title: Propunere de regulament al Parlamentului european şi al Consiliului de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 954/79 privind ratificarea de către statele membre a Convenţiei Organizaţiei Naţiunilor Unite referitoare la codul de conduită pentru conferinţele maritime sau aderarea acestor state la convenţie

text:
                   COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE

                                                    Bruxelles, 30.1.2007
                                                    COM(2006) 869 final

                                                    2006/0308 (COD)

                                        Propunere de

       REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI

     de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 954/79 privind ratificarea de către statele
     membre a Convenţiei Organizaţiei Naţiunilor Unite referitoare la codul de conduită
            pentru conferinţele maritime sau aderarea acestor state la convenţie

                                   (prezentată de Comisie)

RO                                                                                RO
 ---pagebreak---                                        EXPUNERE DE MOTIVE

     1.       CONTEXTUL PROPUNERII

     • Motivele şi obiectivele propunerii

     • Propunerea vizează abrogarea Regulamentului (CEE) nr. 954/79 al Consiliului din 15 mai
       1979 privind ratificarea de către statele membre a Convenţiei Organizaţiei Naţiunilor Unite
       referitoare la codul de conduită pentru conferinţele maritime sau aderarea acestor state la
       convenţie. Necesitatea prezentei propuneri s-a făcut simţită ca urmare a adoptării
       Regulamentului (CE) nr. 1419/2006 al Consiliului din 25 septembrie 2006 de abrogare a
       Regulamentului (CEE) nr. 4056/86 de stabilire a normelor detaliate de aplicare a
       dispozi iilor articolelor 85 i 86 din tratat la transportul maritim i de modificare a
       Regulamentului (CE) nr. 1/2003 în sensul extinderii domeniului de aplicare al acestuia
       pentru a include cabotajul i serviciile tramp interna ionale.

     • Contextul general

     Regulamentul (CEE) nr. 954/79 priveşte aderarea de către statele membre la Convenţia
     Organizaţiei Naţiunilor Unite referitoare la codul de conduită pentru conferinţele maritime sau
     ratificarea acesteia de către statele membre.

     Convenţia referitoare la codul de conduită pentru conferinţele maritime (Geneva, 6 aprilie
     1974) a fost elaborată sub auspiciile Conferinţei Organizaţiei Naţiunilor Unite pentru Comerţ
     şi Dezvoltare (UNCTAD) în scopul de a stabili un cadru internaţional armonizat de
     funcţionare a conferinţelor maritime. Obiectivul convenţiei UNCTAD viza promovarea unui
     echilibru în ceea ce priveşte accesul la încărcăturile de transport, în cadrul transportului
     maritim de linie, între operatorii din ţările dezvoltate şi cei din ţările în curs de dezvoltare. În
     acest scop, codul stabileşte aşa-numita „regulă 40/40/20”, în conformitate cu care
     transporturile efectuate între două state părţi trebuie repartizate după cum urmează: 40%
     pentru companiile maritime stabilite în ţara de origine, 40% pentru armatorii stabiliţi în ţara
     de destinaţie şi 20% pentru armatorii din alte ţări (care sunt de asemenea parte la cod).
     Convenţia prevede de asemenea reguli şi proceduri care au ca obiectiv prevenirea abuzurilor
     conferinţelor şi favorizarea dialogului între expeditori şi transportatori. Deşi obiectivul
     principal al codului era protejarea intereselor ţărilor în curs de dezvoltare, acestea s-au
     declarat dezamăgite de modul în care convenţia a fost aplicată încă de la data intrării în
     vigoare, la 6 octombrie 1983.

     Treisprezece state membre ale Comunităţii sunt parte la cod. În conformitate cu articolul 48
     din cod, statele au dreptul de a deveni părţi contractante prin aderare sau prin semnarea
     codului urmate, dacă este cazul, de ratificare, acceptare sau aprobare, în conformitate cu
     legislaţiile naţionale. În temeiul acestui articol, Belgia şi Germania au ratificat convenţia;
     Danemarca, Finlanda, Italia, Ţările de Jos, Portugalia, Spania, Suedia şi Regatul Unit au
     aderat la aceasta; Republica Cehă, Franţa şi Slovacia au aprobat-o. Norvegia a aderat de
     asemenea la cod.

     Întrucât codul de conduită prevede alocarea încărcăturilor de transport pe bază de cote-parte
     naţionale, a fost necesară introducerea în dreptul comunitar de modalităţi care să facă acest
     mecanism compatibil cu principiile tratatului. Astfel, a fost adoptat Regulamentul (CEE)
     nr. 954/79 al Consiliului, prin care li se solicită statelor membre ca, la ratificarea sau, după

RO                                                    2                                                     RO
 ---pagebreak---      caz, la aprobarea convenţiei ori la aderarea la aceasta, să emită o rezervă referitoare la
     obligaţia de a-şi deschide cotele naţionale care le sunt acordate în conformitate cu codul
     tuturor armatorilor stabiliţi pe teritoriul Comunităţii. Regulamentul conţine de asemenea
     prevederi detaliate cu privire la punerea în aplicare a convenţiei, fără a impune însă ratificarea
     acesteia de către statele membre.

     La 25 septembrie 2006, Consiliul a adoptat Regulamentul (CE) nr. 1419/2006 de abrogare a
     Regulamentului (CEE) nr. 4056/86. Regulamentul (CEE) nr. 4056/86 prevedea o exceptare pe
     categorii, în favoarea conferinţelor maritime, de la interdicţia din Tratatul CE cu privire la
     practicile comerciale restrictive (articolul 81). Întrucât regulile de concurenţă nu s-au aplicat
     niciodată pe deplin în sectorul transporturilor maritime de linie, Comisia va emite, înainte de
     intrarea în vigoare a prezentei abrogări, orientări cu privire la concurenţa în sectorul maritim,
     pentru a asigura o tranziţie uşoară către un regim pe deplin concurenţial. Aceste orientări, care
     ar trebui să fie promulgate înainte de sfârşitul anului 2007, vor viza aspecte precum crearea
     unui centru independent de date, crearea unei asociaţii profesionale şi a unor forumuri
     sectoriale şi publicarea unui indice al preţurilor. Scopul acestor orientări este acela de a
     explica, inter alia, modul de aplicare a regulilor de concurenţă în cazul sectorul transporturilor
     maritime de linie în general, inclusiv în ceea ce priveşte schimbul şi publicarea de informaţii
     regulate referitoare la capacităţile de transport şi la utilizarea acestora. Ca măsură
     intermediară în procesul de pregătire a acestor orientări, serviciile competente ale Comisiei au
     publicat, în septembrie 2006, un „document privind principalele aspecte” întâlnite în
     transportul maritim de linie.

     În conformitate cu articolul 1 paragraful al doilea din Regulamentul (CE) nr. 1419/2006 al
     Consiliului, articolul 1 alineatul (3) literele (b) şi (c), articolele 3 - 7, articolul 8 alineatul (2) şi
     articolul 26 din Regulamentul (CEE) nr. 4056/86 continuă să se aplice, pentru o perioadă de
     tranzi ie de doi ani, în cazul conferin elor maritime de linie care îndeplinesc cerin ele
     Regulamentului (CEE) nr. 4056/86 la 18 octombrie 2006 – data intrării în vigoare a
     Regulamentului (CE) nr. 1419/2006 al Consiliului.

     În consecinţă, la 18 octombrie 2006 – după expirarea perioadei de tranziţie – articolul 81
     alineatul (1) din tratat devine aplicabil transportului maritim de linie, iar conferinţele maritime
     în ceea ce priveşte schimburile comerciale către/din porturile comunitare nu mai sunt permise.
     Statele membre care sunt parte la cod nu îşi vor mai putea îndeplini obligaţiile care decurg din
     acesta, în special obligaţia de a se permite companiilor maritime naţionale să fie membre cu
     drepturi depline ale conferinţelor care asigură schimburile comerciale externe [articolul 1
     alineatul (1) din cod]. Aceste state membre vor trebui să se retragă din convenţie. Este evident
     că statelor membre care nu sunt părţi contractante la cod nu li se va mai permite să îl ratifice
     sau să adere la el.

     În consecinţă, Regulamentul (CEE) nr. 954/79 va deveni inaplicabil şi trebuie abrogat în
     acelaşi timp cu abrogarea exceptării, în favoarea conferinţelor maritime, de la interdicţia
     prevăzută la articolul 81 alineatul (1) din tratat.

     • Dispoziţii în vigoare în sfera de acoperire a propunerii

     Regulamentul (CEE) nr. 954/79 al Consiliului din 15 mai 1979 privind ratificarea de către
     statele membre a Convenţiei Organizaţiei Naţiunilor Unite referitoare la codul de conduită
     pentru conferinţele maritime sau aderarea acestor state la convenţie.

RO                                                       3                                                        RO
 ---pagebreak---      • Concordanţa cu celelalte politici şi obiective ale Uniunii

     Propunerea este în concordanţă cu politica de concurenţă, întrucât are ca scop alinierea
     acquis-ului în sectorul maritim cu propunerea de reformă a transportului maritim de linie.
     Propunerea este de asemenea în concordanţă cu politica actuală de simplificare, întrucât are ca
     obiectiv suprimarea din legislaţia comunitară a unui instrument juridic care va deveni
     inaplicabil.

     2.      CONSULTAREA PĂRŢILOR INTERESATE ŞI EVALUAREA IMPACTULUI

     • Consultarea părţilor interesate

     Prezenta propunere vine în completarea Regulamentului (CE) nr. 1419/2006 al Consiliului de
     abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 4056/86 de stabilire a normelor detaliate de aplicare a
     dispozi iilor articolelor 85 i 86 din tratat la transportul maritim i de modificare a
     Regulamentului (CE) nr. 1/2003 în sensul extinderii domeniului de aplicare al pentru a
     include cabotajul i serviciile tramp interna ionale.

     • Obţinerea şi utilizarea expertizei

     Nu fost necesară consultarea de experţi externi.

     • Evaluarea impactului

     Întrucât propunerea priveşte abrogarea unui regulament existent, cele două opţiuni posibile
     sunt: 1) lipsa unei acţiuni legislative; 2) acţiune legislativă.

     În cazul primei opţiuni, Regulamentul nr. 954/79 ar rămâne în vigoare, chiar dacă va fi
     inaplicabil, în ciuda abrogării Regulamentului nr. 4056/86. Aceasta soluţie nu este
     compatibilă cu exigenţele privind coerenţa şi simplificarea legislaţiei comunitare.

     Pe de cealaltă parte, abrogarea regulamentului va contribui la alinierea acquis-ului maritim cu
     reforma transportului maritim de linie care urmează să fie în curând realizată.

