe), bunuri adaptate și tehnologii de protecție a mediului.
Secțiunea 3
LISTA CARACTERISTICILOR
Statele membre
trebuie să elaboreze statistici cu privire la sectorul de bunuri și
servicii de mediu în conformitate cu următoarele caracteristici:
–
producția destinată pieței, din
care:
–
exporturi
–
valoarea adăugată a
activităților de piață
–
ocuparea forței de muncă pentru
activitățile de piață.
Toate datele sunt
raportate în milioane, în moneda națională, exceptând caracteristica
„ocuparea forței de muncă” pentru care unitatea de raportare ar
trebui să fie echivalentul normă întreagă.
Secțiunea 4
PRIMUL AN DE REFERINȚĂ;
FRECVENȚA ȘI TERMENELE DE TRANSMITERE
1. Statisticile
sunt compilate și transmise anual.
2. Statisticile se
transmit în termen de 24 de luni de la sfârșitul anului de
referință.
3. Pentru a transmite
în timp util utilizatorilor date complete și actuale, Comisia (Eurostat)
întocmește, imediat ce sunt puse la dispoziție suficiente date
naționale, estimări ale totalurilor pentru UE-27 pentru principalele
agregate ale acestui modul. Ori de câte ori este posibil, Comisia (Eurostat)
întocmește și publică estimări referitoare la date care nu
au fost transmise de statele membre în termenul specificat la punctul 2.
4. Primul an de
referință este anul în care intră în vigoare regulamentul.
5. În cadrul
primei transmiteri a datelor, statele membre includ datele anuale din
2013 până în primul an de referință.
6. În cadrul
fiecărei transmiteri ulterioare de date Comisiei, statele membre
furnizează date anuale pentru anii n-3, n-2, n-1 și n, unde n este
anul de referință.
Secțiunea 5
TABELE DE RAPORTARE
1. Pentru
caracteristicile menționate la secțiunea 3, datele sunt raportate conform
următoarei clasificări încrucișate:
–
clasificarea activităților economice NACE
Rev. 2 (nivel de agregare A*21, așa cum este prevăzut în SEC),
–
clase de clasificare a activităților de
protecție a mediului (CEPA) și clasificare a activităților
de gestionare a resurselor (CReMA) grupate după cum urmează:
–
CEPA 1
–
CEPA 2
–
CEPA 3
–
CEPA 4
–
CEPA 5
–
CEPA 6
–
Suma: CEPA 7, CEPA 8 și CEPA 9
–
CReMA 10
–
CReMA 11
–
CReMA 13
–
CReMA 13A
–
CReMA 13B
–
CReMA 13C
–
CReMA 14
–
Suma: CReMA 12, CReMA 15 și CReMA 16
2. Categoriile
CEPA menționate la alineatul 1 sunt stabilite în Anexa IV. Categoriile
CReMA menționate în alineatul 1 sunt următoarele:
CReMA 10 — Gestionarea apei
CReMA 11 — Gestionarea resurselor forestiere
CReMA 12 — Gestionarea florei și faunei
sălbatice
CReMA 13 — Gestionarea resurselor energetice
CReMA 13A — Producția de energie din resurse
regenerabile
CReMA 13B — Economisirea și gestionarea
căldurii/energiei
CReMA 13C — Reducerea la minimum a utilizării
energiei fosile ca materii prime
CReMA 14 — Gestionarea mineralelor
CReMA 15 — Activități de cercetare
și dezvoltare pentru gestionarea resurselor
CReMA 16 — Alte activități de gestionare
a resurselor
Secțiunea 6
DURATA MAXIMĂ A PERIOADELOR DE TRANZIȚIE
Pentru punerea în aplicare a
dispozițiilor prezentei anexe, durata maximă a perioadei de
tranziție este fixată la doi ani de la primul termen de transmitere.
Anexa VI
MODUL
PENTRU CONTURILE REFERITOARE LA FLUXURILE FIZICE DE ENERGIE
Secțiunea 1
OBIECTIVE
Conturile referitoare la fluxul fizic de
energie prezintă date referitoare la fluxurile fizice de energie exprimate
în terajouli într-un mod pe deplin compatibil cu conceptele, principiile
și datele raportate în cadrul Sistemului European de Conturi (SEC).
Acestea înregistrează datele privind energia în legătură cu
activitățile economice ale unităților rezidente ale
economiilor naționale sub formă de defalcări în funcție de
activitatea economică. Acestea prezintă oferta și utilizarea
surselor naturale de energie, produselor energetice și reziduurilor
energetice. Activitățile economice incluse sunt producția,
consumul și acumularea.
Secțiunea 2
ACOPERIRE
Conturile referitoare la fluxul fizic de
energie au aceleași limite de sistem ca și SEC și se
bazează, de asemenea, pe principiul reședinței.
În conformitate cu SEC, o unitate este
considerată o unitate rezidentă a unei țări când centrul
său de interes economic este situat pe teritoriul economic al acelei
țări, adică atunci când desfășoară
activități economice pe o perioadă extinsă (un an sau mai
mult) pe teritoriul respectiv.
Conturile referitoare la fluxul fizic de
energie înregistrează fluxuri fizice de energie care rezultă în urma
activităților tuturor unităților rezidente, indiferent de
locul geografic în care au loc, de fapt, aceste fluxuri.
Conturile referitoare la fluxul fizic de
energie înregistrează fluxurile fizice de energie pornind din mediu către
economie, în cadrul economiei, și de la economie înapoi la mediu.
Secțiunea 3
LISTA CARACTERISTICILOR
Statele membre
elaborează conturi referitoare la fluxul fizic de energie în conformitate
cu următoarele caracteristici:
–
fluxurile fizice de energie grupate în trei
categorii generice:
–
(i) surse naturale de energie,
–
(ii) produse energetice,
–
(iii) reziduuri energetice
–
originea fluxurilor fizice de energie grupate în
cinci categorii: producția, consumul, acumularea, restul lumii și
mediul,
–
destinația fluxurilor fizice, grupate în
aceleași cinci categorii ca și originea fluxurilor fizice de energie.
Toate datele sunt
raportate în terajouli.
Secțiunea 4
PRIMUL AN DE REFERINȚĂ; FRECVENȚA ȘI TERMENELE DE
TRANSMITERE
1. Statisticile
sunt compilate și transmise anual.
2. Statisticile se
transmit în termen de 18 de luni de la sfârșitul anului de
referință.
3. Pentru a transmite
în timp util utilizatorilor date complete și actuale, Comisia (Eurostat)
întocmește, imediat ce sunt puse la dispoziție suficiente date
naționale, estimări ale totalurilor pentru UE-27 pentru principalele
agregate ale acestui modul. Ori de câte ori este posibil, Comisia (Eurostat)
întocmește și publică estimări referitoare la date care nu
au fost transmise de statele membre în termenul specificat la punctul 2.
4. Primul an de
referință este anul în care intră în vigoare regulamentul.
5. În cadrul
primei transmiteri a datelor, statele membre includ datele anuale din
2013 până în primul an de referință.
6. În cadrul
fiecărei transmiteri ulterioare de date Comisiei, statele membre
furnizează date anuale pentru anii n-3, n-2, n-1 și n, unde n este
anul de referință.
Secțiunea 5
TABELE DE RAPORTARE
1. Pentru
caracteristicile menționate la secțiunea 3 vor fi raportate
următoarele date:
–
Tabelul resurselor pentru fluxurile de energie în
unități fizice. Acest tabel înregistrează resursele de surse
naturale de energie, produse energetice și reziduuri energetice (pe rând)
în funcție de origine, și anume „furnizor” (pe coloană).
–
Tabelul utilizărilor pentru fluxurile de
energie. Acest tabel înregistrează utilizarea surselor naturale de energie,
a produselor energetice și a reziduurilor energetice (pe rând) în
funcție de destinație, și anume „utilizator” (pe coloană).
–
Tabelul utilizării fluxurilor de energie care
generează emisii. Acest tabel înregistrează utilizarea fluxurilor
care generează emisii a surselor naturale de energie și a produselor
energetice (pe rând) de către unitatea utilizatoare și emitentă
(pe coloană).
–
Indicatorul energetic-cheie „consumul total de
energie de către unitățile rezidente” într-o defalcare în
funcție de ramurile industriale și gospodării.
–
Tabelul de concordanță care prezintă
diferitele elemente care explică discrepanța dintre principalul
indicator energetic-cheie „consumul total de energie de către
unitățile rezidente” și indicatorul energetic-cheie comun
așa cum a fost prezentat în statisticile europene în materie de energie
„consumul intern brut de energie”.
2. Tabelele resurselor și
utilizărilor fluxurilor de energie (inclusiv fluxurile care generează
emisii) au un format comun în ceea ce privește rândurile și
coloanele.
3. Coloanele indică originile (resursele)
sau destinațiile (utilizarea) fluxurilor fizice. Coloanele sunt grupate în
cinci categorii:
–
„Producție” se referă la producția
de bunuri și servicii. Activitățile de producție sunt
clasificate în funcție de NACE Rev. 2 și datele sunt raportate la
nivelul de agregare A*64.
–
Activitățile de „consum” sunt prezentate
într-o coloană pentru consumul final al gospodăriilor.
–
„Acumulare” se referă la modificările în
stocurile de produse energetice în cadrul economiei.
–
„Restul lumii” înregistrează fluxurile de
produse importate și exportate.
–
„Mediu” înregistrează originea fluxurilor de surse
naturale și destinația fluxurilor reziduale.
4. Rândurile descriu tipul de fluxuri fizice
clasificate în conformitate cu secțiunea 3 prima liniuță.
5. Clasificarea surselor naturale de energie,
a produselor energetice și a reziduurilor energetice se prezintă
după cum urmează:
–
Sursele naturale de energie sunt grupate în surse naturale de energie neregenerabile și surse
naturale de energie regenerabile.
–
Produsele energetice
sunt grupate în funcție de clasificarea produselor după domeniul de
activitate (CPA) și clasificarea folosită în statisticile energetice
europene.
