				|

		52011PC0665

			Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI de instituire a mecanismului Conectarea Europei /* COM/2011/0665 final - 2011/0302 (COD) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
1.           CONTEXTUL PROPUNERII
La 29 iunie 2011,
Comisia a adoptat o propunere privind următorul cadru financiar multianual
pentru perioada 2014-2020[1]:
„Un buget pentru Europa 2020”. În aceasta, Comisia a decis să propună crearea
unui nou instrument integrat pentru investițiile în priorități de
infrastructură din domeniul transporturilor, al energiei și al
telecomunicațiilor: mecanismul Conectarea Europei (denumit în continuare
„MCE”).
Rețelele de
transport, energetice și digitale inteligente, sustenabile și complet
interconectate sunt o condiție necesară pentru realizarea pieței unice
europene. În plus, investițiile în elemente esențiale de infrastructură cu o
valoare adăugată a UE ridicată pot stimula competitivitatea Europei într-un
context economic dificil, marcat de creștere lentă și rigoare bugetară. În
fine, astfel de investiții în infrastructură sunt, de asemenea, esențiale
pentru realizarea obiectivelor de creștere durabilă ale UE, subliniate în
cadrul Strategiei Europa 2020, precum și a obiectivelor „20‑20-20” în materie
de politică energetică și climatică[2].
Prezentul
regulament stabilește dispozițiile care reglementează MCE. Regulamentul se
sprijină pe efortul de pregătire a revizuirii cadrului de politică în toate
cele trei sectoare (transporturi, energie și telecomunicații) pentru următorul
cadru financiar multianual (2014‑2020). În conformitate cu articolul 170 din
TFUE, se propun în fiecare sector orientări conforme cu MCE. Prin urmare,
orientările revizuite privind transportul, energia și telecomunicațiile
constituie împreună cu MCE un pachet de reglementare coerent.
În ultimul deceniu, media cheltuielilor cu
infrastructura a înregistrat o tendință descendentă. Criza economică și
financiară a reînnoit însă interesul pentru nevoia de investiții în
infrastructură. În cursul crizei economice, investițiile cu țintă precisă în
reînnoirea sau construcția de infrastructuri au reprezentat o parte importantă
a planurilor de stimulare și recuperare la nivelul UE și al statelor membre, ca
modalitate de sprijinire a cererii globale, asigurând în același timp o bună
rentabilitate pe termen lung a fondurilor cheltuite. Criza a arătat – element
foarte important – că infrastructura este crucială pentru viitorul economic al
Europei.
După cum a precizat raportul Monti[3], o piață
unică integrată cu adevărat nu ar fi posibilă în lipsa unor conexiuni
neîntrerupte între toate componentele sale. Conexiunile în materie de
transporturi, rețele electrice și rețele de bandă largă sunt vitale pentru un
spațiu economic integrat funcțional și pentru coeziunea socială și teritorială
a acestuia. Cu toate acestea, în timp ce integrarea reglementărilor progresează
în cadrul UE, iar piețele devin mai integrate, cel mai recent în domeniul
energiei odată cu adoptarea și intrarea în vigoare a celui de-al treilea pachet
de liberalizare, interconexiunile fizice transfrontaliere rămân în urmă. Există
problema legăturilor lipsă, în special în statele membre noi, ceea ce creează
linii de separație între centrul și periferiile Uniunii Europene și îngreunează
dezvoltarea în continuare a schimburilor din interiorul Uniunii sau creșterea
sectoarelor economice noi, precum comerțul electronic.
Au fost
identificate nevoi investiționale considerabile. În sectorul energetic,
regulamentul propus privind orientările pentru implementarea priorităților
infrastructurii energetice europene (denumite în continuare „Orientări privind
infrastructura energetică transeuropeană”) definește douăsprezece coridoare și
zone de infrastructură prioritare, câte patru pentru fiecare sector,
transportul electricității și a gazului, precum și implementarea rețelelor
inteligente, autostrăzi electrice și a rețelelor transfrontaliere de dioxid de
carbon. Sistemul energetic din Europa ar avea nevoie de investiții de circa
1 000 de miliarde până în 2020, din care se estimează că aproximativ 200
de miliarde EUR sunt necesare numai pentru rețelele de electricitate și gaz de
importanță europeană. Din această sumă totală destinată
investițiilor, 100 de miliarde EUR ar trebui furnizate de piață fără ajutor, în
timp ce pentru restul de 100 de miliarde EUR va fi nevoie de o intervenție
publică pentru a identifica și mobiliza investițiile necesare.