     Aşa cum s-a menţionat anterior, necesitatea retragerii statelor membre din codul de conduită
     al UNCTAD nu este o consecinţă a abrogării Regulamentului 954/79, ci derivă din abrogarea
     Regulamentului 4056/86. Cu toate acestea, trebuie precizat că, chiar şi în urma retragerii
     unuia sau mai multor state membre, codul continuă să rămână în vigoare pentru restul părţilor
     contractante.

     În acest context, trebuie reamintit faptul că impactul economic asupra industriei de transport
     maritim europene provocat de eliminarea progresivă a conferinţelor maritime din Comunitate
     (şi de retragerea din cod a statelor membre, ca urmare a acestei eliminări) a fost analizat în
     cadrul studiului de impact elaborat pentru propunerea de regulament de abrogare a
     Regulamentului nr. 4056/86. De asemenea, Comisia a evaluat deja impactul abrogării
     Regulamentului nr. 4056/86 al Consiliului asupra ţărilor în curs de dezvoltare, multe dintre
     acestea fiind părţi contractante la cod.

RO                                                  4                                                  RO
 ---pagebreak---      3.       ELEMENTE JURIDICE ALE PROPUNERII

     • Sinteza acţiunii propuse

     Se propune abrogarea Regulamentului (CEE) nr. 954/79 al Consiliului.

     • Temeiul juridic

     Articolul 80 din tratat.

     • Principiul subsidiarităţii

     Propunerea intră în sfera competenţei exclusive a Comunităţii. Prin urmare, principiul
     subsidiarităţii nu se aplică.

     • Principiul proporţionalităţii

     Propunerea respectă principiul proporţionalităţii, întrucât singura modalitate de a abroga
     Regulamentul (CEE) nr. 954/79 al Consiliului este adoptarea unui nou regulament al
     Consiliului.

     Propunerea nu implică sarcini administrative pentru autorităţile comunitare, naţionale,
     regionale sau locale. Sarcina administrativă constând, în ceea ce priveşte guvernele statelor
     membre, în retragerea din Codul de conduită al ONU pentru conferinţele maritime nu
     reprezintă o consecinţă a prezentei propuneri - având în vedere că Regulamentul nr. 954/79 nu
     obligă statele membre să devină parţi contractante la cod - ci este mai degrabă o consecinţă a
     abrogării Regulamentului nr. 4056/86 al Consiliului.

     • Alegerea instrumentelor

     Instrumente propuse: regulament.

     Alte mijloace nu ar fi potrivite, deoarece: propunerea vizează abrogarea unui regulament al
     Consiliului şi numai un alt regulament al Consiliului poate fi utilizat în acest scop.

     4.       Incidenţa bugetară

     Propunerea nu are nicio incidenţă asupra bugetului comunitar.

     5.       Informaţii suplimentare

     • Simplificare

     Propunerea prevede o simplificare a legislaţiei.

     În urma adoptării propunerii, se suprimă din legislaţia comunitară un instrument juridic
     devenit inaplicabil.

     • Abrogarea dispoziţiilor legislative în vigoare

     Adoptarea propunerii va avea ca rezultat abrogarea de legislaţie existentă.

RO                                                  5                                                 RO
 ---pagebreak---      • Spaţiul Economic European

     Actul propus prezintă interes pentru SEE şi astfel trebuie extins la Spaţiului Economic
     European.

     • Intrarea în vigoare

     Din motive care ţin de coerenţa juridică, abrogarea Regulamentului nr. 954/79 al Consiliului
     trebuie să intre în vigoare în momentul abrogării exceptării, în favoarea conferinţelor
     maritime, de la interdicţia prevăzută la articolul 81 alineatul (1) din tratat, adică la sfârşitul
     perioadei de tranziţie de doi ani prevăzute la articolul 1 paragraful al doilea din
     Regulamentul (CE) nr. 1419/2006 al Consiliului de abrogare a Regulamentului nr. 4056/86.

RO                                                   6                                                    RO
 ---pagebreak---                                                               2006/0308 (COD)

                                                   Propunere de

           REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI

         de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 954/79 privind ratificarea de către statele
         membre a Convenţiei Organizaţiei Naţiunilor Unite referitoare la codul de conduită
                pentru conferinţele maritime sau aderarea acestor state la convenţie

                                          (Text cu relevanţă pentru SEE)

     PARLAMENTUL EUROPEAN ŞI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

     având în vedere Tratatul de instituire a Comunităţii Europene şi în special articolul 80
     alineatul (2),

     având în vedere propunerea Comisiei1,

     având în vedere avizul Comitetului Economic şi Social European2,

     având în vedere avizul Comitetului Regiunilor3,

     hotărând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din tratat4;

     întrucât:

     (1)     Regulamentul (CEE) nr. 954/79 al Consiliului din 15 mai 1979 privind ratificarea de
             către statele membre a Convenţiei Organizaţiei Naţiunilor Unite referitoare la codul de
             conduită pentru conferinţele maritime sau aderarea acestor state la convenţie5 prevede
             condiţiile pe care statele membre trebuie să le îndeplinească în momentul ratificării
             Convenţiei Naţiunilor Unite referitoare la codul de conduită pentru conferinţele
             maritime sau în momentul aderării la aceasta.
     (2)     Convenţia referitoare la codul de conduită pentru conferinţele maritime stabileşte un
             cadru internaţional de reglementare pentru acest tip de conferinţe, în special prin
             introducerea de norme privind accesul la cotele-parte de încărcătură deţinute de
             armatorilor stabiliţi pe teritoriile statelor care sunt părţi la convenţie şi care asigură
             schimburi comerciale internaţionale reciproce între aceste state.
     (3)     Regulamentul (CE) nr. 1419/206 al Consiliului din 25 septembrie 20066 a abrogat
             Regulamentul (CEE) nr. 4056/86 al Consiliului din 22 decembrie 1986 de stabilire a
             normelor detaliate de aplicare a dispoziţiilor articolelor 85 şi 86 din tratat la transportul

     1
             JO C […], […], p. […].
     2       JO C […], […], p. […].
     3       JO C […], […], p. […].
     4       JO C […], […], p. […].
     5       JO L 121, 17.5.1979, p. 1.
     6       JO L 269, 28.9.2006, p. 1.

RO                                                      7                                                    RO
 ---pagebreak---             maritim7 care prevedea, printre altele, o exceptare în favoarea conferinţelor maritime
            de la interdicţia din articolul 81 alineatul (1) din tratat.

     (4)    La sfârşitul perioadei de tranziţie prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1419/2006,
            interdicţia stipulată la articolul 81 alineatul (1) din tratat va deveni aplicabilă
            serviciilor regulate de transport maritim, iar conferinţelor maritime nu li se mai
            permite să efectueze schimburi comerciale către/din porturile din statele membre.

     (5)    Prin urmare, statele membre se vor afla în imposibilitatea de a-şi îndeplini obligaţiile
            impuse de cod. La acea dată, statele membre nu vor mai fi în măsură să ratifice sau să
            aprobe codul ori să adere la el. Regulamentul (CEE) nr. 954/79 va deveni astfel
            inaplicabil şi prin urmare trebuie abrogat la sfârşitul perioadei de tranziţie prevăzute la
            articolul 1 paragraful al doilea din Regulamentul (CE) nr. 1419/2006, adică la 18
            octombrie 2008.

     ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

                                                Articolul 1

     Regulamentul (CEE) nr. 954/79 se abrogă.

                                                Articolul 2

     Prezentul regulament intră în vigoare la 18 octombrie 2008.

     Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale şi se aplică direct în toate statele
     membre.

     Adoptat la Bruxelles, […]

     Pentru Parlamentul European                   Pentru Consiliu,
     Preşedintele                                  Preşedintele

     […]                                           […]