–
Reziduurile energetice
includ deșeurile (fără valoare monetară); pierderile în
cursul extracției/captării, distribuției/transportului,
transformării/conversiei și depozitării; precum și
soldurile contabile pentru a echilibra tabelele resurselor și
utilizărilor.
6. „Corespondența” între indicatorul
principiului reședinței și indicatorul bazat pe teritoriu este
prezentată pentru întreaga economie națională (fără
defalcare pe ramuri de activitate) și se obține după cum
urmează:
consumul total de energie de către
unitățile rezidente
utilizarea energiei de către
unitățile rezidente din străinătate
+ consumul de energie de către
nerezidenții prezenți pe teritoriu
= consumul intern brut de energie (bazat pe
teritoriu)
Secțiunea 6
DURATA MAXIMĂ A PERIOADELOR DE TRANZIȚIE
Pentru punerea în aplicare a
dispozițiilor prezentei anexe, durata maximă a perioadei de
tranziție este fixată la doi ani de la primul termen de transmitere.”
[1]               JO L xxx.
[2]               JO: a se introduce data: trei luni de la intrarea în
vigoare a prezentului regulament.
[3]               JO L 97, 9.4.2008, p. 13 – 59.


				|

		52011PC0215

			Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI de implementare a unei cooperări consolidate în domeniul creării unei protecții unitare prin brevet /* COM/2011/0215 final - 2011/0093 (COD) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
1.           CONTEXTUL PROPUNERII

1.1.
Istoricul propunerii

În Uniunea Europeană (UE), protecția
prin brevet poate fi obținută în prezent fie prin oficiile
naționale de brevete din statele membre, care acordă brevete
naționale, fie prin Oficiul European de Brevete (OEB) în temeiul
Convenției Brevetului European (CBE)[1].
Totuși, după acordarea unui brevet european de către OEB, acesta
trebuie validat în fiecare stat membru în care se dorește obținerea
protecției. Pentru ca un brevet european să fie validat pe teritoriul
unui stat membru, legea națională poate solicita titularului
brevetului, printre altele, să furnizeze o traducere a brevetului european
în limba oficială a statului membru respectiv[2]. Prin urmare, sistemul de
brevetare actual din UE, în special în ceea ce privește cerințele de
traducere, este foarte complex și costisitor. Costul total de validare a
unui brevet european mediu ajunge la 12 500 EUR dacă este validat doar în 13
state membre și depășește 32 000 EUR dacă este validat
în întreaga UE. Costurile de validare efective se estimează a atinge
aproximativ 193 milioane EUR pe an în Uniunea Europeană.
Crearea unei economii bazate pe
cunoaștere și inovare constituie o prioritate atât a strategiei
Europa 2020[3],
cât și a Actului privind piața unică[4]. Ambele inițiative
vizează îmbunătățirea condițiilor-cadru pentru a
permite întreprinderilor să inoveze prin crearea unei protecții
unitare prin brevet în statele membre ale UE, împreună cu un sistem
european unic de soluționare a litigiilor în materie de brevete.
În pofida faptului că sunt bine cunoscute
dezavantajele cu care se confruntă întreprinderile europene în lipsa unui
protecții unitare prin brevet, Uniunea nu a fost în măsură
să instituie o astfel de protecție. Comisia a propus inițial un
Regulament al Consiliului privind brevetul comunitar în luna august 2000[5]. În 2002, Parlamentul European
a adoptat o rezoluție legislativă[6].
În 2003, Consiliul a adoptat o abordare politică comună[7], dar nu s-a putut ajunge la un
acord final. Discuțiile pe tema propunerii au fost relansate în cadrul
Consiliului după adoptarea de către Comisie a comunicării
intitulate „Îmbunătățirea sistemului de brevetare în Europa” în
aprilie 2007[8].
Comunicarea a confirmat angajamentul în direcția creării unui brevet
comunitar unic.
Tratatul de la Lisabona a introdus un temei
juridic specific pentru crearea de drepturi europene de proprietate
intelectuală. În conformitate cu articolul 118 primul paragraf din
Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), măsurile pentru
crearea de titluri europene de proprietate intelectuală se stabilesc de
către Parlamentul European și Consiliu hotărând în conformitate
cu procedura legislativă ordinară. Al doilea paragraf al
aceluiași articol oferă însă un temei juridic specific pentru
regimul lingvistic al titlurilor europene de proprietate intelectuală,
care urmează să fie stabilit în conformitate cu o procedură
legislativă specială, de către Consiliu, hotărând în
unanimitate, după consultarea Parlamentului European. Prin urmare, dispozițiile
referitoare la traducere pentru orice sistem unitar de brevete în UE trebuie
să fie stabilite printr-un regulament separat.
În decembrie 2009, Consiliul a adoptat
concluziile privind „Un sistem îmbunătățit de brevetare în
Europa”[9]
și o abordare generală referitoare la propunerea de Regulament
privind brevetul UE[10].
Totuși, nu au fost prevăzute dispoziții în materie de traducere,
din cauza schimbării temeiului juridic menționate anterior.
La 30 iunie 2010, Comisia a adoptat o
propunere de regulament al Consiliului privind dispozițiile referitoare la
traducere pentru brevetul Uniunii Europene[11].
Propunerea a fost însoțită de un raport de evaluare a impactului[12], în care se analizează
diferite opțiuni pentru eventualele dispoziții referitoare la traducere.
În pofida eforturilor semnificative depuse de Președinția
Consiliului, în cadrul ședinței din 10 noiembrie 2010 a Consiliului
Competitivitate s-a consemnat că nu s-a ajuns la un acord unanim în ceea
ce privește dispozițiile referitoare la traducere[13]. La reuniunea Consiliului
Competitivitate din 10 decembrie 2010[14]
s-a confirmat existența unor dificultăți insurmontabile,
adoptarea unei decizii care necesită unanimitate fiind imposibilă în
acel moment și în viitorul apropiat. Prin urmare, obiectivele regulamentelor
propuse pentru crearea unei protecții unitare prin brevet în întreaga
Uniune Europeană nu pot fi îndeplinite într-o perioadă
rezonabilă de timp prin aplicarea dispozițiilor relevante ale
tratatelor.
În baza unei solicitări depuse de
douăsprezece state membre (Danemarca, Estonia, Finlanda, Franța,
Germania, Lituania, Luxemburg, Țările de Jos, Polonia, Slovenia,
Suedia și Regatul Unit) Comisia a înaintat Consiliului o propunere[15] de autorizare a unei forme de
cooperare consolidată în domeniul protecției unitare asigurate prin
brevet. Toate statele membre au specificat în cererile lor că propunerile
legislative ale Comisiei în domeniul cooperării consolidate ar trebui
să se bazeze pe cele mai recente negocieri din cadrul Consiliului.
După adoptarea propunerii, Belgia, Austria, Irlanda, Portugalia, Malta,
Bulgaria, România, Republica Cehă, Slovacia, Ungaria, Letonia, Grecia
și Cipru au solicitat, de asemenea, să participe la cooperare.
Propunerea privind decizia de autorizare a fost adoptată de Consiliu, cu
aprobarea Parlamentului European, la 10 martie 2011. Prezentul regulament pune
în aplicare cooperarea consolidată în domeniul creării unei
protecții unitare prin brevet, în conformitate cu autorizația din
Decizia 2011/167/UE a Consiliului[16].

1.2.
Abordare juridică

În comparație cu propunerea Comisiei din 2000,
prezenta propunere se întemeiază pe sistemul existent de brevete europene,
conferind un efect unitar brevetelor europene acordate pentru teritoriile
statelor membre participante. Protecția unitară prin brevet va fi
opțională și va coexista cu brevetele naționale și
europene. Titularii brevetelor europene acordate de OEB pot depune o cerere la
OEB în termen de o lună de la data publicării mențiunii de
acordare a brevetului european, prin care solicită înregistrarea efectului
unitar. Odată ce acesta a fost înregistrat, efectul unitar va asigura o
protecție uniformă și va avea aceleași efecte pe teritoriul
tuturor statelor membre participante. Brevetele europene cu efect unitar pot fi
acordate, transferate, revocate sau pot expira numai pentru respectivele
teritorii în ansamblul lor. Statele membre participante atribuie Oficiului
European de Brevete sarcina administrării brevetelor europene cu efect
unitar.
2.           CONSULTĂRI CU PĂRȚILE
INTERESATE
În ianuarie 2006, Comisia a lansat o
amplă consultare pe tema viitoarei politici în domeniul brevetării în
Europa[17].
S-au primit peste 2 500 de răspunsuri de la diverse părți
interesate, inclusiv de la întreprinderi din toate sectoarele economice,
asociații de întreprinderi, asociații de IMM-uri, specialiști în
domeniul brevetelor, autorități publice și cadre universitare.
Respondenții au solicitat un sistem de brevete europene care să
stimuleze inovarea, să asigure diseminarea cunoștințelor
științifice, să faciliteze transferul de tehnologie, să fie
disponibil pentru toți actorii de pe piață și să ofere
certitudine juridică. Răspunsurile au demonstrat clar
dezamăgirea părților interesate ce derivă din lipsa progreselor
în ceea ce privește proiectul brevetului comunitar. În speță,
aproape toți respondenții (utilizatori ai sistemului de brevetare) au
respins dispozițiile referitoare la traducere incluse în abordarea
politică comună a Consiliului din 2003, care prevede că
titularul brevetului trebuie să furnizeze o traducere a
revendicărilor (cu efect juridic) în toate limbile oficiale ale
Comunității.
Părțile interesate și-au
exprimat sprijinul general pentru un brevet comunitar „unitar, accesibil
și competitiv”. Acest mesaj a fost repetat la o audiere publică care
a avut loc la 12 iulie 2006, unde părțile interesate din numeroase
domenii și-au exprimat sprijinul pentru crearea unui brevet cu
adevărat unitar și de înaltă calitate. Cu toate acestea, s-a
subliniat că necesitatea unor compromisuri de natură politică ar
trebui să nu afecteze utilitatea proiectului. În special
reprezentanții întreprinderilor mici și mijlocii (IMM) au subliniat
importanța costurilor de brevetare moderate.