În sectorul
transporturilor s-a identificat o „rețea primară” la nivelul întregii Europe,
utilizând o metodologie de planificare paneuropeană. Această rețea primară cu
coridoare, prin care pot fi transportate mărfurile și pasagerii cu eficiență
ridicată și emisii scăzute, utilizează pe scară largă infrastructura existentă.
Prin eliminarea discontinuităților și prin decongestionarea blocajelor, precum
și prin utilizarea de servicii eficiente în combinații multimodale, rețeaua
primară va deservi cea mai mare parte a fluxurilor de transport de pe piața
unică. Costul dezvoltării infrastructurii UE pentru a satisface cererea în
materie de transporturi a fost estimat la peste 1 500 de miliarde EUR
pentru perioada 2010-2030 pentru întreaga rețea de transporturi a statele
membre ale UE. Finalizarea rețelelor de transport transeuropene necesită circa
500 de miliarde EUR până în 2020, dintre care 250 de miliarde EUR ar fi
necesare pentru eliminarea discontinuităților și a blocajelor din rețeaua
primară.
În cazul rețelelor de
telecomunicații, eliminarea blocajelor (digitale) care împiedică finalizarea
pieței unice digitale este un obiectiv esențial, care implică nevoia unei
ameliorări globale a întregii rețele de bandă largă și înființarea unor
platforme de infrastructuri de servicii digitale care să permită implementarea
coerentă a serviciilor publice europene. Într-adevăr, aceste rețele, atât cele
fizice cât și cele bazate pe servicii, sunt factori‑cheie ai creșterii
inteligente. Ca parte a agendei digitale, se
urmărește ca fiecare european să aibă acces la servicii de bază în bandă largă
până în 2013 și la servicii de bandă largă rapide și ultrarapide până în 2020.
În septembrie 2010, Comisia a evidențiat măsurile necesare pentru a declanșa
investițiile în valoare maximă de 270 de miliarde EUR necesare pentru
conectarea tuturor gospodăriilor la rețele ultrarapide de bandă largă până în
2020. În împrejurările actuale, o parte din aceste nevoi de investiții vor fi
acoperite de sectorul privat. Se estimează că pentru îndeplinirea acestor
obiective sunt necesare până la 270 de miliarde EUR. Cu
toate acestea, în lipsa unor intervenții din partea Uniunii, se preconizează ca
investițiile din partea sectorului privat să nu depășească 50 de miliarde EUR
pentru perioada de până în 2020. Rezultă de
aici un deficit investițional de până la 220 de miliarde EUR. Întrucât beneficiile sociale asociate investițiilor
în infrastructuri digitale depășesc cu mult stimulente pentru investiții
private, este nevoie de intervenții publice orientate pentru stimularea pieței.

Analiza efectuată
de serviciile Comisiei pentru pregătirea prezentului regulament a arătat că,
deși se așteaptă ca piețele și bugetele naționale să joace un rol major în
obținerea infrastructurilor necesare prin investiții și mecanisme de stabilire
a prețului adecvate, anumite investiții în infrastructură nu se vor realiza sau
vor fi amânate cu mult după 2020 dacă nu se iau măsuri la nivelul UE. Prin
urmare, este nevoie de o contribuție semnificativă din bugetul UE în următorul
cadru financiar multianual pentru a se asigura realizarea efectivă a priorităților
UE în materie de infrastructură.
În vederea creșterii impactului resurselor
bugetare ale UE, Comisia propune recurgerea mai sistematică la utilizarea unor
instrumente financiare inovatoare pentru a oferi o alternativă la finanțarea
tradițională prin granturi și pentru a se acoperi lacunele de finanțare a
investițiilor strategice. O caracteristică importantă a instrumentelor
financiare inovatoare este crearea unui efect de multiplicare mai pronunțat
pentru bugetul UE, comparativ cu instrumentele tradiționale, prin facilitarea
și atragerea altor fonduri publice și private în proiecte de interes pentru UE.