     7      JO L 378, 31.12.1986, p. 4.

RO                                                   8                                                     RO


				|

		52013PC0702

			Propunere de REGULAMENT AL CONSILIULUI de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 754/2009, (UE) nr. 1262/2012, (UE) nr. 39/2013 și (UE) nr. 40/2013 în ceea ce privește anumite posibilități de pescuit /* COM/2013/0702 final - 2013/0337 (NLE) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
1.           CONTEXTUL PROPUNERII
Regulamentul (UE) nr. 39/2013 al
Consiliului și Regulamentul (UE) nr. 40/2013 al Consiliului stabilesc, pentru
anul 2013, posibilitățile de pescuit pentru anumite stocuri de pește și grupe
de stocuri de pește aplicabile în apele UE și, pentru navele UE, în anumite ape
din afara UE. Posibilitățile de pescuit menționate în respectivele regulamente
sunt de obicei modificate de mai multe ori pe parcursul perioadei în care sunt
în vigoare.
Regulamentul (UE) nr. 1262/2012 stabilește,
pentru 2013 și 2014, posibilitățile de pescuit pentru navele UE în ceea ce
privește anumite stocuri de pești de adâncime.
Regulamentul (CE) nr. 754/2009 exclude
anumite grupuri de nave din regimul efortului de pescuit al codului prevăzut la
capitolul III din Regulamentul (CE) nr. 1342/2008. Atunci când un grup de nave
exclus trebuie reinclus în Regulamentul (CE) nr. 754/2009, dispozițiile
relevante ale acestuia trebuie modificate, precum și limitele efortului
prezentate în anexa IIA din cele două regulamente privind posibilitățile de
pescuit menționate mai sus.
2.           REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU
PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRILOR IMPACTULUI
Nu se aplică.
3.           ELEMENTELE JURIDICE ALE
PROPUNERII
Modificările propuse vizează modificarea celor
patru regulamente menționate anterior, după cum urmează:
–
Reincluderea grupurilor de nave în regimul de
management al efortului pentru cod. Planul de management pentru cod
[Regulamentul (CE) nr. 1342/2008 al Consiliului] stabilește un regim de efort
pentru acest stoc, bazat pe datele pe care statele membre trebuie să le
transmită cu regularitate Comisiei și Comitetului științific, tehnic și
economic pentru pescuit (CSTEP). Pe baza avizului emis de CSTEP cu privire la
datele transmise de statele membre, Comisia poate propune excluderea anumitor
grupuri de nave de la regimul efortului de pescuit stabilit în planul referitor
la cod. Condiția esențială pentru o astfel de excludere este ca navele în cauză
să realizeze capturi de maximum 1,5 % din totalul de cod. Statele membre
trebuie să raporteze anual navele excluse, astfel încât Comisia să poată
stabili (pe baza avizului CSTEP) faptul că se respectă limita de 1,5% pentru
capturile de cod. În caz contrar, planul referitor la cod prevede reincluderea
de către Consiliu a navelor respective în regimul efortului de pescuit. În
acest sens și urmând procedurile stabilite în planul referitor la cod și în
normele de aplicare ale acestuia, modificările propuse prevăd reincluderea unui
grup de nave franceze și a unui grup de nave spaniole excluse până în prezent
de la regimul efortului stabilit în planul referitor la cod prin modificarea
Regulamentelor (CE) nr. 754/2009, (UE) nr. 39/2013 și 40/2013.
–
Două erori sunt corectate în prezenta propunere.
Prima se referă la rubrica TAC pentru brosemele din apele norvegiene
corespunzătoare zonei IV, din Regulamentul (UE) nr. 40/2013, care ar fi trebuit
să fie modificată mai devreme în 2013, în conformitate cu rezultatele
consultărilor care au avut loc între UE și Norvegia. Cea de-a doua se referă la
partea Norvegiei din cota sa de putasu care poate fi pescuită în apele UE. O
eroare de calcul trebuie să fie corectată referitor la cifrele introduse ca
parte a primei modificări a posibilităților de pescuit pentru 2013 stabilită în
Regulamentul (UE) nr. 40/2013.
–
În 2010, Comisia pentru pescuitul în Oceanul
Pacific de Vest și Central (WCPFC) a interzis pescuitul intenționat al tonului
alb din Pacificul de Sud în zona vizată de convenția WCPFC la sud de 20°S. Deși
nicio navă UE nu a pescuit intenționat acest stoc, nici înainte și nici după
2010, este adecvat să se completeze cadrul de reglementare aplicabil navelor UE
înregistrate la WCPFC stabilit în Regulamentul (UE) nr. 40/2013.
–
La reuniunea sa anuală din 2013, Comisia tonului
din Oceanul Indian (IOTC) a adoptat o rezoluție care vizează protecția
rechinilor oceanici cu înotătoare albe, care este aplicabilă navelor de pescuit
incluse în registrul IOTC al navelor autorizate sau navelor autorizate să
pescuiască ton sau specii similare tonului, reglementate de IOTC, în marea
liberă. Măsura prevede, de asemenea, un regim mai îngăduitor în ceea ce privește
posibilitățile de pescuit pentru pescarii artizanali, și anume, navele angajate
în activități de pescuit doar în zonele lor economice exclusive (ZEE). Această
măsură IOTC trebuie să fie adăugată la măsurile existente privind
rechinii-vulpe din toate speciile familiei Alopiidae prevăzute în
Regulamentul (UE) nr. 40/2013. În plus, o eroare trebuie să fie corectată la
punctul 2 din anexa VI privind navele UE autorizate să pescuiască pește-spadă și
ton alb în zona vizată de convenția IOTC.
–
Comisia a solicitat Consiliului Internațional
pentru Explorarea Apelor Maritime (ICES) să emită un aviz cu privire la
oportunitatea revizuirii listei cu rechini de adâncime prevăzută în
Regulamentul (UE) nr. 1262/2012 al Consiliului de stabilire, pentru 2013 și
2014, a posibilităților de pescuit pentru navele din UE în ceea ce privește
anumite stocuri de pești de adâncime. În iulie 2013, ICES a emis avizul
potrivit căruia există suficiente informații științifice pentru a exclude
rechinul-pisică (Galeus melastomus) din lista respectivă și pentru a
include toate speciile care aparțin genului Centrophorus spp.
2013/0337 (NLE)
Propunere de
REGULAMENT AL CONSILIULUI
de modificare a Regulamentelor (CE) nr.
754/2009, (UE) nr. 1262/2012, (UE) nr. 39/2013 și (UE) nr. 40/2013 în ceea ce
privește anumite posibilități de pescuit
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea
Uniunii Europene, în special articolul 43 alineatul (3),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
întrucât:
(1)       Regulamentul (CE) nr.
2371/2002 al Consiliului[1]
prevede că măsurile Uniunii care reglementează accesul la ape și resurse și
desfășurarea unor activități de pescuit sustenabile trebuie stabilite ținând
seama de recomandările științifice, tehnice și economice disponibile, în
special de rapoartele elaborate de Comitetul științific, tehnic și economic
pentru pescuit (CSTEP), precum și de orice aviz primit de la consiliile consultative
regionale.
(2)       Prin Regulamentul (CE) nr.
754/2009 al Consiliului[2],
acesta a exclus anumite grupuri de nave din regimul efortului de pescuit
prevăzut la capitolul III din Regulamentul (CE) nr. 1342/2008 al Consiliului[3]. Efortul de pescuit permis
pentru navele care fac obiectul respectivului regim este în prezent stabilit în
anexa IIA la Regulamentul (UE) nr. 39/2013 al Consiliului[4] și în anexa IIA la Regulamentul
(UE) nr. 40/2013 al Consiliului.[5]
(3)       Un grup de nave care
arborează pavilionul Spaniei și care pescuiesc în vestul Scoției este în
prezent exclus de la aplicarea regimului efortului de pescuit prevăzut în
Regulamentul (CE) nr. 1342/2008. Pe baza informațiilor furnizate de Spania în
2013, CSTEP nu a fost în măsură să evalueze dacă în perioada de management
corespunzătoare anului 2012 condițiile stabilite în Regulamentul (CE) nr.
1342/2008 continuau să fie întrunite. Prin urmare, este adecvat să se reincludă
acest grup de nave spaniole în respectivul regim de efort de pescuit. Prin
urmare, Regulamentele (CE) nr. 754/2009 și anexa IIA la Regulamentul (UE) nr.
39/2013 ar trebui modificate în consecință.
(4)       Un grup de nave care
arborează pavilionul Franței și care pescuiesc în Marea Nordului este în
prezent exclus de la aplicarea regimului efortului de pescuit prevăzut în
Regulamentul (CE) nr. 1342/2008. Pe baza informațiilor furnizate de Franța în
2013, CSTEP a apreciat că, în cazul navelor respective, capturile au depășit
pragul stabilit. Prin urmare, este adecvat să se reincludă acest grup de nave
franceze în respectivul regim de efort de pescuit. Prin urmare, Regulamentele
(CE) nr. 754/2009 și anexa IIA la Regulamentul (UE) nr. 40/2013 ar trebui
modificate în consecință.
(5)       Regulamentul (UE) nr.
1262/2012 al Consiliului[6]
stabilește limite capturilor pentru anii 2013 și 2014 în ceea ce privește o
listă de rechini de adâncime. Comisia a solicitat Consiliului Internațional
pentru Explorarea Apelor Maritime (ICES) să emită un aviz cu privire la
oportunitatea revizuirii listei respective. ICES a concluzionat că există
suficiente informații științifice care sprijină excluderea rechinului-pisică (Galeus
melastomus) și includerea tuturor speciilor din genul Centrophorus (Centrophorus
spp.) în lista cu rechinii de adâncime. Regulamentul (UE) nr. 1262/2012
ar trebui modificat în consecință.
(6)       La reuniunea sa anuală din
2013, Comisia tonului din Oceanul Indian (IOTC) a adoptat o rezoluție care
vizează protecția rechinilor oceanici cu înotătoare albe, care este aplicabilă
navelor de pescuit incluse în registrul IOTC al navelor autorizate prin
interzicerea, ca măsură-pilot provizorie, păstrarea la bord, transbordarea,
debarcarea la sol sau stocarea oricărei părți dintr-o carcasă sau a unei
carcase întregi de rechin oceanic cu înotătoare albe. Rezoluția prevede o excepție
pentru pescarii artizanali, mai exact navele de pescuit angajate în activități
de pescuit în zona economică exclusivă (ZEE) a statului membru al cărui
pavilion îl arborează. Articolul 23 din Regulamentul
(UE) nr. 40/2013 ar trebui modificat în consecință.
(7)       La
reuniunea sa anuală din 2010, Comisia pentru pescuitul în Oceanul Pacific de
Vest și Central (WCPFC) a adoptat o recomandare prin care se limitează numărul
de nave care pescuiesc în mod activ tonul alb din Pacificul de Sud în zona
vizată de convenție situată la sud de 20°S. Prin urmare, ar trebui să se
asigure faptul că navele UE continuă să activeze fără a urmări pescuirea intenționată
a speciei respective în zona vizată de convenția WCPFC situată la sud de
20°S. La articolul 29 din Regulamentul (UE) ar trebui