Problema protecției unitare prin brevet a
fost, de asemenea, abordată pe larg în cadrul consultării pe tema
„Small Business Act” pentru Europa, care a constat într-o serie de
inițiative menite să ajute IMM-urile europene[18]. Întreprinderile mici și
mijlocii au considerat că nivelul ridicat al taxelor de brevet și
complexitatea juridică a sistemului de brevetare constituie obstacole
majore[19]. În
contribuțiile lor la consultare, întreprinderile în general și
reprezentanții IMM-urilor în particular, au solicitat o reducere
semnificativă a costurilor de brevetare pentru viitorul brevet unitar[20].
O serie de părți interesate au
publicat recent documente de poziție care fac referire la protecția
unitară prin brevet. Unele asociații patronale europene, cum ar fi
BusinessEurope[21],
UEAPME[22]
și Eurochambres[23],
confirmă că întreprinderile, atât mari cât și mici, doresc o
protecție prin brevet simplificată, rentabilă și
accesibilă. Organizații patronale naționale din multe state
membre și din diverse sectoare economice au ridicat probleme identice[24]. Părțile interesate
au subliniat faptul că orice soluție pentru protecția
unitară prin brevet trebuie să se bazeze pe mecanismele existente de
acordare a brevetelor în Europa și să nu necesite nicio revizuire a
Convenției Brevetului European.
3.           EVALUAREA IMPACTULUI
Prezenta propunere este însoțită de
o evaluare a impactului, care identifică principalele probleme în cadrul
actualului sistem european de brevetare: (i) costurile ridicate de traducere
și de publicare a brevetelor europene, (ii) diferențele în ceea ce
privește menținerea brevetelor în statele membre (trebuie plătite
taxe de reînnoire anuale în fiecare țară în care este validat
brevetul); și (iii) complexitatea administrativă de înregistrare a
transferurilor, a licențelor și a altor drepturi care țin de
brevete. În consecință, accesul la o protecție
cuprinzătoare prin brevet în Europa este atât de costisitor și de
complex, încât este inabordabil pentru mulți inventatori și multe
societăți.
Evaluarea impactului analizează impactul
următoarelor opțiuni:
Opțiunea 1 (scenariu de bază) –
Comisia nu ia nicio măsură,
Opțiunea 2 – Comisia continuă
să colaboreze cu celelalte instituții pentru un brevet UE valabil în
cele 27 de state membre,
Opțiunea 3 - Comisia prezintă
propuneri de regulamente de punere în aplicare a unei cooperări
consolidate:
Subopțiunea 3.1 - Comisia propune
dispoziții referitoare la traducere aplicabile în domeniul protecției
unitare prin brevet care corespund cu propunerea sa din 30 iunie 2010, sau
Subopțiunea 3.2 – Comisia propune
dispoziții referitoare la traducere aplicabile în domeniul protecției
unitare prin brevet, care se bazează pe propunerea sa din 30 iunie 2010
și care încorporează elemente dintr-o propunere de compromis
discutată de Consiliu.
Analiza efectuată în cadrul
evaluării impactului a demonstrat că se preferă opțiunea 3
cu subopțiunea 3.2.
Aceste probleme pot fi rezolvate numai la
nivelul UE, deoarece fără un instrument juridic la nivelul UE,
statele membre nu ar fi în măsură să confere brevetelor efecte
juridice care să fie uniforme în mai multe state membre.
4.           ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII
Decizia 2011/167/UE a Consiliului a autorizat
statele membre enumerate la articolul 1 să instituie cooperarea
consolidată în domeniul creării unei protecții unitare prin
brevet.
Articolul 118 alineatul (1) din Tratatul
privind funcționarea Uniunii Europene asigură temeiul juridic pentru
crearea de titluri europene de proprietate intelectuală care să
asigure o protecție uniformă în întreaga Uniune, prin intermediul
unui regulament adoptat de Parlamentul European și de Consiliu,
hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară.
5.           IMPLICAȚII BUGETARE
Prezenta propunere nu are implicații
asupra bugetului Uniunii.
6.           DESCRIERE DETALIATĂ
Articolul 1 – Obiect
Acest articol definește obiectul
prezentului regulament care implementează cooperarea consolidată în
domeniul creării unei protecții unitare prin brevet, autorizate prin
Decizia 2011/167/UE a Consiliului. Se precizează în mod clar că
prezentul regulament reprezintă un acord special în sensul articolului 142
din CBE.
Articolul 2 – Definiții
Acest articol conține definițiile
principalilor termeni utilizați în regulament.
Articolul 3 - Brevetul european cu efect
unitar
Acest articol prevede că brevetele
europene pot beneficia de efect unitar în statele membre participante, cu
condiția ca efectul unitar să fie înregistrat în Registrul pentru
protecție unitară prin brevet. În plus, se stabilesc principalele
caracteristici ale brevetelor europene cu efect unitar: au un caracter unitar,
asigură o protecție uniformă și au aceleași efecte în
toate statele membre participante. Ca regulă generală, rezultă
că un brevet european cu efect unitar poate fi limitat, licențiat,
transferat, revocat sau poate expira numai în ansamblu pentru statele membre
participante. În fine, se consideră că efectul unitar al unui brevet
european nu este aplicabil în măsura în care brevetul european a fost
revocat sau limitat.
Articolul 4 – Data intrării în vigoare

Un brevet european cu efect unitar intră
în vigoare în statele membre participante la data publicării de către
OEB a mențiunii de acordare a brevetului european. Dacă efectul
unitar a fost înregistrat, se precizează că statele membre
participante iau măsurile necesare pentru a se asigura că un brevet
european nu a intrat în vigoare ca brevet național pe teritoriul lor la
data publicării mențiunii de acordare a brevetului în Buletinul
European de Brevete.
Articolul 5 - Drepturi anterioare
În caz de limitare sau revocare pe motive de
lipsă de noutate în conformitate cu articolul 54 alineatul (3) din CBE,
limitarea sau revocarea unui brevet european cu efect unitar intră în
vigoare doar în statul sau statele membre participante desemnate în cererea de
brevet european publicată anterior.
Articolul 6 - Dreptul de a împiedica
utilizarea directă a invenției
Acest articol prevede dreptul titularului unui
brevet european cu efect unitar de a împiedica părțile terțe
care nu au acordul său să fabrice, să ofere, să
introducă pe piață sau să utilizeze un produs care face
obiectul brevetului, sau să importe ori se depoziteze produsul în aceste
scopuri. În plus, titularul brevetului poate împiedica părțile
terțe să utilizeze un proces care face obiectul brevetului sau,
atunci când o parte terță știe sau ar trebui să știe
că se interzice utilizarea procesului fără
consimțământul titularului, să ofere procesul spre utilizare în
statele membre participante. În sfârșit, titularul poate împiedica
părțile terțe de la oferirea, introducerea pe piață,
utilizarea, importul sau depozitarea în aceste scopuri a produsului
obținut direct printr-un proces care face obiectul brevetului.
Articolul 7 - Dreptul de a împiedica
utilizarea indirectă a invenției
Acest articol prevede dreptul titularului unui
brevet european cu efect unitar de a împiedica terții care nu dețin
acordul său să furnizeze sau să se ofere să furnizeze în
statele membre participante oricărei persoane, alta decât persoana care
deține dreptul de a exploata o invenție brevetată, mijloace care
țin de un element esențial al respectivei invenții, pentru
exploatarea acesteia, atunci când terța parte știe sau ar fi trebuit
să știe că respectivele mijloace sunt adecvate și destinate
exploatării invenției în cauză. Totuși, această
dispoziție nu se aplică în cazul în care mijloacele sunt produse
obișnuite disponibile în comerț, cu excepția cazurilor în care
partea terță determină persoana căreia îi furnizează
produsele să comită acte interzise de articolul 6.
Articolul 8 - Limitarea efectelor
brevetului european cu efect unitar
Acest articol prevede un număr de
limitări ale drepturilor conferite de brevetul european cu efect unitar.
În speță, efectele în discuție nu se extind asupra actelor
efectuate în cadru privat și în scopuri necomerciale, asupra actelor
efectuate în scopuri experimentale care au legătură cu obiectul
invenției brevetate sau asupra preparării imediate pentru cazuri
individuale într-o farmacie a unui medicament pe bază de rețetă
medicală. Alte acte permise în conformitate cu legislația Uniunii, în
special cu privire la produsele medicamentoase veterinare, la produsele medicamentoase
de uz uman, la drepturile privind soiurile de plante și la protecția
juridică a programelor pentru calculator prin dreptul de autor și a
invențiilor din domeniul biotehnologiei, nu sunt nici ele interzise. În
final, drepturile conferite de brevetul european cu efect unitar nu se extind
la utilizarea invenției brevetate la bordul navelor, aeronavelor sau
vehiculelor terestre ale altor țări în afară de statele membre
participante, atunci când aceste nave, aeronave sau vehicule pătrund
temporar sau accidental în apele statelor membre participante, și nici la
utilizarea de animale protejate de către un fermier în scopuri agricole,
cu condiția ca animalele de reproducere sau alte materiale de reproducere
animală să fi fost vândute sau comercializate fermierului de
către titularul brevetului sau cu consimțământul acestuia.
Articolul 9 – Epuizarea drepturilor
conferite de brevetul european cu efect unitar
Drepturile conferite de un brevet european cu
efect unitar nu se extind la acte privind produsul care face obiectul
respectivului brevet care sunt efectuate pe teritoriul statelor membre
participante după ce produsul respectiv a fost introdus pe piață
în Uniune de către titularul brevetului sau cu consimțământul
acestuia, cu excepția cazului în care există motive justificate
pentru ca titularul să se opună comercializării ulterioare a
produsului.