Acestea au un efect de pârghie asupra investițiilor, făcând să crească astfel
impactul bugetului UE.
Pe baza experienței cu instrumentele
financiare din cadrul financiar actual puse în aplicare în cooperare cu Banca
Europeană pentru Investiții (BEI), cum ar fi instrumentul de garantare a
împrumuturilor pentru proiectele de rețele de transport transeuropene (denumit
în continuare „LGTT”), Comisia propune să implementeze o parte semnificativă a
intervențiilor sale din cadrul MCE prin intermediul instrumentelor financiare.
În particular, inițiativa Project Bonds a Strategiei Europa 2020
(obligațiuni pentru finanțarea de proiecte)[4] va fi utilizată ca mijloc de asigurare a
resurselor de investiții pentru proiectele de infrastructură cu un interes
strategic esențial pentru Europa.
2.           REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE
INTERESATE ȘI EVALUĂRILE IMPACTULUI
2.1       Consultări
și consiliere din partea experților
Prezentul
regulament se sprijină pe consultări extinse cu părțile interesate,
instituțiile și organismele UE, statele membre, autoritățile regionale sau
locale, partenerii sociali și economici, experți din mediul academic și
instituții internaționale. S-a ținut cont de rezultatele evaluărilor
intermediare ale programelor pentru perioada 2007-2013, precum și de o gamă
largă de studii și opinii ale experților.
Mai jos sunt enumerate o parte din chestiunile
ridicate de contribuțiile părților interesate în privința celor trei sectoare
în cauză.
Din consultări a reieșit un larg consens în
privința faptului că accelerarea dezvoltării infrastructurii cu valoare
adăugată europeană necesită un nivel mai ridicat de sprijin din partea UE.
Părțile interesate au pledat pentru o mobilizare
mai mare a finanțării UE în direcția îndeplinirii obiectivelor de politică
aferente rețelelor transeuropene, de exemplu printr-o mai bună coordonare între
diversele instrumente financiare, și anume Fondul de coeziune, Fondul european
de dezvoltare regională (FEDR), programele rețelelor transeuropene și
intervențiile BEI.
Părțile interesate consideră că lărgirea
portofoliului de instrumente financiare disponibile reprezintă un mijloc de
ajustare a sprijinului la nevoile specifice ale unui proiect, pentru a face
posibilă structurarea eficace a proiectelor și atragerea de noi investitori.
Inițiativa Project Bonds, aflată în stadiu de planificare, este deosebit
de adecvată pentru investițiile de mari dimensiuni realizate în cadrul MCE.
2.2       Evaluarea
impactului
Regulamentul
propus a făcut obiectul unei evaluări a impactului privind posibilele opțiuni
de implementare ale MCE ca inițiativă de politică, cu alte cuvinte opțiuni
privitoare la definiția regulilor de funcționare ale MCE. Evaluarea impactului
a pornit de la obiectivul fundamental al MCE, așa cum a fost acesta formulat în
comunicarea privind cadrul financiar multianual „Un buget pentru Europa 2020”[5] –
accelerarea dezvoltării infrastructurii de care UE are nevoie pentru
îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020, precum și obiectivele
„20-20-20” privind energia și modificările climatice – și s-a sprijinit pe
contribuții provenite din consultarea factorilor interesați și din studii de
evaluare a programelor UE actuale care oferă sprijin financiar dezvoltării
rețelelor TEN.
Principalul
obiectiv al evaluării impactului posibilelor opțiuni de politică a fost
îndeplinirea, în maniera cea mai eficace, mai eficientă și mai coerentă a două
obiective specifice principale:
1) Creșterea
efectului de pârghie al fondurilor UE – prin definirea unor forme, metode și
norme de finanțare care să asigure o mobilizare maximă pentru atragerea
investițiilor publice și private destinate proiectelor cu o dimensiune
europeană și ținând de piața unică, în special rețele prioritare care trebuie
implementate până în 2020 și în care valoarea adăugată europeană este cea mai
justificată, inclusiv, acolo unde este cazul, cele care se pot desfășura în
țări terțe;
2) Facilitarea
realizării la timp a proiectelor cofinanțate de UE, prin definirea unor
mecanisme de monitorizare și evaluare care recompensează performanțele și
penalizează utilizarea lipsită de eficacitate a fondurilor UE.