adăugat un nou alineat în consecință.
(8)       Posibilitățile de pescuit
pentru navele UE în apele norvegiene și pentru navele norvegiene în apele UE
sunt stabilite în fiecare an în baza unor consultări privind drepturile de
pescuit deținute în conformitate cu acordul bilateral încheiat cu Norvegia în
domeniul pescuitului[7].
Până la încheierea respectivelor consultări privind acordurile pentru 2013,
Regulamentul (UE) nr. 40/2013 a stabilit posibilități de pescuit provizorii
pentru stocurile în cauză. La 18 ianuarie 2013, consultările cu Norvegia au
fost încheiate, iar Regulamentul (UE) nr. 297/2013 al Consiliului[8] a modificat dispozițiile
relevante din Regulamentul (UE) nr. 40/2013. Cu toate acestea, stocul de brosme
din apele norvegiene corespunzătoare zonei IV a fost, în mod eronat, exclus din
Regulamentul (UE) nr. 297/2013. În plus, cantitatea de putasu pe care Norvegia
o poate pescui în apele UE din zonele II, IVa, V, VI la nord de 56° 30′ N și
VII la vest de 12° V nu reflectau cantitatea convenită în urma consultărilor cu
țara respectivă. Anexa IA la Regulamentul (UE) nr.
40/2013 ar trebui să fie modificată în consecință.
(9)       O eroare a fost identificată
privind numărul navelor și capacitatea alocată UE și autorizate să pescuiască
pește-spadă și ton alb în zona vizată de convenția IOTC. Anexa VI la
Regulamentul (UE) nr. 40/2013 at trebui modificată în consecință.
(10)     Dispozițiile
prezentului regulament privind limitele efortului de pescuit ar trebui să se
aplice de la 1 februarie 2013. Dispozițiile privind limitele capturilor și ale
alocărilor ar trebui să se aplice de la 1 ianuarie 2013, cu excepția noilor
dispoziții cu privire la WCPFC și IOTC, care ar trebui să se aplice de la data
intrării în vigoare a prezentului regulament. Această aplicare retroactivă nu
va aduce atingere principiului securității juridice, deoarece posibilitățile de
pescuit în cauză nu au fost încă epuizate. Întrucât modificările regimurilor de
efort au o influență directă asupra activităților economice ale flotelor
în cauză, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare imediat după
publicare,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Modificări ale Regulamentului (CE) nr. 754/2009
La articolul 1 din Regulamentul (CE) nr.
754/2009, literele (b) și (j) se elimină.
Articolul 2
Modificări ale Regulamentului (UE) nr. 1262/2012
Anexa la Regulamentul (UE) nr. 1262/2012 al
Consiliului se modifică în conformitate cu textul anexei I la prezentul
regulament.
Articolul 3
Modificări ale Regulamentului (UE) nr. 39/2013
Anexa IIA la Regulamentul (UE) nr. 39/2013 se
modifică în conformitate cu textul anexei II la prezentul regulament.
Articolul 4
Modificări ale Regulamentului (UE) nr. 40/2013
Regulamentul (UE) nr. 40/2013 se modifică după
cum urmează:
(1)
Articolul 23 se înlocuiește cu următorul text:
„Articolul 23
Rechini
1.      Se interzic reținerea la bord,
transbordarea sau debarcarea în orice pescărie a oricărei părți dintr-o carcasă
sau a unei carcase întregi de rechin-vulpe de orice specie din familia Alopiidae.
2.      Reținerea la bord, transbordarea sau
debarcarea oricărei părți dintr-o carcasă sau a unei carcase întregi de rechin
cu înotătoare albe (Carcharhinus longimanus) în orice pescărie sunt
interzise, cu excepția navelor sub 24 de metri lungime totală angajate exclusiv
în operațiuni de pescuit în zona economică exclusivă a statului membru al cărui
pavilion îl arborează și cu condiția destinării capturii exclusiv consumului
local.
3.      Atunci când sunt capturate accidental,
speciile menționate la alineatul (1) și (2) nu se vatămă. Exemplarele se pun
imediat în libertate.”
(2)
Articolul 29 se înlocuiește cu următorul text:
„Articolul 29
Condiții pentru pescuitul tonului obez, a tonului cu aripioare galbene, a
tonului dungat și a tonului alb din Pacificul de Sud
1.      Statele membre se asigură că numărul de
zile de pescuit alocat navelor de pescuit cu plasă-pungă care pescuiesc ton
obez (Thunnus obesus), ton cu aripioare galbene (Thunnus albacares)
și ton dungat (Katsuwonus pelamis) în partea din zona vizată de Convenția
WCPFC situată în marea liberă și localizată între 20° N și 20° S nu crește.
2.      Navele UE nu urmăresc să pescuiască intenționat
tonul alb (Thunnus alalunga) din Pacificul de Sud în zona vizată de
Convenția WCPFC la sud de 20°S.”
(3)
Anexa IA se modifică în conformitate cu textul
anexei III la prezentul regulament.
(4)
Anexa IIA se modifică în conformitate cu textul
anexei IV la prezentul regulament.
(5)
Anexa VI se modifică în conformitate cu textul
anexei V la prezentul regulament.
Articolul 5
Intrarea în vigoare
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua
următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Cu toate acestea, articolul 4 alineatele (3) și
(5) se aplică de la 1 ianuarie 2013, iar articolul 1, articolul 3 și articolul
4 alineatul (4) se aplică de la 1 februarie 2013.
Prezentul
regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în
toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles,
                                                                       Pentru
Consiliu
                                                                       Președintele
ANEXA I
În partea 1 din anexa la Regulamentul (UE) nr.
1262/2012, punctul 2 se înlocuiește cu următorul text:
„2. În sensul prezentului regulament, „rechinii
de adâncime” se referă la speciile din lista următoare:
 Denumirea comună || Codul Alpha-3 || Denumire științifică
 Rechin-pisică de adâncime || API || Apristurus spp.
 Rechin-șopârlă || HXC || Chlamydoselachus anguineus
 Sagri || CWO || Centrophorus spp.
 Rechin portughez || CYO || Centroscymnus coelolepis
 Rechin negru || CYP || Centroscymnus crepidater
 Câine-de-mare negru || CFB || Centroscyllium fabricii
 Câine de mare abisal || DCA || Deania calcea
 Rechin focă || SCK || Dalatias licha
 Marele rechin-lanternă || ETR || Etmopterus princeps
 Sagri negru || ETX || Etmopterus spinax
 Galeus murinus || GAM || Galeus murinus
 Hexanchus griseus || SBL || Hexanchus griseus
 Oxynotus paradoxus || OXN || Oxynotus paradoxus
 Scymnodon ringens || SYR || Scymnodon ringens
 Rechin de Groenlanda || GSK || Somniosus microcephalus”
ANEXA II
În anexa II la Regulamentul (UE) nr. 39/2013,
coloana pentru Spania (ES) din tabelul (d) al apendicelui 1 se înlocuiește cu
următorul text:
 „Unelte de pescuit reglementate || ES
 TR1 || 249 152
 TR2 || 0
 TR3 || 0
 BT1 || 0
 BT2 || 0
 GN || 13 836
 GT || 0
 LL || 1 402 142”
ANEXA III
Anexa IA la Regulamentul (UE) nr. 40/2013 se
modifică după cum urmează:
(a)          rubrica referitoare la brosme din
apele norvegiene corespunzătoare zonei IV se înlocuiește cu următorul text:
 „Specie: || Brosme Brosme brosme || Zona: || Apele norvegiene din zona IV (USK/04-N.)
 Belgia || 0 ||   || TAC analitică Articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică. Articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică.
 Danemarca || 165 ||
 Germania || 1 ||
 Franța || 0 ||
 Țările de Jos || 0 ||
 Regatul Unit || 4 ||
 Uniune || 170 ||
   ||   ||
 TAC || Nu se aplică” ||
(b)          rubrica pentru putasul din apele UE
ale zonelor II, IVa, V, VI la nord de 56° 30′ N și VII la vest de 12°
V se înlocuiește cu următorul text:
 „Specie: || Putasu Micromesistius poutassou || Zona: || Apele UE din zonele II, IVa, V, VI la nord de 56° 30′ N și VII la vest de 12°V (WHB/24A567)
 Norvegia || 99 408 || (1) (2) || TAC analitică   ||
   ||   ||   ||   ||
 TAC || 643 000 ||   ||   ||
 (1)         Se calculează în raport cu limitele de captură alocate Norvegiei stabilite prin acordul statelor de coastă. (2)         Condiție specială: captura din zona IV nu depășește 24 852 tone, adică 25 % din cota de acces a Norvegiei.” ||
ANEXA IV
În anexa IIA la Regulamentul (UE) nr. 40/2013,
coloana pentru Franța (FR) din apendicele 1 se înlocuiește cu următorul text:
 „Unelte de pescuit reglementate || FR
 TR1 || 1 505 354
 TR2 || 6 496 811
 TR3 || 101 316
 BT1 || 0
 BT2 || 1 202 818
 GN || 342 579
 GT || 4 338 315
 LL || 125 141”
ANEXA V
În anexa VI la Regulamentul (UE)
nr. 40/2013, punctul 2 se înlocuiește cu următorul text:
„2.     Numărul maxim de nave UE autorizate să
pescuiască pește-spadă și ton alb în zona Convenției IOTC
 Stat membru || Număr maxim de nave || Capacitate (tonaj brut)
 Spania || 27 || 11 590
 Franța || 41 || 5 382
 Portugalia || 15 || 6 925
 Regatul Unit || 4 || 1 400
 Uniune || 87 || 25 297”
[1]               Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20
decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole
în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului (JO L 358,
31.12.2002, p. 59).
[2]               Regulamentul (CE)
nr. 754/2009 al Consiliului din 27 iulie 2009 de excludere a anumitor grupuri
de nave din regimul efortului de pescuit prevăzut la capitolul III din
Regulamentul (CE) nr. 1342/2008 (JO L 214, 19.8.2009, p. 16).
[3]               Regulamentul (CE) nr. 1342/2008 al Consiliului din 18
decembrie 2008 de stabilire a unui plan pe termen lung pentru rezervele de cod
și zonele piscicole care exploatează aceste rezerve și de abrogare a
Regulamentului (CE) nr. 423/2004 (JO L 348, 24.12.2008, p. 20).
[4]               Regulamentul (UE) nr. 39/2013 al
Consiliului din 21 ianuarie 2013 de stabilire, pentru
2013, a posibilităților de pescuit disponibile pentru navele din UE în privința
anumitor stocuri de pește și grupe de stocuri de pește care nu fac obiectul
unor negocieri sau acorduri internaționale (JO L 23, 25.1.2013, p. 1).
[5]               Regulamentul (UE) nr. 40/2013 al Consiliului din 21 ianuarie 2013 de stabilire, pentru 2013, a
posibilităților de pescuit disponibile în apele UE și, pentru navele din UE, în
anumite ape din afara UE pentru anumite stocuri de pește și grupe de stocuri de
pește care fac obiectul unor negocieri sau acorduri internaționale (JO L 23,
25.1.2013, p. 54).
[6]
[7]               Acord privind pescuitul dintre Comunitatea Economică
Europeană și Regatul Norvegiei (JO L 226, 29.8.1980, p. 48).
[8]               Regulamentul (UE) nr. 297/2013 al Consiliului din 27
martie 2013 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 44/2012, (UE) nr. 39/2013
și (UE) nr. 40/2013 în ceea ce privește anumite posibilități de pescuit (JO L
90, 28.3.2013, p. 10).