Articolul 10 - Tratarea unui brevet
european cu efect unitar ca brevet național
Un brevet european cu efect unitar ca obiect
de proprietate se consideră, în totalitatea sa și în toate statele
membre participante, ca un brevet național acordat de statul membru
participant în care, conform Registrului european de brevete, titularul
brevetului avea reședința sau locul principal de desfășurare
a activității la data de depunere a cererii de brevet. În cazul în
care acest lucru nu se aplică, brevetul european cu efect unitar ca obiect
de proprietate este considerat un brevet național al statului membru
participant în care titularul avea un punct de lucru la data respectivă. Sunt
prevăzute reguli speciale în cazul cotitularilor. În cazul în care
niciunul dintre titulari nu are reședința sau un punct de lucru
într-un stat membru participant, brevetul european cu efect unitar ca obiect de
proprietate se consideră ca un brevet național al statului în care se
află sediul Organizației Europene de Brevete.
Crearea protecției unitare prin brevet
trebuie să fie însoțită de mecanisme jurisdicționale
adecvate care să răspundă nevoilor utilizatorilor sistemului de
brevetare. Pentru ca protecția unitară prin brevet să
funcționeze bine în practică, mecanismele jurisdicționale
adecvate trebuie să permită punerea în aplicare a brevetelor sau
revocarea acestora pe întregul teritoriu al statelor membre participante
și, în același timp, să asigure adoptarea unor hotărâri de
înaltă calitate și certitudine juridică pentru
societățile comerciale. Se vor formula propuneri specifice
referitoare la mecanismele jurisdicționale în cel mai scurt timp,
ținându-se seama în egală măsură de avizul recent al
Curții de Justiție a Uniunii Europene (A-1/09) referitor la
compatibilitatea cu tratatele a proiectului de acord privind instanța de
soluționare a litigiilor în materie de brevete europene și ale
Uniunii Europene.
Articolul 11 – Licențierea drepturilor
Acest articol permite titularului unui brevet
european cu efect unitar să depună o declarație la OEB prin care
atestă că este pregătit să permită oricărei
persoane să utilizeze invenția în calitate de licențiat în
schimbul unei compensații adecvate (licență contractuală).
Articolul 12 – Implementarea de către
statele membre participante
Acest articol stabilește sarcinile, în
sensul articolului 143 din CBE, pe care statele membre participante le
încredințează OEB. OEB va îndeplini aceste sarcini în conformitate cu
normele sale interne. OEB administrează cererile de efect unitar, include
și administrează în Registrul european de brevete mențiunile
referitoare la brevetele europene cu efect unitar, primește și
înregistrează declarațiile privind licențele, asigură
publicarea traducerilor necesare în timpul perioadei de tranziție,
colectează și administrează taxele de reînnoire (precum și
taxele suplimentare), asigură distribuirea unei părți a taxelor
de reînnoire colectate către statele membre participante și administrează
un sistem de compensare a costurilor de traducere pentru solicitanții care
depun cereri de brevet european în una dintre limbile oficiale ale Uniunii care
nu este una dintre limbile oficiale ale OEB.
Statele membre participante se asigură
că cererile depuse de titularul brevetului pentru efect unitar sunt
prezentate în limba de procedură, în sensul articolului 14 alineatul (3)
din cadrul CBE, în termen de cel mult o lună de la publicarea
mențiunii de acordare a brevetului în Buletinul European de Brevete. Statele
membre participante se asigură, de asemenea, că efectul unitar este
menționat în Registrul pentru protecție unitară prin brevet, în
cazul în care sunt îndeplinite condițiile necesare. OEB trebuie să
fie informat cu privire la limitările și revocările brevetelor
europene cu efect unitar.
Acest articolul prevede, de asemenea, că
statele membre participante instituie un comitet restrâns în cadrul consiliului
de administrație al Organizației Europene de Brevete pentru a se
asigura guvernanța și supravegherea sarcinilor încredințate OEB.
În final, statele membre participante trebuie să asigure protecție
juridică eficientă în fața instanțelor naționale
împotriva deciziilor administrative luate de OEB în îndeplinirea sarcinilor
care i-au fost încredințate.
Articolul 13 -
Principiu
Acest articol
prevede principiul conform căruia cheltuielile suportate de către OEB
în realizarea sarcinilor suplimentare vor fi acoperite din veniturile generate
din taxele pentru brevetele europene cu efect unitar.
Articolul 14 –
Taxele de reînnoire
Taxele de
reînnoire a brevetelor europene cu efect unitar se achită
Organizației Europene de Brevete. Dacă o taxă de reînnoire nu
este achitată la timp, brevetul european cu efect unitar expiră.
Articolul 15 –
Nivelul taxelor de reînnoire
Acest articol
prevede o serie de reguli și condiții care trebuie luate în
considerare la stabilirea nivelului taxelor de reînnoire. În special, acesta
prevede că taxele de reînnoire pentru brevetele europene cu efect unitar
trebuie să fie progresive pe toată durata brevetului și
suficiente nu numai pentru a acoperi toate costurile asociate acordării
și administrării protecției unitare prin brevet, ci și,
împreună cu taxele care trebuie plătite către Organizația
Europeană de Brevete în timpul etapei premergătoare acordării
brevetului, pentru a asigura un buget echilibrat al Organizației.
În cele din urmă, articolul prevede
că Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în ceea ce
privește stabilirea nivelului taxelor de reînnoire pentru brevetele
europene cu efect unitar.
Articolul 16 – Distribuire
Cota de distribuire către statele membre
participante a 50% din valoarea taxelor de reînnoire achitate pentru brevetele
europene cu efect unitar minus costurile asociate administrării protecției
unitare prin brevet se stabilește de către Comisie pe baza unor
criterii relevante corecte, echitabile și pertinente enumerate în acest
articol. Statele membre participante trebuie să utilizeze cuantumul
taxelor de reînnoire care le este alocat în scopuri care țin de brevete.
Comisia este împuternicită să adopte
acte delegate în ceea ce privește distribuirea taxelor de reînnoire între
statele membre participante.
Articolul 17 –
Exercitarea competențelor delegate
Acest articol prevede detalii referitoare la
competențele conferite Comisiei de a adopta acte delegate. Delegarea este
valabilă pentru o perioadă de timp nedeterminată și poate
fi revocată în orice moment de către Parlamentul European sau de
către Consiliu. Orice act delegat trebuie notificat Parlamentului European
și Consiliului, care își pot exprima obiecțiile în termen de 2
luni.
Articolul 18 - Cooperarea dintre Comisie
și Oficiul European de Brevete
La acest articol se prevede obligația
Comisiei de a stabili o cooperare strânsă cu OEB în domeniile reglementate
de prezentul regulament.
Articolul 19 – Aplicarea legislației
în domeniul concurenței și a legislației în materie de
concurență neloială
Acest articol prevede că regulamentul nu
aduce atingere punerii în aplicare a legislației în domeniul
concurenței și a legislației în materie de concurență
neloială.
Articolul 20 – Raportul privind
funcționarea prezentului regulament
O dată la șase ani, Comisia
prezintă Consiliului un raport privind funcționarea prezentului
regulament și, dacă este necesar, formulează propuneri adecvate
de modificare a acestuia.
Articolul 21 – Notificarea de către
statele membre participante
Articolul prevede că statele membre
participante trebuie să informeze Comisia cu privire la măsurile pe
care le adoptă în conformitate cu articolul 4 alineatul (2)
și cu articolul 12.
Articolul 22 - Intrare în vigoare și
aplicare
Acest articol prevede că prezentul
regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data
publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Cu toate acestea,
având în vedere că regimul lingvistic aplicabil brevetelor europene cu
efect unitar va fi reglementat de Regulamentul …/… al Consiliului, în timp ce
dispozițiile de fond aplicabile acestor brevete sunt reglementate de
prezentul regulament, aceste două regulamente trebuie aplicate
împreună cu începere de la o anumită dată. Statele membre
participante se asigură că normele prevăzute la articolul 4
alineatul (2) și la articolul 12 sunt în vigoare înainte de sau la
data aplicării. În cele din urmă, articolul prevede că
protecția unitară prin brevet poate fi solicitată pentru orice
brevet european acordat la sau după data de la care se aplică
prezentul regulament.
2011/0093 (COD)
Propunere de
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN
ŞI AL CONSILIULUI
de implementare a unei cooperări
consolidate în domeniul creării unei protecții unitare prin brevet
PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind Uniunea
Europeană și Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în
special articolul 118 primul paragraf,
având în vedere Decizia 2011/167/UE a
Consiliului din 10 martie 2011 de autorizare a unei cooperări consolidate
în domeniul creării unei protecții prin brevet unitar[25],
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectului de act
legislativ către parlamentele naționale,
hotărând în conformitate cu procedura
legislativă ordinară,
întrucât:
(1)       În conformitate cu articolul 3
alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană, Uniunea instituie o
piață internă, acționează pentru dezvoltarea
durabilă a Europei, întemeiată pe o creștere economică
echilibrată, și promovează progresul științific
și tehnic. Crearea condițiilor juridice care permit întreprinderilor
să își adapteze activitățile de producție și distribuție
dincolo de frontierele naționale și care le oferă mai multe
opțiuni și oportunități contribuie la atingerea acestor
obiective. Protecția uniformă prin brevet în cadrul pieței
interne, sau cel puțin în cadrul unei părți semnificative din
această piață, ar trebui să figureze printre instrumentele
juridice pe care întreprinderile le au la dispoziție.
(2)       Protecția unitară
prin brevet ar trebui să încurajeze progresul științific și
tehnic, precum și buna funcționare a pieței interne, prin acces
mai simplu la sistemul de brevetare, mai puțin costisitor și sigur
din punct de vedere juridic. Aceasta trebuie să
îmbunătățească nivelul de protecție prin brevet,
oferind posibilitatea de a obține protecție uniformă prin brevet
pe teritoriile statelor membre participante și de eliminare a costurilor
și a complexității pentru întreprinderi în întreaga Uniune.
Protecția unitară trebuie să fie disponibilă pentru
solicitanții de brevete atât din statele membre participante, cât și
din alte state, indiferent de naționalitate, loc de
reședință sau de stabilire.
(3)       În temeiul articolului 118
primul paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),
măsurile prevăzute în contextul instituirii și
funcționării pieței interne includ crearea unei protecții uniforme
prin brevet pe întregul teritoriu al Uniunii și înființarea unor
sisteme centralizate de autorizare, coordonare și control la nivelul
Uniunii.