În același timp,
evaluarea opțiunilor de politică a trebuit să țină cont de două obiective fundamentale
de politică asociate ale Uniunii: pe de o parte, îndeplinirea obiectivelor de
politică specifice sectoarelor din domeniul infrastructurilor, astfel cum sunt
acestea definite în articolele 170 și 171 din TFUE și, pe de altă parte,
simplificarea normelor de finanțare ale UE prin exploatarea sinergiilor din
cadrul sectoarelor și dintre acestea, pentru care există un angajament ferm al
Comisiei[6].
Întrucât aceste două obiective de politică nu sunt însă în întregime
compatibile, găsirea unui echilibru între coerența cu obiectivele politicilor
sectoriale și maximizarea sinergiilor a fost principiul-cheie de care s-a ținut
cont la evaluarea opțiunilor care definesc regulile de funcționare ale MCE.
Au fost inițial avute în vedere nouă
alternative principale de politică, pornind de la rațiunea centrală a deciziei
Comisiei de a propune instituirea mecanismului Conectarea Europei, și anume
simplificarea cadrului de finanțare al UE existent, prin exploatarea
sinergiilor dintre sectoare. Alternativele de politică s-au bazat pe combinații
de scenarii corespunzătoare unui număr de trei opțiuni de bază pentru
simplificarea normelor financiare – constând într-o armonizare minimă, maximă
sau variabilă (à la carte) a normelor sectoriale în cele două domenii de
intervenție politică ce corespund celor două obiective specifice principale
identificate anterior – efectul de pârghie al investițiilor și implementarea
programelor.
Prin urmare,
opțiunile propuse s-au situat între două extreme. La una dintre acestea,
armonizarea minimă a efectului de pârghie al investițiilor și a implementării
programelor se referă la situația în care s-ar stabili norme și structuri
complet distincte și specifice pentru furnizarea de sprijin fiecărui sector în
cadrul MCE. La cealaltă extremă se găsește opțiunea de politică implicând o
armonizare maximă atât a efectului de pârghie al investițiilor, cât și a
normelor de implementare a programelor, respectiv o situație în care cele trei
sectoare ar avea norme financiare și structuri de gestionare a fondurilor din
cadrul MCE cu foarte multe puncte în comun. Între aceste două extreme,
celelalte opțiuni aveau în vedere situații în care diversele sectoare aveau
anumite norme și structuri comune, celelalte rămânând distincte și specifice
fiecărui sector, cu alte cuvinte o combinație între armonizare maximă sau
variabilă a normelor într-un domeniu de intervenție politică cu o armonizare
variabilă sau minimă a normelor sectoriale în celălalt domeniu.
Evaluarea impactului
acestor opțiuni de politică în ceea ce privește atingerea obiectivelor
evidențiate mai sus a condus la concluzia că două dintre opțiunile avute în
vedere ar putea garanta cel mai bine sprijinirea de către MCE, prin intermediul
regulilor sale de funcționare, a dezvoltării accelerate a infrastructurii de
interes pentru UE:
- opțiunea de
politică prin care armonizarea normelor ar fi variabilă – cu alte cuvinte ar
exista un număr de norme comune și un număr de norme specifice fiecărui sector,
atât în ceea ce privește efectul de pârghie al investițiilor, cât și în cel al
implementării programelor – ar reprezenta cea mai bună opțiune din punctul de
vedere al coerenței cu toate obiectivele de politică relevante ale UE;
- în timp ce opțiunea
de politică în care o armonizare variabilă la nivelul normelor privind efectul
de pârghie al investițiilor a fost aleasă cu o armonizare maximă a normelor la
nivelul implementării programelor s-ar putea dovedi mai eficientă din punctul
de vedere al costurilor.