|

52011PC0806

Propunere de REGULAMENT AL CONSILIULUI de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de acid tricloroizocianuric originar din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009  /* COM/2011/0806 final - 2011/0381 (NLE) */

	EXPUNERE DE MOTIVECONTEXTUL PROPUNERII |Motivele și obiectivele propunerii Prezenta propunere se referă la aplicarea Regulamentului (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene[1] (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în cadrul procedurii de reexaminare efectuate în perspectiva expirării măsurilor referitoare la taxa antidumping în vigoare aplicată importurilor de acid tricloroizocianuric originar din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”). |0 | Contextul general Prezenta propunere este făcută în contextul punerii în aplicare a regulamentului de bază și este rezultatul unei anchete care a fost realizată în conformitate cu cerințele de fond și de procedură expuse în regulamentul de bază. |Dispoziții în vigoare în domeniul propunerii Prin Regulamentul (CE) nr. 1631/2005[2], Consiliul a instituit măsuri antidumping definitive constând în taxe individuale variind între 7,3% și 40,5% cu o taxă reziduală de 42,6%[3] la importurile de acid tricloroizocianuric originar din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”). Prin Regulamentul (CE) nr. 855/2010[4], Consiliul a redus taxa individuală aplicată unei întreprinderi de la 14,1% la 3,2%. |Coerența cu alte politici și obiective ale Uniunii Nu este cazul. |CONSULTAREA PăRțILOR INTERESATE șI EVALUAREA IMPACTULUI |Consultarea părților interesate |Părțile interesate vizate de procedură au avut posibilitatea de a-și apăra interesele în timpul anchetei, în conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază. |Obținerea și utilizarea expertizei |Nu a fost nevoie de expertiză externă. |Evaluarea impactului Prezenta propunere este rezultatul punerii în aplicare a regulamentului de bază. Regulamentul de bază nu prevede o evaluare generală a impactului, dar conține o listă exhaustivă de condiții care trebuie evaluate. |ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII |Rezumatul acțiunii propuse La 6 octombrie 2010, Comisia a anunțat printr-un aviz (denumit în continuare „Aviz de deschidere”) publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene[5], deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor antidumping aplicabile importurilor de acid tricloroizocianuric originar din RPC. Reexaminarea a fost deschisă la cererea motivată a Consiliul European al Industriei Chimice, în numele producătorilor din Uniune care reprezintă o proporție majoră, în acest caz peste 90%, din totalul producției de acid tricloroizocianuric din Uniune. Ancheta de reexaminare a constatat persistența practicilor de dumping în ceea ce privește produsul în cauză, ceea ce ar avea ca rezultat continuarea prejudiciului adus industriei din Uniune, în cazul în care măsurile antidumping ar fi abrogate. S-a stabilit, de asemenea, că continuarea măsurilor nu ar fi împotriva interesului Uniunii. Prin urmare, se propune adoptarea de către Consiliu a propunerii de regulament anexate în vederea prelungirii măsurilor existente, care ar trebui publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |Temei juridic Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene[6]. |Principiul subsidiarității Propunerea intră în sfera competenței exclusive a Uniunii Europene. În consecință, principiul subsidiarității nu se aplică. |Principiul proporționalității Propunerea respectă principiul proporționalității din următoarele motive: |Tipul acțiunii este descris în regulamentul de bază menționat anterior și exclude luarea de decizii la nivel național. |Nu sunt necesare indicații privind măsura în care sarcina financiară și administrativă care revine Uniunii, guvernelor naționale, autorităților regionale și locale, operatorilor economici și cetățenilor este limitată la minimum și proporțională cu obiectivul propunerii. |Alegerea instrumentelor |Instrumente propuse: regulament. |Alte instrumente nu ar fi adecvate din următorul motiv: regulamentul de bază nu oferă opțiuni alternative. |IMPLICAțII BUGETARE |Propunerea nu are nicio implicație pentru bugetul Uniunii. |2011/0381 (NLE)Propunere deREGULAMENT AL CONSILIULUIde instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de acid tricloroizocianuric originar din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene[7] (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (2),având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) după consultarea comitetului consultativ,întrucât:A. PROCEDURA1. Măsurile în vigoare1.  Prin Regulamentul (CE) nr. 1631/2005[8], Consiliul a instituit măsuri antidumping definitive constând în taxe individuale variind între 7,3% și 40,5% cu o taxă reziduală de 42,6%[9] la importurile de acid tricloroizocianuric originar din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”).2.  Prin Regulamentul (CE) nr. 855/2010[10], Consiliul a redus taxa individuală aplicată unei întreprinderi de la 14,1% la 3,2%.2. Cererea de reexaminare3.  În urma publicării unui aviz de expirare iminentă[11] a măsurilor antidumping definitive în vigoare, Comisia a primit, la 6 iulie 2010, o cerere de inițiere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării acestor măsuri, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Cererea a fost introdusă de Consiliul European al Industriei Chimice (denumit în continuare „CEFIC”) în numele producătorilor din Uniune care reprezintă o proporție majoră, în acest caz mai mult de 90%, din totalul producției din Uniune de acid tricloroizocianuric (denumiți în continuare „solicitanții”).4.  Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar conduce probabil la continuarea sau la reapariția dumpingului și a prejudiciului pentru industria Uniunii.3. Deschiderea procedurii5.  Stabilind, în urma consultării comitetului consultativ, existența unor elemente de probă suficiente pentru deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat la 6 octombrie 2010, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene [12] (denumit în continuare „aviz de deschidere”), deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.4. Ancheta4.1. Perioada de anchetă6.  Perioada anchetei de reexaminare (PAR) este cuprinsă între 1 iulie 2009 și 30 iunie 2010. Probabilitatea de continuare sau de reapariție a anumitor aspecte ale prejudiciului este analizată pe parcursul perioadei de la 1 ianuarie 2007 până la sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada examinată”).4.2. Părțile vizate de anchetă7.  Comisia a informat în mod oficial solicitanții, ceilalți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori, importatorii și utilizatorii cunoscuți a fi interesați, precum și reprezentanții RPC cu privire la deschiderea examinării efectuate în perspectiva expirării măsurilor. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute, în scris, punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere.8.  Li s-a acordat o audiere tuturor părților interesate care au solicitat-o și care au demonstrat că există motive specifice care să justifice audierea.9.  Având în vedere numărul relativ mare de producători-exportatori din RPC și importatori independenți din Uniune, s-a avut în vedere în avizul de deschidere să se recurgă la eșantionare în ceea ce privește aceste părți, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.10.  Pentru a permite Comisiei să decidă dacă este cu adevărat necesar să se procedeze prin eșantionare și, după caz, să se determine alcătuirea eșantionului, părțile menționate anterior au fost invitate, în temeiul articolului 17 din regulamentul de bază, să se facă cunoscute în termen de 15 zile de la publicarea avizului de deschidere și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere.11.  În ceea ce privește producătorii-exportatori din RPC, niciunul dintre aceștia nu a cooperat în cadrul anchetei.12.  În ceea ce privește importatorii, câteva întreprinderi și-au manifestat interesul inițial, dar și-au retras cooperarea într-o etapă ulterioară.13.  Comisia a trimis chestionare tuturor părților cunoscute a fi interesate în termenele stabilite în avizul de deschidere. Au fost primite răspunsuri de la trei producători cunoscuți din Uniune și de la doi utilizatori.14.  Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina, pe de o parte, probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului și a prejudiciului subsecvent și, pe de altă parte, interesul Uniunii. Au fost efectuate vizite de verificare la sediile celor doi producători principali din UE:- Fluidra (Inquide Sau), Passeig de Sanllehy, 25, 08213 Polinya (Barcelona), Spania- Ercros (Aragonesas), Avenida Diagonal 595, Barcelona, SpaniaB. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR15.  Produsul în cauză care face obiectul reexaminării actuale este acidul tricloroizocianuric, cunoscut și sub denumirea de „symclosen” în conformitate cu denumirea comună internațională (DCI), și preparatele pe baza acestuia (denumit în continuare „TCCA”), încadrat în prezent la codurile NC ex 2933 69 80 și ex 3808 94 20 (coduri TARIC 2933 69 80 70 și 3808 94 20 20) și originar din Republica Populară Chineză.16.  TCCA este un produs chimic utilizat ca dezinfectant organoclorurat cu spectru larg și înălbitor, utilizat în special pentru dezinfectarea apei din piscine. Este vândut sub formă de pudră, granule, tablete sau fulgi. Toate formele de TCCA și preparatele pe baza acestuia prezintă aceleași caracteristici de bază (compoziția chimică) și proprietăți (dezinfectant), sunt destinate pentru utilizări similare și sunt, prin urmare, considerate ca fiind un singur produs.17.  Ancheta prezentă a confirmat că, produsul în cauză, astfel cum este fabricat și vândut de producătorii-exportatori către Uniune, este similar, în ceea ce privește caracteristicile fizice și chimice, precum și utilizările sale, produsului fabricat și vândut de producătorii din Uniune pe piața Uniunii și de către producătorul din țara analoagă atât pe piața internă și piețele de export ale acestuia. Prin urmare, acestea sunt considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.C. PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU REAPARIȚIEI DUMPINGULUI1. Observații preliminare18.  În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, a fost efectuată o reexaminare în vederea stabilirii dacă expirarea măsurilor existente ar fi de natură să atragă după sine continuarea sau reapariția dumpingului.19.  Astfel cum s-a explicat mai sus, niciunul din cei 30 de producători-exportatori cunoscuți contactați nu s-a manifestat în timpul eșantionării sau nu s-a făcut cunoscut în cursul anchetei.20.  Având în vedere că niciunul dintre producătorii-exportatori din RPC nu a cooperat, concluziile privind probabilitatea unei continuări sau reapariții a dumpingului se bazează pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, și anume21.  date Eurostat, cererea de reexaminare și statisticile de export chinezești oficiale. În plus, datele prezentate de către producătorul-exportator care a cooperat din țara analogă, Japonia, au fost utilizate pentru a determina valoarea normală.2. Importurile care fac obiectul unui dumping în cursul PAR2.1 Țara analogă22.  