(4)       La 10 martie 2011, Consiliul
a adoptat Decizia nr. 2011/167/UE de autorizare a unei cooperări consolidate
între Belgia, Bulgaria, Republica Cehă, Danemarca, Germania, Estonia,
Irlanda, Grecia, Franța, Cipru, Letonia, Lituania, Luxemburg, Ungaria,
Malta, Țările de Jos, Austria, Polonia, Portugalia, România,
Slovenia, Slovacia, Finlanda, Suedia și Regatul Unit (denumite în
continuare „state membre participante”) în domeniul creării unei
protecții unitare prin brevet.
(5)       Convenția privind
eliberarea brevetelor europene (Convenția Brevetului European), cu
modificările ulterioare (denumită în continuare „CBE”), a
înființat Organizația Europeană de Brevete, căreia i-a
încredințat sarcina de a elibera brevete europene. Această
sarcină se efectuează de către Oficiul European de Brevete.
Brevetele europene acordate de Oficiul European de Brevete în conformitate cu
normele și procedurile stabilite în cadrul CBE trebuie, la cererea
titularului brevetului, să beneficieze de efect unitar în temeiul
prezentului regulament pe teritoriul statelor membre participante (denumite în
continuare „brevete europene cu efect unitar”).
(6)       În partea IX din CBE se
prevede că un grup de state membre din cadrul Organizației Europene
de Brevete poate prevedea că brevetele europene acordate pentru aceste
state au un caracter unitar. Prezentul regulament reprezintă un acord special
în sensul articolului 142 din CBE, un tratat regional privind brevetele, în
sensul articolului 45 alineatul (1) din Tratatul de cooperare în domeniul
brevetelor din 19 iunie 1970 și un acord special în sensul articolului 19
din Convenția pentru protecția proprietății industriale,
semnată la Paris la 20 martie 1883 și modificată ultima
dată la 14 iulie 1967.
(7)       Crearea unei protecții
unitare prin brevet trebuie să se realizeze conferind efect unitar
brevetelor europene în faza post-acordare în temeiul prezentului regulament,
pentru statele membre participante. Principala caracteristică a brevetelor
europene cu efect unitar trebuie să fie caracterul lor unitar, adică
să asigure o protecție uniformă și să aibă aceleași
efecte în toate statele membre participante. Prin urmare, un brevet european cu
efect unitar poate fi limitat, licențiat, transferat, revocat sau poate
expira numai în ansamblu pentru toate statele membre participante. Pentru a
asigura un domeniu uniform de aplicare a protecției conferite de
protecția unitară prin brevet, numai brevetele europene care au fost
acordate pentru toate statele membre participante cu același ansamblu de
revendicări trebuie să beneficieze de efect unitar. Totuși,
pentru asigurarea certitudinii juridice în caz de limitare sau revocare pe
motive de lipsă de noutate în conformitate cu articolul 54 alineatul (3)
din CBE, limitarea sau revocarea unui brevet european cu efect unitar trebuie
să intre în vigoare doar în statul sau statele membre participante
desemnate în cererea de brevet european publicată anterior. În final,
efectul unitar atribuit unui brevet european trebuie să aibă un
caracter accesoriu și să înceteze sau să fie limitat, în
măsura în care brevetul european de bază a fost revocat sau limitat.
(8)       În conformitate cu
principiile generale din dreptul brevetelor și cu articolul 65 alineatul (1)
din CBE, protecția unitară prin brevet trebuie să aibă
efect retroactiv, pe teritoriul statelor membre participante, de la data
publicării mențiunii de acordare a brevetului european în Buletinul
European de Brevete. Atunci când intră în vigoare efectul unitar, statele
membre participante trebuie să se asigure că brevetul european se
consideră a nu fi intrat în vigoare ca brevet național pe teritoriul
lor la data publicării mențiunii de acordare a brevetului, pentru a
se evita orice dublare a protecției prin brevet pe teritoriul lor ca
rezultat al aceluiași brevet european acordat de Oficiul European de
Brevete.
(9)       Cu privire la aspectele care
nu sunt reglementate de prezentul regulament sau de Regulamentul .../… al
Consiliului [dispoziții în materie de traducere], se aplică
dispozițiile CBE și dreptul național, inclusiv normele de drept
internațional privat.
(10)     Drepturile conferite de
brevetul european cu efect unitar trebuie să permită titularului
brevetului să împiedice orice parte terță care nu deține
acordul său să utilizeze invenția în mod direct și indirect
pe teritoriul statelor membre participante. Cu toate acestea, un anumit
număr de limitări ale drepturilor titularului brevetului trebuie
să permită terților să utilizeze invenția, de exemplu
în scopuri private și necomerciale, în scopuri experimentale, pentru
actele permise în mod expres în temeiul legislației Uniunii Europene (în
domeniul produselor medicamentoase veterinare, al produselor medicamentoase de
uz uman, al soiurilor de plante, al protecției juridice a programelor
pentru calculator prin dreptul de autor și al protecției juridice a
invențiilor din domeniul biotehnologiei) sau în conformitate cu dreptul
internațional și în ceea ce privește folosirea de animale
protejate de către un fermier în scopuri agricole.
(11)     În conformitate cu
jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene, principiul
epuizării drepturilor trebuie să se aplice și în ceea ce
privește brevetele europene cu efect unitar. Prin urmare, nici drepturile
conferite de un brevet european cu efect unitar nu trebuie să se
extindă la acte privind produsul care face obiectul respectivului brevet
care sunt efectuate pe teritoriul statelor membre participante după ce
produsul respectiv a fost introdus pe piață în Uniune de către
titularul brevetului.
(12)     Ca obiect de proprietate, un
brevet european cu efect unitar se consideră, în totalitatea sa și în
toate statele membre participante, ca un brevet național acordat de statul
membru participant în care, conform Registrului european de brevete, titularul
brevetului avea reședința sau locul principal de
desfășurare a activității la data de depunere a cererii de
brevet. În cazul în care titularul brevetului nu avea reședința sau
locul de desfășurare a activității în unul dintre statele
membre participante, brevetul european cu efect unitar trebuie considerat
precum un brevet național acordat de statul membru în care se află
sediul Organizației Europene de Brevete.
(13)     Pentru promovarea și
facilitarea exploatării economice a invențiilor protejate prin
brevete europene cu efect unitar, titularul brevetului trebuie să
aibă posibilitatea de a permite oricărei persoane care respectă
termenii și condițiile stabilite de către titularul brevetului
să utilizeze invenția în calitate de licențiat în schimbul unei
compensații adecvate. În acest scop, titularul brevetului poate depune o
declarație la Oficiul European de Brevete prin care să ateste că
este dispus să acorde o licență în schimbul unei
compensații adecvate. În acest caz, după primirea declarației,
titularul trebuie să beneficieze de o reducere a taxelor de reînnoire.
(14)     Grupul de state membre care
recurg la partea IX a CBE pot conferi sarcini Oficiului European de Brevete
și pot institui un comitet restrâns în cadrul consiliului de
administrație al Organizației Europene de Brevete (denumit în
continuare „comitet restrâns”).
(15)     Statele membre participante
trebuie să confere Oficiului European de Brevete anumite sarcini
administrative referitoare la brevetele europene cu efect unitar, în special în
ceea ce privește administrarea cererilor de efect unitar, înregistrarea
efectului unitar, a oricărei limitări și licențe, a
transferului, revocării sau expirării brevetelor europene cu efect
unitar, precum și în ceea ce privește colectarea și
redistribuirea taxelor de reînnoire, publicarea traducerilor în scop informativ
în timpul unei perioade de tranziție și administrarea unui sistem de
compensare a costurilor de traducere pentru solicitanții care depun cereri
de brevet european în altă limbă decât una dintre limbile oficiale
ale Oficiului European de Brevete. Statele membre participante trebuie să
se asigure că cererile de efect unitar sunt depuse la Oficiul European de
Brevete în termen de o lună de la data publicării mențiunii
acordării brevetului european în Buletinul European de Brevete și
că acestea sunt depuse în limba procedurii în fața Oficiului European
de Brevete, împreună cu traducerea prevăzută, pe parcursul unei
perioade de tranziție, prin Regulamentul …/… al Consiliului[dispoziții
în materie de traducere].
(16)     Titularii brevetelor trebuie
să plătească o taxă anuală comună de reînnoire
pentru brevetele europene cu efect unitar. Taxele de reînnoire trebuie să
fie progresive pe toată durata protecției conferite de brevet și,
împreună cu taxele care trebuie plătite către Organizația
Europeană de Brevete în etapa premergătoare acordării
brevetului, trebuie să acopere toate costurile asociate acordării
brevetului european și administrării protecției unitare prin
brevet. Nivelul taxelor de reînnoire trebuie să fie stabilit astfel încât
să faciliteze inovarea și să încurajeze competitivitatea
întreprinderilor europene. Acesta trebuie să reflecte, de asemenea,
dimensiunea pieței căreia se i adresează brevetul și
să fie similar cu nivelul taxelor naționale de reînnoire pentru un brevet
european mediu care produce efecte în statele membre participante în momentul
în care nivelul taxelor de reînnoire este stabilit pentru prima dată de
Comisie.
(17)     Pentru a determina nivelul
adecvat și distribuirea taxelor de reînnoire și pentru a garanta
că toate costurile pe care le implică sarcinile legate de
protecția unitară prin brevet încredințate Oficiului European de
Brevete sunt în întregime acoperite prin resursele generate de brevetele
europene cu efect unitar, veniturile obținute din taxele de reînnoire,
împreună cu taxele care trebuie plătite către Organizația
Europeană de Brevete în etapa premergătoare acordării
brevetului, trebuie să asigure un buget echilibrat al Organizației
Europene de Brevete.