Cu toate acestea, a
doua opțiune ar putea avea un impact negativ pe termen mai lung din punctul de
vedere al capacității de a reacționa la situații specifice fiecărui sector, în
special în ceea ce privește programarea fondurilor și care ar putea, pe termen
lung, să contrabalanseze economiile inițiale. Prin urmare, s-a ajuns până la
urmă la concluzia că un anumit grad de flexibilitate sectorială în definirea
normelor MCE din domeniul implementării programelor ar fi cea mai bună opțiune
pentru asigurarea îndeplinirii obiectivelor MCE.
Dispozițiile care privesc utilizarea
fondurilor în cadrul MCE propuse în prezentul regulament au fost elaborate pe
baza considerațiilor și concluziilor evidențiate în evaluarea impactului
menționată mai sus.
2.3       Valoarea
adăugată a UE pentru MCE
Procesul de consultare a părților interesate,
precum și analiza realizată în cadrul evaluării impactului au evidențiat că
valoarea adăugată a MCE în calitate de cadru comun de finanțare ar fi
împătrită:
(1)
un cadru comun ar conduce la simplificarea cadrului
juridic al UE în ceea ce privește finanțarea infrastructurilor TEN. Acesta ar
asigura, de asemenea, o abordare coerentă a finanțării proiectelor UE în cele
trei sectoare;
(2)
în același timp, un cadru financiar unic privind
infrastructura și un fond unic ale UE ar permite o abordare coerentă și transparentă
a finanțării UE, care ar conferi siguranță și ar avea, prin aceasta, un
potențial extraordinar de atragere a unor finanțări mai ridicate din partea
sectorului privat. Instrumentele financiare ar fi disponibile într-o manieră
centralizată și coordonată, atrăgând investitori privați și instituții
financiare partenere și ameliorând eficacitatea relației cu aceștia;
(3)
în plus, interdependența tot mai mare dintre
proiectele, rețelele și sectoarele de infrastructură economică ar permite
realizarea unor economii de scară. Un cadru integrat al UE de finanțare a
infrastructurii ar putea permite exploatarea sinergiilor dintre sectoare în
stadiul de elaborare a proiectelor, ca și în cel de punere în aplicare,
permițând realizarea de economii și/sau o mai bună exploatare și randamente mai
mari;
(4)
în fine, dar nu în ultimul rând, un cadru comun ar
beneficia de experiența câștigată și de schimbul de bune practici între
sectoare, permițând creșterea eficacității și eficienței finanțării UE în toate
sectoarele.
3.           ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII
Rețelele
transeuropene intră sub incidența articolului 170 TFUE, care prevede că:
„Uniunea contribuie la crearea și dezvoltarea de rețele transeuropene în
sectoarele infrastructurilor de transporturi, telecomunicații și energie”.
Dreptul UE de a acționa în domeniul finanțării investițiilor de infrastructură
este stabilit la articolul 171, care prevede că Uniunea „poate susține proiecte
de interes comun susținute de statele membre, […] în special sub formă de
studii de fezabilitate, de garanții pentru împrumuturi sau de dobânzi reduse”.
Articolul 172 din TFUE prevede că „orientările și celelalte măsuri menționate
la articolul 171 alineatul (1) se adoptă de către Parlamentul European și
Consiliu, hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară și după
consultarea Comitetului Economic și Social și a Comitetului Regiunilor”.
În comunicarea
privind revizuirea bugetului, Comisia a subliniat importanța utilizării
bugetului UE pentru a „completa lacunele lăsate de dinamica elaborării
politicilor naționale, modul cel mai evident fiind abordarea provocărilor
transfrontaliere în domenii precum infrastructura, mobilitatea, coeziunea
teritorială… – lacune care ar putea, în caz contrar, să dăuneze intereselor
întregii UE”[7].
Statele membre tind să acorde prioritate la planificarea și finanțarea
infrastructurii proiectelor cu relevanță națională ridicată, iar acestea pot să
nu coincidă întotdeauna cu proiectele transfrontaliere care au cea mai mare
valoare adăugată pentru cetățeni la nivelul întregii UE[8].