Întrucât Republica Populară Chineză este o economie în tranziție și întrucât, în conformitate cu dispozițiile articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a trebuit să fie stabilită pe baza prețului sau a valorii normale construite obținute într-o țară terță cu economie de piață adecvată (denumită în continuare „țara analogă”) sau pe baza prețului practicat la exportul din țara analoagă către alte țări, inclusiv către Uniunea Europeană sau, în cazul în care acestea nu pot fi stabilite, în orice alt mod rezonabil, inclusiv pe baza prețului plătit efectiv sau care urmează să fie plătit în Uniune pentru produsul similar, ajustat în mod corespunzător, dacă este necesar, pentru ca acesta să includă o marjă de profit rezonabilă.23.  Comisia a anunțat în avizul său de deschidere că Japonia a fost utilizată în cadrul anchetei anterioare ca țară adecvată cu economie de piață în scopul stabilirii valorii normale în ceea ce privește RPC și că intenționa să folosească din nou Japonia în acest scop. În cursul prezentei anchete de reexaminare, producătorii din alte țări cu economie de piață, cum ar fi SUA și Taiwan au fost, de asemenea, contactați în vederea unei cooperări. Cu toate acestea, doar un producător-exportator din Japonia a cooperat.24.  S-a considerat, prin urmare, că Japonia reprezintă o țară analogă adecvată. În acest sens, niciuna dintre părțile interesate nu a formulat observații sau obiecții cu privire la oportunitatea alegerii țării respective.2.2 Valoarea normală25.  În temeiul articolului 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, valoarea normală s-a stabilit pe baza informațiilor furnizate de producătorii-exportatori cooperanți din țara analogă, și anume pe baza prețurilor plătite sau care urmează să fie plătite pe piața internă a Japoniei pentru produsele similare despre care s-a constatat că sunt vândute în cadrul operațiunilor comerciale normale.26.  S-a stabilit mai întâi, pentru producătorul-exportator cooperant din Japonia dacă volumul total al vânzărilor interne ale produsului similar către clienți independenți erau reprezentative în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, și anume dacă vânzările respective reprezentau cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export ale produsului în cauză în Uniune. Vânzările de pe piața internă ale producătorului-exportator cooperant din Japonia au fost considerate reprezentative în cursul perioadei de anchetă.27.  Ulterior, s-a examinat dacă vânzările de pe piața internă au fost realizate în cursul operațiunilor comerciale obișnuite („OCOT”), în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază.28.  Având în vedere faptul că toate vânzările pe piața internă au fost considerate a fi fost vândute cu obținere de profit, valoarea normală a fost calculată pe baza prețului intern mediu ponderat efectiv pe piața internă în cursul PAR.2.3 Prețul de export29.  În lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori chinezi, prețul de export a fost stabilit pe baza datelor Eurostat.2.4 Comparație30.  Comparația între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat a fost efectuată la nivelul franco fabrică și la același stadiu comercial. În vederea asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, de diferențele constatate în ceea ce privește factorii care afectează prețurile și comparabilitatea acestora. În acest scop, au fost efectuate ajustările necesare pentru a se ține seama de diferențele între costurile de transport și de asigurare.2.5 Marja de dumping31.  În conformitate cu dispozițiile articolului 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, valoarea normală medie ponderată a fost comparată cu prețul de export mediu ponderat. Pe baza metodologiei descrise anterior, marja de dumping stabilită se ridică la 75%.3. Evoluția importurilor în cazul abrogării măsurilor3.1 Observație preliminară32.  Pe lângă analiza existenței dumpingului în cursul PAR, s-a efectuat o examinare a probabilității de continuare a dumpingului.33.  În acest sens, au fost analizate următoarele elemente: capacitățile neutilizate disponibile în RPC, atractivitatea pieței din Uniune pentru producătorii-exportatori chinezi și exporturile lor către țările terțe.3.2 Capacități neutilizate ale producătorilor-exportatori chinezi34.  În absența altor informații privind capacitatea de producție, analiza s-a efectuat, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, pe baza informațiilor din cererea de reexaminare.35.  În conformitate cu cererea de reexaminare, gradul de utilizare a capacității de producție în RPC a continuat să fie scăzut în decursul perioadei examinate cu niveluri mai mici de 40%. Ca o consecință a capacității enorme de producție și a cererii interne scăzute, se pare că există peste 180 000 tone de capacitate de producție neutilizată disponibilă în RPC care ar putea fi exportată. Aceasta trebuie comparată cu consumul Uniunii de aproximativ 44 000 de tone în cursul PAR.3.3. Atractivitatea pieței Uniunii36.  Atractivitatea pieței Uniunii poate fi ilustrată prin faptul că instituirea de taxe antidumping și compensatorii nu a oprit creșterea exporturilor chineze către Uniune. Deși în perioada 2007 - 2009, volumele importurilor s-au situat la un nivel mai scăzut în comparație cu perioada de anchetă a anchetei inițiale care a condus la instituirea măsurilor, volumele importurilor în perioada de anchetă au fost superioare acestui nivel, ajungând la 22 696 tone.37.  În ciuda creșterii prețului mediu de import în cursul perioadei examinate, prețurile au rămas în mod constant mai scăzute în comparație cu cele ale industriei din Uniune.38.  Faptul că importurile din China în timpul perioadei examinate au crescut în cursul PAR, până la un nivel care a fost mai mare decât în cursul perioadei de anchetă inițială, arată că RPC dă dovadă de un interes continuu pentru piața Uniunii.3.4. Prețurile la exportul către țări terțe39.  Cu privire la volumele și prețurile de export din China către alte țări terțe, au fost analizate statisticile de export chineze. În conformitate cu aceste statistici, în 2010, 24% din exporturile din RPC erau destinate pieței Uniunii. Prețurile de export ale UE la nivelul FOB au fost ușor mai mari decât prețurile de export către restul lumii. Cu toate acestea, în absența cooperării sau a oricăror date din cererea de reexaminare cu privire la exporturile către alte țări terțe, nu a fost posibil să se compare aceste prețuri la nivelul CIF cu prețul mediu practicat de industria din Uniune. Cu toate acestea, faptul că prețurile de export către țări terțe sunt mai reduse, în medie, în comparație cu prețurile de export către Uniune poate fi considerat drept o indicație că piața Uniunii este o piață atractivă pentru exportatorii chinezi și că exporturile ar putea crește în continuare în absența unor măsuri.4. Concluzie privind probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului40.  Ținând cont de constatările descrise mai sus, se poate concluziona că exporturile din RPC fac în continuare obiectul unui dumping și că există o probabilitate de continuare a dumpingului pe piața Uniunii în cazul în care măsurile antidumping actuale sunt abrogate. Într-adevăr, având în vedere capacitățile neutilizate existente în RPC și atractivitatea pieței din Uniune, pe baza unei comparații între prețurile la export către UE și cele către țări terțe, este probabil ca volumul exporturilor chinezești care fac obiectul unui dumping către Uniune să crească în mod substanțial în cazul în care măsurile vor fi lăsate să expire.D. SITUAȚIA PE PIAȚA UNIUNII1. Definiția industriei din Uniune41.  Produsul în cauză este fabricat în Uniune de către trei întreprinderi. Prin urmare, se consideră că acestea constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază și ( denumită în continuare „industria din Uniune”).2. Observație preliminară42.  Datele au fost obținute din statisticile Eurostat, cererea de reexaminare, răspunsurile la chestionar și informațiile culese în cursul vizitelor de verificare.43.  Indicatorii economici privind producția, capacitatea, rata de utilizare a capacităților, volumul vânzărilor, cota de piață și ocuparea forței de muncă se referă la datele furnizate de către trei producători din Uniune. Toți ceilalți indicatori se referă la datele furnizate de solicitanți numai datorită cooperării limitate a unuia dintre producătorii din Uniune care nu a fost un solicitant în cadrul prezentei reexaminări. Având în vedere faptul că solicitanții au reprezentat aproximativ 90% din producția UE în PAR, datele lor au fost considerate reprezentative pentru industria din Uniune în sensul prezentei reexaminări. Numai datele obținute de la solicitanți au fost verificate la fața locului.44.  Date referitoare la situația economică a industriei din Uniune, precum și la consum nu pot fi furnizate decât în forme indexate pentru a proteja confidențialitatea în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază. Acest lucru se datorează faptului că astfel de indicatori economici se referă numai la doi producători sau, în unele cazuri, la trei producători dintre care unul are doar o activitate marginală în acest sector.45.  În iunie 2009, unul dintre solicitanți a închis una din cele două instalații ale sale și a încetat producția de la acea dată, disponibilizând toți angajații. Activitățile instalației în cauză au fost suspendate întâi pentru câteva luni, până când a fost închisă definitiv în ianuarie 2010. Aceasta a avut un impact asupra anumitor indicatori, cum ar fi consumul, volumul producției și productivitatea astfel cum se explică mai jos în considerentele 47 și 62.3. Consumul de pe piața Uniunii46.  Consumul Uniunii s-a stabilit pe baza volumului vânzărilor celor trei producători din Uniune pe piața Uniunii și pe baza datelor privind importurile, furnizate de Eurostat.47.  Între 2007 și 2009, consumul UE de TCCA a scăzut cu 19%, înainte de a se redresa în timpul PAR la un nivel care depășește cu 6% nivelul atins în 2007. Pentru anii 2008 și 2009, această tendință poate fi explicată prin efectele combinate ale cererii reduse ca urmare a crizei economice mondiale și ale ofertei restrânse datorită închiderii unei unități de producție în 2009 (a se vedea considerentul 45). Creșterea nivelului de consum din UE constatată în cursul PAR este în principal legată de redresarea după criza economică și de creșterea importurilor din RPC.Tabelul 1 |Consumul la nivelul UE |2007 | 2008 | 2009 | PAR |Consumul la nivelul UE (în milioane de tone) Indice (2007=100) | 100 | 93 | 81 | 106 |4. Volumul și cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping din Republica Populară Chineză48.  Volumele și cotele de piață ale importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC au evoluat după cum se arată mai jos. Următoarele cantități și cotele de piață se bazează pe statisticile de import Eurostat, având în vedere faptul că niciun producători-exportator chinez nu a cooperat la prezenta reexaminare.49.  Cantitățile importate de TCCA originar din RPC au scăzut ușor în 2008 și 2009. Această scădere a importurilor a fost urmată de o creștere importantă în cursul PAR (mai mult de 35% în comparație cu 2009). În paralel, importurile chinezești și-au crescut în continuu cota de piață pe parcursul perioadei examinate.Tabelul 2 |Volumele și cotele de piață ale importurilor din RPC |2007 | 2008 | 2009 | PAR |Volumele importurilor (în milioane de tone) | 17 957 | 17 298 | 16 645 | 22 696 |Indice (2007=100) | 100 | 96 | 93 | 126 |Cotele de piață (intervale) | 40%-50% | 40%-50% | 45%-55% | 50%-60% |5. Evoluția prețurilor importurilor care fac obiectul unui dumping din Republica Populară Chineză și subcotarea prețurilor5.1 Evoluția prețurilor50.  Prețurile importurilor din RPC au înregistrat o creștere constantă de 11,3%. Această tendință urmează, pe de o parte, evoluția prețurilor componentei principale a materiilor prime care au început să crească în mod substanțial în 2009 și în cursul perioadei de anchetă; pe de altă parte, aceasta ar putea, într-o anumită măsură, să reflecte o modificare a gamei de produse[13].Tabelul 3 |Preț unitar al RPC |2007 | 2008 | 2009 | PAR |EUR/milioane de tone | 1 048 | 1 052 | 1 163 | 1 167 |Indice (2007=100) | 100 | 100.4 | 111 | 111.3 |5.2 Subcotarea prețurilor51.  