(18)     Taxele de reînnoire trebuie
plătite către Organizația Europeană de Brevete. 50% din
aceste taxe, minus cheltuielile suportate de Oficiul European de Brevete pentru
îndeplinirea sarcinilor referitoare la protecția unitară prin brevet
se distribuie între statele membre participante; aceste fonduri trebuie
utilizate în scopuri care țin de brevete. Cotele de distribuire trebuie
să fie stabilite pe baza unor criterii corecte, echitabile și
relevante, adică nivelul activității de brevetare și
dimensiunea pieței. Distribuirea trebuie să prevadă compensații
pentru statele cu o altă limbă oficială decât una dintre limbile
oficiale ale Oficiului European de Brevete, pentru cele cu o activitate de
brevetare disproporționat de redusă și pentru cele care au
dobândit calitatea de membru al Organizației Europene de Brevete relativ
recent.
(19)     În vederea asigurării
nivelului și distribuției adecvate a taxelor de reînnoire, în
conformitate cu principiile prevăzute de prezentul regulament,
competența de a adopta acte legislative în conformitate cu articolul 290
din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene trebuie delegată
Comisiei în ceea ce privește nivelul taxelor de reînnoire pentru brevetele
europene cu efect unitar și distribuirea acestor taxe între
Organizația Europeană de Brevete și statele membre participante.
Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale
pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate,
inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și
elaborează acte delegate, Comisia trebuie să asigure transmiterea
simultană, la timp și adecvată a documentelor relevante
către Parlamentul European și Consiliu.
(20)     Un parteneriat consolidat
între Oficiul European de Brevete și oficiile centrale în domeniul
proprietății industriale din statele membre trebuie să
permită Oficiului European de Brevete să utilizeze cu regularitate,
dacă este cazul, rezultatele oricăror cercetări efectuate de
oficiile centrale în domeniul proprietății industriale cu privire la
o cerere de brevet național a cărei prioritate este revendicată
într-o cerere ulterioară de brevet european. Toate oficiile centrale în
domeniul proprietății industriale, inclusiv cele care nu
efectuează cercetări în cursul procedurii de acordare a brevetelor
naționale, pot avea un rol esențial în cadrul parteneriatului consolidat,
inter alia prin consiliere și sprijin acordat potențialilor
solicitanți de brevete, în special întreprinderilor mici și mijlocii,
prin primirea de cereri, prin transmiterea cererilor către Oficiul
European de Brevete și prin diseminarea informațiilor privind
brevetele.
(21)     Prezentul regulament trebuie
completat prin Regulamentul .../… al Consiliului de implementare a
cooperării consolidate în domeniul creării unei protecții
unitare prin brevet în ceea ce privește dispozițiile aplicabile în
materie de traducere, adoptat de Consiliu în conformitate cu articolul 118 al
doilea paragraf din TFUE.
(22)     Prezentul regulament nu
trebuie să aducă atingere dreptului statelor membre de a acorda
brevete naționale și nu trebuie să se substituie
legislațiilor statelor membre în materie de brevete. Solicitanții de
brevete trebuie să dispună în continuare de libertatea de a
obține un brevet național, un brevet european cu efect unitar, un
brevet european care produce efecte în unul sau mai multe state contractante la
CBE sau un brevet european cu efect unitar validat suplimentar în unul sau mai
multe state contractante la CBE care nu se numără printre statele
membre participante.
(23)     Deoarece obiectivul
prezentului regulament, și anume crearea unei protecții uniforme prin
brevet, din motive de amploare și de implicații ale prezentului
regulament, poate fi mai bine realizat la nivelul Uniunii Europene, Uniunea
poate adopta măsuri prin intermediul unei forme de cooperare
consolidată, după caz, în conformitate cu principiul
subsidiarității, prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind
Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul
proporționalității prevăzut la respectivul articol,
prezentul regulament nu depășește cadrul acțiunilor
necesare pentru atingerea acestui obiectiv,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
CAPITOLUL I
DISPOZIȚII GENERALE
Articolul 1
Obiect
Prezentul regulament implementează
cooperarea consolidată în domeniul creării unei protecții
unitare prin brevet autorizată prin Decizia 2011/167/UE a Consiliului.
Prezentul regulament constituie un acord
special în sensul articolul 142 din Convenția privind eliberarea
brevetelor europene (Convenția brevetului european), cu modificările
ulterioare (denumită în continuare „CBE”).
Articolul 2
Definiții
În sensul prezentului regulament se
aplică următoarele definiții:
(a)
„stat membru participant” înseamnă un stat
membru care participă, la data depunerii unei cereri de efect unitar,
astfel cum se menționează la articolul 12, la cooperarea
consolidată în domeniul creării unei protecții unitare prin
brevet în temeiul Deciziei 2011/167/UE a Consiliului, sau în temeiul unei
decizii adoptate în conformitate cu articolul 331 alineatul (1) al doilea sau
al treilea paragraf din TFUE;
(b)
„brevet european” înseamnă un brevet acordat
de Oficiul European de Brevete în conformitate cu normele și procedurile
prevăzute în CBE;
(c)
„brevet european cu efect unitar” înseamnă un
brevet european care beneficiază de efect unitar pe teritoriul statelor
membre participante în temeiul prezentului regulament;
(d)
„Registrul european de brevete” înseamnă
registrul ținut de Oficiul European de Brevete în temeiul articolului 127
din CBE;
(e)
„Buletinul european de brevete” înseamnă
publicația periodică prevăzută la articolul 129 din CBE.
Articolul 3
Brevetul european cu efect unitar
1.           Brevetele europene acordate
cu aceeași sferă de protecție în toate statele membre
participante beneficiază de efect unitar în statele membre participante,
cu condiția ca efectul unitar să fi fost înregistrat în Registrul pentru
protecție unitară prin brevet menționat la articolul 12
alineatul (1) litera (b).
Brevetele europene care au fost acordate cu seturi
diferite de revendicări în diferite state membre participante nu
beneficiază de efect unitar.
2.           Un brevet european cu efect
unitar are un caracter unitar. Acesta asigură o protecție
uniformă și produce aceleași efecte în toate statele membre
participante.
Fără a aduce atingere dispozițiilor
de la articolul 5, un brevet european cu efect unitar poate fi limitat,
licențiat, transferat, revocat sau poate expira numai în ansamblu pentru
toate statele membre participante.
3.           Se consideră că
efectul unitar al unui brevet european nu este aplicabil în măsura în care
brevetul european a fost revocat sau limitat.
Articolul 4
Data intrării în vigoare
1.           Un brevet european cu efect
unitar intră în vigoare pe teritoriile statelor membre participante la
data publicării, de către Oficiul European de Brevete, a
mențiunii de acordare a brevetului european în Buletinul european de
brevete.
2.           Statele membre participante
iau măsurile necesare pentru a se asigura că, în cazul în care
efectul unitar al unui brevet european a fost înregistrat, brevetul european se
consideră că nu a intrat în vigoare ca brevet național pe
teritoriul lor la data publicării mențiunii acordării brevetului
în Buletinul european de brevete.
Articolul 5
Drepturi anterioare
În caz de limitare sau revocare pe motive de
lipsă de noutate în conformitate cu articolul 54 alineatul (3) din CBE,
limitarea sau revocarea unui brevet european cu efect unitar intră în
vigoare doar în statul(statele) membru(e) participant(e) desemnat(e) în cererea
de brevet european publicată anterior.
CAPITOLUL II
EFECTELE BREVETULUI EUROPEAN CU EFECT UNITAR
Articolul 6
Dreptul de a împiedica utilizarea directă a invenției
Brevetul european cu efect unitar conferă
titularului dreptul de a împiedica orice terță parte care nu
deține acordul titularului:
(a)
 să fabrice, să ofere, să
introducă pe piață sau să utilizeze un produs care face
obiectul brevetului, sau să importe ori să depoziteze produsul în
aceste scopuri;
(b)
 să utilizeze un proces care face obiectul
brevetului sau, în cazul în care terța parte știe sau ar fi trebuit
să știe că utilizarea procesului este interzisă
fără consimțământul titularului brevetului, să ofere
procesul spre utilizare în statele membre participante;
(c)
 să ofere, să introducă pe
piață, să utilizeze, să importe sau să depoziteze în
aceste scopuri un produs obținut direct printr-un proces care face
obiectul brevetului.
Articolul 7
Dreptul de a împiedica utilizarea indirectă a invenției
1.           Brevetul european cu efect
unitar conferă titularului dreptul de a împiedica orice terță
parte să furnizeze sau să ofere spre furnizare, fără
acordul titularului, în statele membre participante oricărei persoane,
alta decât o parte care are dreptul de a exploata o invenție
brevetată, mijloace legate de un element esențial al respectivei
invenții, pentru exploatarea acesteia, atunci când terța parte
știe sau ar fi trebuit să știe că respectivele mijloace sunt
adecvate și sunt destinate exploatării invenției în cauză.
2.           Alineatul (1) nu se
aplică atunci când mijloacele în cauză sunt produse obișnuite
disponibile în comerț, cu excepția cazului în care terța parte
determină persoana căreia îi sunt furnizate produsele respective
să comită acte interzise de articolul 6.
3.           Persoanele care comit actele
menționate la articolul 8 literele (a) - (d) nu sunt considerate a fi
părți care au dreptul de a exploata invenția în sensul
alineatului (1).