Cheltuielile totale ale UE și ale statelor membre trebuie să fie eficiente, să
asigure o dimensionare adecvată a investițiilor și să promoveze sinergiile.
Instrumentul
legislativ și tipul măsurii (finanțarea) sunt definite în TFUE, care reprezintă
temeiul juridic al MCE și prevede că sarcinile, obiectivele prioritare și
organizarea rețelelor transeuropene pot fi definite prin regulamente.
4.           IMPLICAȚIILE BUGETARE
Propunerea
Comisiei privind următorul cadru financiar multianual include o sumă de 50 de
miliarde EUR[9]
pentru perioada 2014-2020, din care 10 miliarde EUR sunt alocate în cadrul
Fondului de coeziune pentru infrastructura de transport.
 MCE || 40 de miliarde EUR
 ·                Energie || 9,1 miliarde EUR
 ·                Transport || 21,7 miliarde EUR
 ·                Telecomunicații/tehnologie digitală || 9,2 miliarde EUR
 Sume rezervate din Fondul de coeziune pentru infrastructurile de transport || 10 miliarde EUR
 Total || 50 de miliarde EUR
Experiența aferentă cadrului financiar actual
arată că multe din statele membre eligibile pentru Fondul de coeziune au
dificultăți la conceperea și implementarea unor proiecte transfrontaliere
complexe în domeniul infrastructurii de transport. Prin
urmare, pentru următorul cadru financiar multianual Comisia propune ca Fondul
de coeziune să continue sprijinirea statelor membre al căror Venit Național
Brut (VNB) pe cap de locuitor este mai mic de 90 % din media UE27 la
realizarea de investiții în domeniul rețelelor transeuropene de transport și al
mediului, dar ca o parte din bugetul Fondului de coeziune (10
miliarde EUR) să fie utilizată pentru finanțarea proiectelor de transport
din rețeaua primară de transport în statele membre eligibile pentru fondul de
coeziune, în cadrul mecanismului Conectarea Europei.
5.           REZUMATUL CONȚINUTULUI REGULAMENTULUI
5.1       Un
cadru unic pentru investițiile în prioritățile de infrastructură ale UE
Experiența trecută în materie de finanțare a
infrastructurii prin cadrele TEN, EERP, Fondul de coeziune și Fondurile
structurale arată că UE poate conferi valoare adăugată infrastructurilor.
Există un consens între părțile interesate că în scenariul statu-quo Europa ar
putea fi incapabilă să mobilizeze la timp investițiile necesare pentru
modernizarea rețelelor sale de infrastructură și pentru eliminarea
discontinuităților.
În urma crizei financiare, bugetele publice
ale statelor membre încearcă să facă față dificultăților aferente consolidării
fiscale necesare. Cheltuielile de capital au suferit în multe cazuri reduceri
substanțiale, cheltuielile pentru proiecte de investiții în infrastructură
fiind suspendate sau amânate. În același timp, perspectivele de majorare a
investițiilor din surse private sunt incerte. Pe lângă constrângerile
financiare, obstacolele de reglementare întârzie sau împiedică la rândul lor
implementarea proiectelor de infrastructură necesare. În acest context, cadrul
actual al UE privind finanțarea infrastructurii nu pare în măsură să ofere un
răspuns adecvat. Finanțarea este fragmentată în cadrul unui număr prea mare de
programe, ceea ce împiedică exploatarea la maxim a sinergiilor dintre programe
și sectoare.
La revizuirea strategiei de finanțare pentru
infrastructură, Comisia a urmărit următoarele obiective:
·
asigurarea unei implementări eficace din punctul de
vedere al costurilor și prompte a infrastructurilor rețelelor prioritare
esențiale din sectorul energiei, cel al transporturilor și cel al TIC, astfel
cum au fost acestea identificate în pachetul privind infrastructura energetică,
în cartea albă privind un transport competitiv și sustenabil[10] și în
agenda digitală pentru Europa;
·
maximizarea sinergiilor dintre programele din
domeniul energetic, cel al transporturilor și cel al TIC, astfel încât
finanțarea să fie în acord cu o strategie coerentă de politică, iar proiectele
să fie selectate în funcție de criterii clare și armonizate;
·
consolidarea capacității fondurilor UE de a
mobiliza alte fonduri publice sau private, astfel încât volumul total al
resurselor mobilizate să fie adecvat pentru finanțarea nevoilor de investiții
preconizate pentru 2020;
·
asigurarea unei selecții, a unei urmăriri și a unei
monitorizări optime a proiectelor, astfel încât finanțarea din partea UE să fie
bine orientată, să genereze cel mai mare impact și să fie utilizată în maniera
cea mai eficace.