În general, prețurile importurilor din China au fost în mod constant sub prețurile industriei din Uniune pe parcursul întregii perioade. Pentru stabilirea subcotării prețurilor, Comisia și-a bazat calculul pe prețurile medii CIF de export din RPC, obținute de la Eurostat. Aceste prețuri ale produsului în cauză au fost comparate cu prețul mediu ponderat al industriei din Uniune ajustat la nivel franco fabrică. Comparația a indicat faptul că importurile din RPC subcotau prețurile industriei din Uniune cu mai mult de 10%, fără a lua în considerare taxa antidumping în vigoare.6. Importurile din alte țări52.  Volumul și cotele de piață ale importurilor din alte țări în cursul perioadei examinate sunt prezentate în tabelul de mai jos. Datele respective se bazează pe date Eurostat:Tabelul 4 |Importurile din alte țări (volumul și cota de piață) |2007 | 2008 | 2009 | PAR |Volumul importurilor din alte țări terțe (milioane de tone) | 501 | 239 | 296 | 378 |Cota de piață a importurilor din alte țări terțe (intervale) | sub 2% | sub 2% | sub 2% | sub 2% |53.  În ceea ce privește volumul și cota de piață, importurile din alte țări terțe au rămas neglijabile în cursul perioadei examinate. Importurile din SUA, care este o altă țară care face obiectul unei măsuri antidumping, au încetat complet în timpul perioadei examinate.7. Situația economică a industriei din Uniune54.  În temeiul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicatorii economici relevanți care influențează situația industriei Uniunii.7.1. Producția55.  Producția a înregistrat o scădere importantă începând cu 2009, ca urmare, în special, a crizei economice mondiale și a închiderii unei instalații de producție în iunie 2009, atunci când producția acelei instalații a fost oprită complet (a se vedea considerentul 45 de mai sus).Tabelul 5 |Producția UE |2007 | 2008 | 2009 | PAR |Indicele volumului de producție al UE (2007 = 100) | 100 | 95,2 | 66,5 | 70,7 |7.2. Capacitatea și ratele de utilizare a capacității56.  Capacitatea de producție a urmat aceeași tendință ca și producția în perioada examinată. Utilizarea capacității a fost totuși influențată în mod pozitiv în cursul PAR de unele îmbunătățiri ale procesului.57.  Datorită închiderii unei instalații din Uniune în 2009 (a se vedea considerentul 45 de mai sus) datele colectate pentru PAR sunt limitate la capacitatea instalației rămase.Tabelul 6 |Capacitatea de producție și utilizarea capacității ale UE |2007 | 2008 | 2009 | PAR |Indicele capacității de producție (2007=100) | 100 | 101,5 | 91,0 | 80,6 |Utilizarea capacității Indice (2007=100) | 100 | 93,4 | 72,8 | 86,9 |7.3. Stocuri58.  Acest indicator s-a bazat pe informațiile furnizate de solicitanți din motivele explicate în considerentul 54 de mai sus. Ancheta efectuată la sediul întreprinderii a arătat anumite tendințe sezoniere în consumul de TCCA, și anume, că produsul în cauză este utilizat în principal în timpul verii. Acest lucru are un impact asupra variației nivelului stocurilor pe parcursul întregului an, și anume stocurile culminează în timpul iernii și sunt reduse considerabil în perioada de vară. Având în vedere că cifrele pentru anii 2007-2009 reprezintă nivelul stocurilor la data de 31 decembrie din anul respectiv, în timp ce cifra pentru PAR arată nivelul stocurilor la 30 iunie 2010, și anume în perioada din an cu cea mai mare utilizare a stocului, acest indicator nu permite o comparație adecvată între PAR și restul perioadei în cauză și este, prin urmare, considerat irelevant pentru evaluarea prejudiciului.7.4. Volumul vânzărilor59.  Volumul vânzărilor de produs în cauză pe piața UE a fost influențat negativ de criza economică. Creșterea din cursul perioadei de anchetă poate fi atribuită în principal creșterii consumului în UE datorat redresării economice în urma crizei economice.Tabelul 7 |Vânzări |2007 | 2008 | 2009 | PAR |Volum Indice (2007=100) | 100 | 92 | 73 | 91 |7.5. Cota de piață60.  În cursul perioadei examinate, industria din Uniune nu a fost în măsură să își recupereze cota de piață care a scăzut semnificativ în decursul perioadei examinate.Tabelul 8 |Cota de piață a UE |2007 | 2008 | 2009 | PAR |Cota de piață a UE (intervale) | 55%-65% | 50%-60% | 45%-55% | 45%-55% |7.6. Ocuparea forței de muncă și salariile61.  Ocuparea forței de muncă în domeniu a scăzut în UE în cursul perioadei examinate, în special ca urmare a închiderii uneia dintre instalațiile de producție (a se vedea considerentul 45 de mai sus). În consecință, costul salariilor la nivelul industriei Uniunii a scăzut, de asemenea. Salariul mediu per angajat a rămas relativ stabil în perioada examinată.Tabelul 9 |Ocuparea forței de muncă |2007 | 2008 | 2009 | PAR |Angajați Indice (2007=100) | 100 | 98,7 | 84,1 | 74,2 |Salariu pe angajat Indice (2007=100) | 100 | 104,6 | 105,7 | 106,0 |7.7. Productivitatea62.  Productivitatea forței de muncă din industria din Uniune, măsurată în producție pe persoană angajată pe an, a înregistrat o evoluție negativă în cursul perioadei examinate, indicând o scădere bruscă cu aproximativ 20% în 2009. Acest lucru s-a datorat unei reorganizări legate de închiderea instalației de producție care și-a suspendat producția pentru 6 luni în 2009 înainte de închiderea instalației în ianuarie 2010 (a se vedea considerentul 45 de mai sus). Productivitatea s-a redresat în cursul PAR, deși, în primul semestru, a continuat să fie influențată în parte de tendințele negative în 2009.Tabelul 10 |Productivitatea |2007 | 2008 | 2009 | PAR |Productivitatea Indice (2007=100) | 100 | 96,5 | 79,2 | 95,3 |7.8. Prețurile de vânzare63.  Prețurile medii unitare ale TCCA în UE (astfel cum se arată în tabelul de mai jos) au crescut ușor în perioada 2007-2009, pentru a reveni la nivelul din 2007 în cursul PAR. Într-o oarecare măsură, creșterea din perioada 2007-2009 este legată de efectul gamei de produse (a se vedea nota de subsol 13).Tabelul 11 |Prețul de vânzare pe piața UE |2007 | 2008 | 2009 | PAR |Prețul unitar mediu – Indice (2007 - = 100) | 100 | 104,6 | 111,4 | 103,1 |7.9 . Rentabilitatea64.  Rentabilitatea vânzărilor de TCCA în UE a evoluat negativ începând cu anul 2007, înregistrând o pierdere semnificativă în 2009. Aceste rezultate proaste trebuie să fie considerate în legătură cu închiderea în anul în cauză a unei unități de producție de către un producător din Uniune. În cursul perioadei de anchetă rentabilitatea a devenit ușor pozitivă, atingând totuși o marjă de profit net inferioară nivelului normal (și anume 10%[14]) care trebuie să fie obținut în acest sector de activitate. Acest lucru arată că industria din Uniune se află în continuare într-o situație financiară precară.Tabelul 12 |Rentabilitatea |2007 | 2008 | 2009 | PAR |Rentabilitatea (interval) | -10% la 0% | -10% la 0% | -20% la -10% | 0% la 10% |7.10. Investițiile și randamentul investițiilor65.  Nu a fost efectuată nicio investiție majoră în cursul perioadei examinate. Cifrele exprimate sub formă de indici prezentate în tabel reflectă investițiile realizate pentru a îmbunătăți productivitatea și procesul de producție. Indicii privind randamentul investițiilor urmează aceeași evoluție ca și rentabilitatea.Tabelul 13 |Investiții |2006 | 2007 | 2008 | PAR |Investiții nete Indice (2007=100) | 100 | 158 | 32 | 23 |Randamentul investițiilor (interval) | -10% la 0% | -10% la 0% | -20% la -10% | 0% la 10% |7.11. Fluxul de lichidități66.  Fluxul de lichidități a rămas pozitiv în perioada examinată, cu excepția anului 2009, atunci când costurile de restructurare suplimentare au trebuit să fie acoperite din cauza închiderii uneia dintre unitățile de producție (a se vedea considerentul 45 de mai sus). Evoluția fluxului de numerar a fost conformă cu evoluția rentabilității.Tabelul 14 |Fluxul de lichidități |2007 | 2008 | 2009 | PAR |Fluxul de lichidități (interval) | 0% la 10% | 0% la 10% | -10% la 0% | 5% la 15% |7.12. Amploarea marjei de dumping67.  Dumpingul din RPC a continuat pe parcursul PAR la un nivel semnificativ mai mare decât actualul nivel al măsurilor. Pe de altă parte, având în vedere capacitățile neutilizate și prețurile importurilor din RPC, impactul marjelor de dumping efective asupra industriei Uniunii nu poate fi considerat neglijabil.7.13. Redresarea în urma unor practici de dumping anterioare68.  Măsurile antidumping au fost impuse în octombrie 2005. Ținând seama de situația generală a industriei din Uniune și de importurile din RPC în perioada cuprinsă între 2007 și PAR, s-a ajuns la concluzia că industria din Uniune nu a reușit să se redreseze pe deplin în urma acestor efecte, în pofida măsurilor antidumping în vigoare.7.14. Concluzie privind prejudiciul69.  Mai mulți indicatori de prejudiciu au înregistrat o evoluție negativă pe parcursul perioadei examinate. Luând în considerare deteriorarea globală a situației producătorilor din Uniune, se consideră că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important în cursul perioadei examinate.8. Impactul importurilor care fac obiectul unui dumping și alți factori8.1 Impactul importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC70.  După cum se prevede în considerentul 49, importurile de TCCA din RPC au crescut semnificativ între 2007 și PAR, atât în ceea ce privește volumul, cât și cota de piață. O subcotare semnificativă a prețurilor a fost, de asemenea, constatată (a se vedea considerentul 51). Afluxul masiv continuu de importuri care fac obiectul unui dumping din RPC a avut loc în contextul unei creșteri globale a consumului UE în perioada examinată, atingând în cursul perioadei de anchetă un nivel care depășește cu 6% nivelul atins în 2007, în pofida unei scăderi înregistrate între 2007 și 2009. Astfel cum a fost demonstrat de înrăutățirea situației din industria Uniunii, de pe urma creșterii consumului au beneficiat în principal importurile din RPC.8.2. Impactul altor factori71.  Comisia a analizat dacă orice factori cunoscuți, alții în afară de importurile care fac obiectul unui dumping din RPC, ar fi putut să aibă un impact asupra prejudiciului continuu suferit de producătorii din Uniune.72.  În paralel cu importurile care fac obiectul unui dumping din RPC, este posibil ca performanțele reduse ale industriei Uniunii pe piețe terțe, unde aceasta s-a confruntat, de asemenea, cu concurența chineză, în special pe piața americană, să fi avut un impact negativ asupra producției Uniunii. Cu toate acestea, majoritatea activității producătorilor din UE este dedicată pieței Uniunii, ceea ce limitează impactul potențial al reducerii exporturilor73.  În plus, criza economică a avut, de asemenea, un impact negativ asupra performanței industriei din Uniune, provocând o scădere a producției și a restructurării unuia dintre producătorii din Uniune. Cu toate acestea, impactul crizei economice a fost limitat în timp (o parte din 2008 și 2009), în timp ce situația economică a industriei din Uniune a continuat să se deterioreze în cursul perioadei examinate. În plus, dezvoltarea în PAR arată că industria din UE a început să se redreseze parțial. Prin urmare, se consideră că impactul crizei economice nu a fost nesemnificativ în acest caz, dar nu a rupt legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping provenind din RPC și prejudiciul suferit de industria din Uniune.8.3 Concluzie74.  