Articolul 8
Limitarea efectelor brevetului european cu efect unitar
Drepturile conferite de brevetul european cu
efect unitar nu se extind la:
(a)
 acte efectuate în cadru privat și în scopuri
necomerciale;
(b)
 acte efectuate în scopuri experimentale legate de
obiectul invenției brevetate;
(c)
 actele desfășurate exclusiv în scopul
efectuării testelor și verificărilor necesare în conformitate cu
articolul 13 alineatul (6) din Directiva 2001/82/CE[26] sau cu articolul 10 alineatul
(6) din Directiva 2001/83/CE[27]
în ceea ce privește un brevet care are ca obiect un produs în sensul
oricăreia dintre directivele menționate;
(d)
 prepararea imediată pentru cazuri individuale
într-o farmacie a unui medicament pe bază de rețetă
medicală, nici la actele privind medicamentul astfel preparat;
(e)
 utilizarea invenției brevetate la bordul
navelor din alte țări în afară de statele membre participante,
la corpul navei, mașini, unelte, dispozitive și alte accesorii, în
cazul în care aceste nave pătrund temporar sau accidental în apele
statelor membre participante, cu condiția ca respectiva invenție
să fie utilizată în exclusivitate pentru necesitățile
navei;
(f)
 utilizarea unei invenții brevetate la
construirea sau exploatarea aeronavelor, a vehiculelor terestre sau a altor
mijloace de transport ale altor state în afară de statele membre
participante, sau a accesoriilor pentru astfel de aeronave sau vehicule
terestre, atunci când acestea pătrund temporar sau accidental în statele
membre participante;
(g)
 actele menționate la articolul 27 din
Convenția privind aviația civilă internațională din 7
decembrie 1944[28],
în cazul în care aceste acțiuni privesc aeronavele unei țări
care nu este stat membru participant;
(h)
 actele care fac obiectul privilegiului
agricultorilor în temeiul articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 2100/94[29] care se aplică mutatis
mutandis;
(i)
 utilizarea de animale protejate de către un
fermier în scopuri agricole, cu condiția ca animalele de reproducere sau
alte materiale de reproducere animală să fi fost vândute sau
comercializate în alt mod fermierului de către titularul brevetului sau cu
consimțământul acestuia. O astfel de
utilizare include furnizarea animalelor sau a altor materiale de reproducere
animală în scopul activității sale agricole, dar nu pentru
vânzare în cadrul sau în scopul unei activități reproductive de
natură comercială;
(j)
actele și utilizarea informațiilor
obținute, permise în conformitate cu articolele 5 și 6 din Directiva 91/250/CEE
a Consiliului[30],
în special prin dispozițiile privind decompilarea și
interoperabilitatea; și
(k)
 actele permise în temeiul articolului 10 din
Directiva 98/44/CE a Parlamentului European și a Consiliului[31].
Articolul 9
Epuizarea drepturilor conferite de brevetul european cu efect unitar
Drepturile conferite de un brevet european cu
efect unitar nu se extind la acte privind produsul care face obiectul
respectivului brevet care sunt efectuate pe teritoriul statelor membre
participante după ce produsul respectiv a fost introdus pe piață
în Uniune de către titularul brevetului sau cu consimțământul
acestuia, cu excepția cazului în care există motive justificate
pentru ca titularul să se opună comercializării ulterioare a
produsului.
CAPITOLUL III
UN BREVET EUROPEAN CU EFECT UNITAR CA OBIECT DE PROPRIETATE
Articolul 10
Tratarea unui brevet european cu efect unitar ca brevet național
1.           Un brevet european cu efect
unitar ca obiect de proprietate se consideră, în totalitatea sa și în
toate statele membre participante, drept brevet național acordat de statul
membru participant în care, conform Registrului european de brevete:
(a)
titularul brevetului își are rezidența
sau locul principal de desfășurare a activității la data
depunerii cererii de brevet; sau
(b)
în cazul în care litera (a) nu se aplică,
titularul are un punct de lucru la data respectivă.
2.           În cazul în care două
sau mai multe persoane sunt înscrise în Registrul european de brevete în
calitate de cotitulari, alineatul (1) litera (a) se aplică primului
cotitular menționat. În cazul în care acest lucru nu este posibil,
alineatul (1) litera (a) se aplică următorului cotitular în ordinea
menționării. În cazul în care alineatul (1) litera (a) nu se
aplică niciunuia dintre cotitulari, alineatul (1) litera (b) se
aplică în mod corespunzător.
3.           În cazul în care niciunul
dintre titulari nu are reședința sau un punct de lucru într-un stat membru
participant în sensul alineatelor (1) sau (2), brevetul european cu efect
unitar ca obiect de proprietate se consideră, în totalitatea sa și în
toate statele membre participante, drept brevet național al statului în
care se află sediul Organizației Europene de Brevete în conformitate
cu articolul 6 alineatul (1) din CBE.
4.           Dobândirea unui drept nu
trebuie să depindă de nicio înscriere într-un registru național
de brevete.
Articolul 11
Licențierea drepturilor
1.           Titularul unui brevet
european cu efect unitar poate depune o declarație la Oficiul European de
Brevete prin care să ateste că este pregătit să
permită oricărei persoane să utilizeze invenția în calitate
de licențiat în schimbul unei compensații adecvate.
2.           O licență
obținută în temeiul prezentului regulament este tratată drept
licență contractuală.
CAPITOLUL IV
DISPOZIȚII INSTITUȚIONALE
Articolul 12
Implementarea de către statele membre participante
1.           Statele membre participante
conferă Oficiului European de Brevete , în sensul articolului 143 din CBE,
următoarele atribuții care vor fi efectuate în conformitate cu
normele interne ale Oficiului European de Brevete:
(a)
administrarea cererilor de efect unitar depuse de
titularii brevetelor europene;
(b)
includerea și administrarea unui Registru
pentru protecție unitară prin brevet în care se înregistrează
efectul unitar, precum și orice limitare, licență, transfer,
revocare sau expirare a unui brevet european cu efect unitar, în Registrul
european de brevete;
(c)
primirea și înregistrarea declarațiilor
privind acordarea de licențe menționate la articolul 11, retragerea
lor și angajamentele în ceea ce privește acordarea de licențe
asumate în cadrul organismelor internaționale de standardizare;
(d)
publicarea traducerilor prevăzute la articolul
6 din Regulamentul (CE) nr. …/… [dispozițiile referitoare la traducere] în
perioada de tranziție menționată la articolul respectiv;
(e)
colectarea și administrarea taxelor de
reînnoire pentru brevetele europene cu efect unitar, în ceea ce privește
anii următori celui în care se menționează acordarea lor în
registrul precizat la litera b); colectarea și administrarea taxelor
suplimentare plătite în caz de întârziere la plata taxelor de reînnoire,
în termen de șase luni de la data scadenței, precum și
distribuirea unei părți din taxele de reînnoire colectate către
statele membre participante; și
(f)
administrarea unui sistem de compensare a
costurilor de traducere pentru solicitanții care depun cereri de brevet
european în una dintre limbile oficiale ale Uniunii care nu este o limbă
oficială a Oficiului European de Brevete.
În sensul literei (a), statele membre participante
se asigură că cererile de efect unitar depuse de titularul brevetului
pentru un brevet european sunt depuse în limba în care se
desfășoară procedura, astfel cum este definită la articolul
14 alineatul (3) din cadrul CBE, în termen de cel mult o lună de la
publicarea mențiunii de acordare a brevetului în Buletinul european de
brevete.
În sensul literei (b), statele membre participante
se asigură că efectul unitar se indică în Registrul pentru
protecție unitară prin brevet, în cazul în care a fost depusă o
cerere de efect unitar și, în perioada de tranziție
prevăzută la articolul 6 din Regulamentul nr. …/… al Consiliului
[dispoziții în materie de traducere], a fost prezentată împreună
cu traducerile menționate la articolul respectiv, iar Oficiul European de
Brevete este informat cu privire la limitările și revocările
brevetelor europene cu efect unitar.
2.           În calitate de state
contractante la CBE, statele membre participante asigură guvernanța
și supravegherea activităților legate de sarcinile
menționate la alineatul (1) desfășurate de către Oficiul
European de Brevete. În acest scop, ele instituie un comitet restrâns al
Consiliului de administrație al Organizației Europene de Brevete în
sensul articolului 145 din CBE.
3.           Statele membre participante
asigură protecția juridică eficientă în fața
instanțelor naționale împotriva deciziilor luate de Oficiul European
de Brevete în îndeplinirea atribuțiilor prevăzute la alineatul (1).
CAPITOLUL V
DISPOZIȚII FINANCIARE
Articolul 13
Principiu
Cheltuielile suportate de către Oficiul
European de Brevete în realizarea sarcinilor suplimentare care i-au fost
alocate, în sensul articolului 143 din CBE, de către statele membre sunt
acoperite din taxele generate de brevetele europene cu efect unitar.
Articolul 14
Taxele de reînnoire
1.           Taxele de reînnoire și
taxele suplimentare pentru plata cu întârziere a taxelor de reînnoire pentru
brevetele europene cu efect unitar sunt plătite Organizației Europene
de Brevete de către titularul brevetului. Taxele sunt exigibile pentru
anii următori celui în care se menționează în Registrul european
de brevete acordarea brevetului european care beneficiază de efect unitar
în temeiul prezentului regulament.
2.           Un brevet european cu efect
unitar expiră atunci când o taxă de reînnoire și, dacă este
cazul, orice altă taxă suplimentară nu au fost plătite în
termenul prescris.
3.           În cazul prevăzut la
articolul 11 alineatul (1), taxele de reînnoire care sunt scadente după
primirea declarației se reduc.
Articolul 15
Nivelul taxelor de reînnoire
1.           Taxele de reînnoire pentru
brevetele europene cu efect unitar sunt:
(a)
progresive pe întreaga durată a
protecției unitare prin brevet,
(b)
suficiente nu numai pentru acoperirea tuturor
costurilor asociate acordării brevetului european și
administrării protecției unitare prin brevet, ci și
(c)
suficiente, împreună cu taxele care trebuie
plătite către Organizația Europeană de Brevete în perioada
premergătoare acordării brevetului, pentru a se asigura un buget
echilibrat al Organizației Europene de Brevete.
2.           Nivelul taxelor de reînnoire
se stabilește cu scopul de
(a)
a facilita inovarea și de a încuraja
competitivitatea întreprinderilor europene,
(b)
a reflecta dimensiunea pieței căreia i se
adresează brevetul
(c)
a fi similar cu nivelul taxelor naționale de
reînnoire pentru un brevet european mediu care intră în vigoare în statele
membre participante în momentul în care nivelul taxelor de reînnoire este
stabilit pentru prima dată de Comisie.
3.           Pentru atingerea obiectivelor
stabilite în prezentul capitol, Comisia stabilește nivelul taxelor de
reînnoire la un nivel care
(a)
 este echivalent nivelului de taxe de reînnoire
plătite pentru aria medie de acoperire geografică a brevetelor
europene actuale,
(b)
reflectă rata actuală de reînnoire a
brevetelor europene și
(c)
reflectă numărul de solicitări de
protecție unitară.