Rațiunea unui temei juridic comun pentru
acordarea de sprijin financiar în trei sectoare diferite, cu cadre de politică
diferite, constă în ocazia de a exploata sinergiile dintre sectoare, derivând
din aspecte comune privitoare la finanțarea implementării unor obiective de
politică, care în caz contrar ar varia semnificativ. Valoarea adăugată a unui
cadru comun ar fi triplă.
Un cadru comun ar conduce la o simplificare a
cadrului juridic al UE în ceea ce privește finanțarea infrastructurilor TEN și
ar asigura, de asemenea, o abordare coerentă a finanțării proiectelor UE în
cele trei sectoare. După cum s-a subliniat anterior, cadrul financiar al UE în
materie de infrastructură este în prezent destul de complex, în principal din
cauza numărului și caracterului eterogen al textelor juridice existente ale UE.
Simplificarea normelor este unul din cuvintele-cheie ale noii abordări propuse
de Comisie în privința cheltuielilor bugetare ale UE.
În același timp, un cadru financiar unic și un
fond unic ale UE pentru infrastructură ar permite o abordare coerentă și
transparentă a finanțării UE, care ar conferi siguranță și ar avea, prin
aceasta, un potențial extraordinar de atragere a unor finanțări mai ridicate
din partea sectorului privat. Instrumentele financiare ar fi disponibile într-o
manieră centralizată și coordonată, atrăgând investitori privați și instituții
financiare partenere și ameliorând eficacitatea relației cu aceștia.
În plus, interdependența tot mai mare dintre
proiectele, rețelele și sectoarele de infrastructură economică ar permite
realizarea unor economii de scară. Un cadru integrat al UE de finanțare a
infrastructurii ar permite să se beneficieze de sinergiile dintre sectoare în
stadiul de elaborare a proiectelor, ca și în cel de punere în aplicare,
permițând realizarea de economii și/sau o mai bună exploatare și randamente mai
mari.
În fine, dar nu în ultimul rând, un cadru
comun ar permite schimbul de experiență și bune practici între sectoare, făcând
posibilă creșterea eficacității și a eficienței finanțării UE în toate
sectoarele.
5.2       Măsuri
de simplificare și asigurarea coerenței cu normele existente
Simplificarea normelor este unul din
cuvintele-cheie ale noii abordări propuse de Comisie în privința cheltuielilor
bugetare ale UE. Cadrul comun MCE ar conduce la o simplificare a
cadrului juridic al UE în ceea ce privește finanțarea infrastructurilor TEN. Un
singur text legislativ reglementează finanțarea din partea UE a proiectelor din
domeniile rețelelor de transport, energetice și digitale.
În pofida faptului că sectoarele sunt diferite
din punct de vedere tehnologic, financiar și al reglementării, există
suficiente puncte comune pentru a se propune o reală ameliorare cu privire la
diversele instrumente existente. În același timp, propunerea prezintă normele
specifice necesare pentru păstrarea obiectivului global al MCE: accelerarea și
orientarea mai bună a fluxului fondurilor publice ale UE către proiecte de
infrastructură importante, de interes european.
Textul
actual introduce măsuri de simplificare, în special în ceea ce privește următoarele
aspecte:
·
alinierea indicatorilor la obiectivele Strategiei
Europa 2020;
·
flexibilitatea alocațiilor bugetare;
·
gestionarea centralizată a celor trei sectoare,
eventual prin recurgerea la o agenție executivă pentru implementare;
·
instrumente comune de finanțare;
·
criterii comune de atribuire;
·
condiții comune de acordare a ajutorului financiar;

·
vizibilitate unică prin intermediul unor programe
de lucru anuale comune (aspect important pentru sectorul de profil) și al unor
comitete comune (aspect important pentru statele membre).