Importurile care fac obiectul unui dumping provenite din RPC continue și criza economică au modificat procesul de redresare și au accentuat dificultățile industriei din Uniune. Deși alți factori au contribuit, de asemenea, la deteriorarea performanței industriei din Uniune, niciunul dintre aceștia nu s-a dovedit a fi suficient pentru a rupe legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping provenind din RPC și prejudiciul suferit de industria din Uniune. Din aceste motive, se poate concluziona că importurile care fac obiectul unui dumping provenind din RPC au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune.E. PROBABILITATEA CONTINUĂRII PREJUDICIULUI1. Observații preliminare75.  În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, importurile din țările în cauză au fost evaluate pentru a stabili dacă există probabilitatea continuării prejudiciului.76.  În ceea ce privește efectul probabil al expirării măsurilor în vigoare asupra industriei din Uniune, au fost luați în considerare factorii următori, în conformitate cu elementele prezentate pe scurt mai sus, cu privire la probabilitatea continuării dumpingului.2. Volumele importurilor și prețurile RPC77.  Importurile de TCCA originar din RPC, care reprezintă aproximativ 98% din totalul importurilor în UE, au continuat să câștige cotă de piață pe parcursul perioadei examinate, ajungând la 50% în cursul PAR. Ancheta a arătat că aceste importuri au fost realizate la prețuri care fac obiectul unui dumping, cu o marjă de dumping substanțială. De asemenea, prețurile importurilor din China au rămas în mod constant sub prețurile industriei din Uniune pe parcursul întregii perioade, subcotând prețurile din UE cu aproximativ 10% (fără a ține cont de măsurile în vigoare).3. Capacitatea neutilizată pe piața RPC78.  Astfel cum s-a menționat în considerentele 34 și 35, analiza capacităților disponibile în RPC a arătat că utilizarea capacităților de producție a rămas la un nivel mic în cursul perioadei examinate. Excesul preconizat de capacitate de producție s-a constatat a fi de mai mult de trei ori mai mare decât piața Uniunii. În același timp, în conformitate cu informațiile furnizate în cererea de reexaminare, exista doar o piață limitată pentru produsul în cauză în RPC.4. Atractivitatea pieței UE79.  Luând în considerare tendințele de import și capacitățile neutilizate aflate în creștere în RPC, UE riscă să atragă noi importuri din RPC în viitor. Faptul că piața UE este atrăgătoare pentru exportatorii chinezi este demonstrat de evoluțiile din 2009, atunci când penuria de producție în UE, cauzată de restructurarea sectorului, a fost completată parțial prin importuri suplimentare din RPC.80.  Această situație poate fi agravată în continuare de faptul că, pe piața americană, măsurile antidumping existente privind TCCA originar din RPC au fost recent prelungite. Prin urmare, este posibil ca expirarea măsurilor antidumping în UE să determine ca piața Uniunii să fie comparativ mai atrăgătoare.5. Concluzie privind probabilitatea continuării prejudiciului81.  Industria din Uniune a suferit de pe urma efectelor importurilor din China care fac obiectul unui dumping pe parcursul mai multor ani și, în prezent, continuă să se afle într-o situație economică precară.82.  Astfel cum s-a stabilit mai sus, ancheta a demonstrat că situația prejudiciabilă a industriei din Uniune a continuat pe durata perioadei examinate. În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, continuarea prejudiciului este, în sine, un indiciu solid al faptului că prejudiciul riscă să continue în viitor, ceea ce ar sugera oportunitatea menținerii măsurilor.83.  Având în vedere capacitatea neutilizată disponibilă în RPC și atractivitatea pieței UE, tendința de creștere a numărului de importuri substanțiale provenite din RPC la prețuri care fac obiectul unui dumping care subcotau semnificativ prețurile practicate de producătorii din UE, este susceptibilă să continue, în cazul în care măsurile ar fi eliminate.84.  În cazul în care măsurile în vigoare nu vor fi prelungite, situația industriei din Uniune s-ar deteriora și însăși existența sa ar fi pusă în pericol. Prin urmare, se concluzionează că există o probabilitate clară a continuării prejudiciului pentru industria din Uniune, în cazul abrogării măsurilor existente.F. INTERESUL UNIUNII1. Introducere85.  În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, a fost necesar să se analizeze dacă menținerea măsurilor antidumping existente ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese în cauză, și anume cele ale producătorilor din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor.86.  Este necesar să se amintească faptul că s-a considerat, în anchetele anterioare, că adoptarea de măsuri nu era împotriva intereselor Uniunii. În plus, faptul că prezenta anchetă este o reexaminare, prin care se analizează o situație în care măsuri antidumping sunt deja în vigoare, permite evaluarea oricărui impact negativ necorespunzător asupra părților vizate de măsurile antidumping în vigoare.87.  Pe această bază, s-a examinat dacă, în ciuda concluziilor privind probabilitatea unei continuări a dumpingului și a prejudiciului, s-ar putea concluziona în mod clar că în acest caz particular menținerea măsurilor nu este în interesul Uniunii.2. Interesul industriei din Uniune88.  Având în vedere concluziile privind situația industriei din Uniune astfel cum este descrisă în considerentul 66 de mai sus și în conformitate cu argumentele referitoare la analiza privind probabilitatea continuării prejudiciului astfel cum s-a explicat în considerentele 78 - 81, se poate considera că expirarea măsurilor în vigoare ar putea conduce la o deteriorare suplimentară a situației economice a industriei TCCA din Uniunii care a suferit de pe urma efectului prejudiciabil al importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC și a cărei situație a fost agravată de criza economică mondială.89.  Se consideră că menținerea măsurilor ar fi avantajoasă pentru industria din Uniune, care ar putea, în acest caz, să se redreseze în urma efectului prejudiciabil al dumpingului anterior agravat de criza economică. În schimb, suprimarea măsurilor ar întrerupe redresarea industriei din Uniune, ar constitui o amenințare serioasă la viabilitatea acesteia și, în consecință, ar reprezenta un risc pentru existența acesteia, reducând astfel aprovizionarea și competiția de pe piață.3. Interesul importatorilor și utilizatorilor90.  Au fost contactați toți utilizatorii, importatorii, operatorii și actorii cunoscuți din industria TCCA din aval.91.  Numai doi utilizatori s-au manifestat, ambii exprimându-și sprijinul pentru continuarea măsurilor în vigoare. Aceștia au susținut că o continuare a măsurilor nu ar avea un impact negativ asupra competiției pe piața UE, ci, din contră, ar permite industriei utilizatoare să aibă o gamă mai largă de furnizori aflați în concurență la prețurile pieței. Deoarece nicio altă parte nu s-au manifestat în acest caz, nu există elemente de probă care să indice că menținerea măsurilor de antidumping în cazul de față ar avea un efect considerabil asupra importatorilor și utilizatorilor din Uniune.4. Concluzie privind interesul Uniunii92.  Menținerea măsurilor ar trebui să ajute industria din Uniune, cu efecte benefice importante privind condițiile competitive pe piața Uniunii și consolidarea sectorului în urma crizei economice și a restructurării. Mai mult, se estimează că utilizatorii și importatorii pot obține beneficii din continuarea măsurilor prin păstrarea unei game largi de furnizori pe piața UE.93.  Luând în considerare toți factorii menționați anterior, se concluzionează că nu există motive întemeiate împotriva continuării măsurilor în cauză.G. MĂSURILE ANTIDUMPING94.  Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și la considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor în vigoare. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen pentru a-și prezenta observațiile în urma respectivei comunicări. Declarațiile și observațiile au fost luate în considerare în mod corespunzător, dacă a fost necesar.95.  Din cele de mai sus rezultă că, astfel cum se prevede la articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de TCCA originar din RPC ar trebui menținute.ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:Articolul 196.  Se instituie o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de acid tricloroizocianuric și preparatele pe baza acestuia, cunoscut și sub denumirea de „symclosen” conform denumirii comune internaționale (INN), încadrat în prezent la codurile NC ex 2933 69 80 și ex 3808 94 20 (coduri TARIC 2933 69 80 70 și 3808 94 20 20) și originare din Republica Populară Chineză.97.  Nivelul taxei antidumping definitive aplicabil la prețul net franco frontieră a Uniunii, înainte de perceperea taxelor vamale, se stabilește după cum urmează pentru produsele fabricate de întreprinderile următoare:Întreprinderea | Nivelul taxei antidumping | Codul adițional TARIC |Hebei Jiheng Chemical Co. Limited | 8,1 % | A604 |Puyang Cleanway Chemicals Limited | 7,3 % | A628 |Heze Huayi Chemical Co. Limited | 3,2 % | A629 |Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited | 40,5 % | A627 |Toate celelalte societăți | 42,6 % | A999 |98.  Aplicarea nivelurilor individuale ale taxei specificate pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea, la autoritățile vamale ale statelor membre, a unei facturi comerciale valabile, care corespunde cerințelor stabilite în anexă. În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică nivelul taxei aplicabil pentru toate celelalte societăți.99.  În lipsa unor indicații contrare, se aplică dispozițiile în vigoare cu privire la taxele vamale.Articolul 2Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.Adoptat la Bruxelles,Pentru Consiliu,Preşedintele  ANEXĂO declarație semnată de un reprezentant oficial al entității care eliberează factura comercială, în următorul format, trebuie să apară pe factura comercială valabilă menționată la articolul 1 alineatul (3):100.  Numele și funcția reprezentantului oficial al entității care emite factura comercială.101.  Următoarea declarație: „Subsemnatul, certific faptul că [volumul] de acid tricloroizocianuric vândut la export în Uniunea Europeană și care face obiectul prezentei facturi a fost fabricat de [numele și adresa întreprinderii] [cod adițional TARIC] în [țara în cauză]. Declar că informațiile furnizate în prezenta factură sunt complete și corecte. ”Data și semnătura[1] JO L 343, 22.12.2009, p. 51.[2] JO L 261, 7.10.2005, p. 1.[3] Taxele variază între 7,3% (Puyang) și 8,1% (Hebei), 14,1% (Heze), 40,5% (Zhucheng) și 42,6% (alți producători-exportatori).[4] JO L 254, 29.9.2010, p. 1.[5] JO C 270, 6.10.2010, p. 7.[6] JO L 343, 22.12.2009, p. 51.[7] JO L 343, 22.12.2009, p. 51.[8] JO L 261, 7.10.2005, p. 1.[9] Taxele variază între 7,3% (Puyang), 8,1% (Hebei), 14,1 (Heze), 40,5% (Zhucheng) și 42,6% (alți producători-exportatori).[10] JO L 254, 29.9.2010, p. 1.[11] JO C 104, 23.4.2010, p. 15.[12] JO C 270, 6.10.2010, p. 7.[13] Produsul în cauză este fabricat în diferite forme care intră în două categorii principale, și anume produse sub formă de granule sau pudră, pe de o parte, și tablete, pe de altă parte. Prețurile pentru tablete sunt mai ridicate decât prețurile produselor sub formă de pudră. Aceasta înseamnă că prețurile produsului în cauză pot varia în funcție de variația compoziției unei anumite game de produse, adică gama de produse care conține o proporție mai mare de tablete ar fi mai scumpă în comparație cu gama de produse care conține comparativ mai multe produse sub formă de granule sau pudră.[14] A se vedea marja de profit înainte de impozitare stabilită în considerentul 181 din Regulamentul (CE) nr. 538/2005 al Comisiei (JO L 89, 8.4.2005, p. 4).