4.           Comisia este
împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu alineatele (1)
– (3) și cu articolul 17 în ceea ce privește stabilirea nivelului
taxelor de reînnoire pentru brevetele europene cu efect unitar.
Articolul 16
Distribuire
1.           Partea taxelor de reînnoire
colectate care urmează a fi distribuită statelor membre participante
menționată la articolul 12 alineatul (1) litera (e) este de 50% din
taxele de reînnoire prevăzute la articolul 14 plătite pentru
brevetele europene cu efect unitar minus costurile asociate administrării
protecției unitare prin brevet menționate la articolul 12.
2.           Pentru atingerea obiectivelor
stabilite în prezentul capitol, Comisia stabilește cota de distribuire a
taxelor de reînnoire prevăzută la alineatul (1) pentru statele membre
participante pe baza următoarelor criterii corecte, echitabile și
pertinente:
(a)
numărul de cereri de brevete;
(b)
dimensiunea pieței exprimată în
numărul de locuitori,
(c)
prevederea unor compensații pentru statele
membre cu o altă limbă oficială decât una dintre limbile
oficiale ale Oficiului European de Brevete, pentru cele cu o activitate de
brevetare disproporționat de redusă și pentru cele care au
dobândit calitatea de membru al Organizației Europene de Brevete relativ
recent.
3.           Statele membre participante
utilizează suma alocată în conformitate cu alineatul (1) în scopuri
legate de brevete.
4.           Comisia este
împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu alineatele (1)
– (3) și cu articolul 17 în ceea ce privește stabilirea cotei de
distribuire a taxelor de reînnoire între statele membre participante.
Articolul 17
Exercitarea competențelor delegate
1.           Comisia este abilitată să
adopte acte delegate, cu respectarea condițiilor stabilite în prezentul
articol.
2.           Delegarea de competențe
menționată la articolele 15 și 16 se acordă pentru o
perioadă nedeterminată de la [data intrării în vigoare a
prezentului regulament].
3.           Delegarea competențelor
menționată la articolele 15 și 16 poate fi revocată în
orice moment de către Parlamentul European sau de către Consiliu.
Prin decizia de revocare încetează delegarea competenței specificate
în respectiva decizie. Aceasta intră în vigoare în ziua următoare
publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la
o dată ulterioară specificată în decizie. Decizia nu aduce
atingere validității actelor delegate deja în vigoare.
4.           Imediat ce adoptă un act
delegat, Comisia notifică simultan acest lucru Parlamentului European
și Consiliului.
5.           Un act delegat adoptat în
temeiul articolelor 15 și 16 intră în vigoare doar dacă
Parlamentul European sau Consiliul nu a formulat nicio obiecție în termen
de 2 luni de la comunicarea actului către Parlamentul European și
Consiliu, sau dacă, înainte de expirarea acestui termen, atât Parlamentul
European cât și Consiliul au informat Comisia că nu au obiecții.
Acest termen se prelungește cu 2 luni la inițiativa Parlamentului
European sau a Consiliului.
CAPITOLUL VI
DISPOZIȚII FINALE
Articolul 18
Cooperarea dintre Comisie și Oficiul European de Brevete
Comisia instituie o cooperare strânsă,
prin intermediul unui acord de lucru cu Oficiul European de Brevete în
domeniile reglementate de prezentul regulament. Această cooperare include
schimburi periodice de opinii cu privire la funcționarea acordului de
lucru și în special referitoare la problema taxelor de reînnoire și
la impactul asupra bugetului Organizației Europene de Brevete.
Articolul 19
Aplicarea legislației în domeniul concurenței și a
legislației în materie de concurență neloială
Prezentul regulament nu aduce atingere punerii
în aplicare a legislației în domeniul concurenței și a
legislației în materie de concurență neloială.
Articolul 20
Raportul privind funcționarea prezentului regulament
1.           În termen de cel mult
șase ani de la data la care primul brevet european cu efect unitar produce
efecte pe teritoriul statelor membre participante, Comisia prezintă
Consiliului un raport privind funcționarea prezentului regulament și,
în cazul în care este necesar, prezintă propuneri adecvate de modificare a
acestuia. La fiecare șase ani, Comisia prezintă rapoarte ulterioare
privind funcționarea prezentului regulament.
2.           Comisia prezintă
periodic rapoarte privind funcționarea taxelor de reînnoire
menționate la articolul 14 cu un accent deosebit pe respectarea
continuă a principiilor prevăzute la articolul 15.
Articolul 21
Notificarea de către statele membre participante
Statele membre participante informează
Comisia în legătură cu măsurile adoptate în conformitate cu
articolul 4 alineatul (2) și cu articolul 12 până la data
stabilită la articolul 22 alineatul (2).
Articolul 22
Intrare în vigoare și aplicare
1.           Prezentul regulament
intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul
Oficial al Uniunii Europene.
2.           Prezentul regulament de
aplică de la [se va stabili o dată specifică și
va coincide cu data aplicării Regulamentului …/…al Consiliului de
implementare a cooperării consolidate în domeniul creării unei
protecții unitare prin brevet în ceea ce privește dispozițiile
aplicabile în materie de traducere].
3.           Statele membre participante
se asigură că normele prevăzute la articolul 4 alineatul (2)
și la articolul 12 sunt în vigoare înainte de sau la data
prevăzută la alineatul (2).
4.           Protecția unitară
prin brevet poate fi solicitată pentru orice brevet european acordat la
sau după data prevăzută la alineatul (2).
Prezentul regulament este obligatoriu
în toate elementele sale și se aplică direct în statele membre
participante în conformitate cu tratatele.
Adoptat la Bruxelles,
Pentru Parlamentul European                      Pentru
Consiliu
Președintele                                                  Președintele
[1]               http://www.epo.org
[2]               În vederea reducerii costurilor pe care le implică
cerințele de validare, în 2000 statele semnatare ale CBE au adoptat
așa-numitul „ Acord de la Londra ” (Acord privind aplicarea articolului 65
din CBE, JO al OEB 2001, 550) care este în vigoare în prezent în unsprezece
state membre ale UE și are ca rezultat reducerea cerințelor de
traducere.
[3]               COM(2010) 2020.
[4]               COM(2010) 608 final/2.
[5]               COM(2000) 412.
[6]               Rezoluția legislativă a Parlamentului European
referitoare la propunerea de Regulament al Consiliului privind brevetul
comunitar – [COM(2000) 412 - C5-0461/2000 - 2000/0177(CNS)] (JO C 127 E, 29.5.2003,
p. 519–526).
[7]               Documentul 7159/03 al Consiliului.
[8]               COM(2007) 165.
[9]               Documentul 17229/09 al Consiliului.
[10]             Documentul 16113/09 Add 1 al Consiliului. Terminologia s-a
modificat (de la „ comunitar ” la „ UE ”) ca urmare a intrării în vigoare
a Tratatului de la Lisabona.
[11]             COM(2010) 350.
[12]             SEC(2010) 796.
[13]             Comunicat de presă al reuniunii extraordinare a
Consiliului „Competitivitate (Piață internă, industrie,
cercetare și spațiu)”, 16041/10, 10.11.2010.
[14]             A se vedea comunicatul de presă 17668/10.
[15]             COM(2010) 790.
[16]             Decizia 2011/167/UE a Consiliului din 10 martie 2011 de
autorizare a unei cooperări consolidate în domeniul creării unei
protecții prin brevet unitar (JO L 76, 22.3.2011, p. 53).
[17]             Documentul de consultare, răspunsurile
părților interesate și raportul conținând concluziile
preliminare ale consultării sunt disponibile la adresa http://ec.europa.eu/internal_market/indprop/patent/consultation_en.htm
[18]             COM(2008) 394.
[19]             http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/small-business-act/
[20]             UEAPME Expectations on the Proposal for a European
Small Business Act, disponibil la adresa www.ueapme.com.
Răspunsuri la consultarea pe tema Small Business Act pentru Europa,
disponibile la adresa http://www.eurochambres.eu.
[21]             Opinii cu privire la aspectele cheie ale dezbaterii
privind reforma brevetelor în Europa, disponibile la http://www.businesseurope.eu.
[22]             Poziție cu privire la evoluțiile politice
recente privind brevetul comunitar european, disponibilă la www.ueapme.com.
[23]             Document de poziție privind sistemul european de
brevete, disponibil la http://www.eurochambres.eu
[24]             Documente de poziție ale BDI (Bundesverband der Deutschen
Industrie), DIHK (Deutscher Industrie- und Handelskammertag), CBI
(Confederation of British Industries), CCIP (Chambre de commerce et d'industrie
de Paris), CGPME (Confédération générale des petites et moyennes entreprises),
Unioncamere, DigitalEurope, Orgalime, ACT (Association for Competitive
Technology), Cefic și altele.
[25]             JO L 76, 22.3.2011, p. 53.
[26]             Directiva 2001/82/CE a Parlamentului European și a
Consiliului din 6 noiembrie 2001 de instituire a unui cod comunitar cu privire
la produsele medicamentoase veterinare (JO L 311, 28.11.2001, p. 1),
astfel cum a fost modificată.
[27]             Directiva 2001/83/CE a Parlamentului European și a
Consiliului din 6 noiembrie 2001 de instituire a unui cod comunitar cu privire
la medicamentele de uz uman (JO L 311, 28.11.2001, p. 67), astfel cum a
fost modificată.
[28]             Organizația Aviației Civile Internaționale
(OACI), „Convenția de la Chicago", documentul 7300/9 (a 9-a
ediție, 2006)
[29]             Regulamentul (CE) nr. 2100/94 al Consiliului din 27 iulie 1994
de instituire a unui sistem de protecție comunitară a soiurilor de
plante (JO L 227, 1.9.1994, p. 1).
[30]             Directiva 91/250/CEE a Consiliului din 14 mai 1991 privind
protecția juridică a programelor pentru calculator (JO L 122, 17.5.1991,
p. 42).
[31]             Directiva 98/44/CE a Parlamentului European și a
Consiliului din 6 iulie 1998 privind protecția juridică a
invențiilor biotehnologice (JO L 213, 30.7.1998, p. 13).