În plus,
s-a asigurat coerența deplină cu actualul și cu viitorul regulament financiar.
Excepțiile sunt prevăzute în mod corespunzător în textele juridice conexe sau
se bazează pe precedente.
5.3       Un
accent mai puternic pe instrumentele financiare
MCE va completa
sprijinul direct din partea UE cu instrumente financiare, în vederea
optimizării impactului finanțării. Prin intermediul efectelor de multiplicare
pronunțate ale instrumentelor financiare (care ar putea, de exemplu, să ajungă
la 1:15-1:20), va fi facilitat accesul la capital pentru nevoile investiționale
substanțiale. Împreună cu absorbția cu succes a sprijinului direct din partea
UE, precum în Planul european de redresare energetică (EERP) și în programul
TEN-T, ponderea mai mare a instrumentelor financiare va contribui semnificativ
la atenuarea riscurilor pentru promotorii proiectelor, asigurând astfel
implementarea proiectelor de interes comun.
În plus,
obiectivul este de a crea un mediu favorabil investițiilor private și
dezvoltării de instrumente care să reprezinte vehicule atractive pentru
investitorii specializați în infrastructură. Pentru a fi cât mai eficace,
astfel de instrumente trebuie să vizeze reducerea riscului, prin diversificarea
portofoliului de proiecte potențiale. Diversificarea maximă se poate obține
prin vizarea unor sectoare multiple provenind dintr-o gamă largă de țări. Acest
lucru poate fi realizat cel mai bine la nivel european, pe baza unor coridoare
bine definite și a unor domenii bine orientate de investiții. Prin urmare, majoritatea instrumentelor financiare
trebuie să fie comune tuturor sectoarelor. Cu
toate acestea, nu este exclus ca anumite instrumente financiare să fie
elaborate pentru a răspunde nevoilor specifice ale unui anumit sector.
Pe baza analizei
efectuate în faza de pregătire a prezentului regulament, serviciile Comisiei
estimează că, în pofida faptului că sprijinul financiar pentru conexiunile de
bandă largă s-ar baza în principal pe instrumente financiare, în cazul transporturilor
și al energiei volumul resurselor bugetare ale UE necesare pentru instrumente
financiare trebuie să nu depășească 2 miliarde EUR, respectiv 1 miliard EUR. Aceste estimări nu trebuie interpretate drept
plafoane obligatorii, întrucât volumul finanțării UE alocate instrumentelor
financiare va fi ajustat în fiecare an, pe baza unei evaluări a evoluției
proiectului, realizată de intermediari financiari (de exemplu BEI în cazul
obligațiunilor de proiect).
5.4       Mecanismul
Conectarea Europei în contextul următorului cadru financiar multianual
Mecanismul Conectarea Europei va reprezenta un
element esențial al agendei de creștere a UE, concentrată pe stimularea
potențialului de creștere pe termen lung al UE. Mecanismul va fi coordonat cu
alte intervenții provenite de la bugetul UE, precum Orizont 2020, Fondul de
coeziune și Fondurile structurale.
În ceea ce privește coordonarea cu inițiativa
Orizont 2020, este necesar să se asigure complementaritatea, evitându-se în
același timp posibilele suprapuneri. Este, de asemenea, important să se
garanteze, prin coordonarea dintre MCE și Orizont 2020, faptul că lanțul de
cercetare și inovare care conduce la implementarea infrastructurii nu este
întrerupt. Acest lucru este deosebit de important, într-un moment în care va fi
nevoie de progrese tehnologice semnificative în materie de transporturi,
energie și TIC pentru a ajuta UE la îndeplinirea obiectivelor ambițioase ale
Strategiei Europa 2020. Sprijinirea activităților de cercetare și inovare prin
intermediul instrumentelor financiare va fi implementată prin instrumente
financiare asociate inițiativei Orizont 2020.
În ceea ce privește relația cu Fondul de
coeziune și cu Fondurile structurale, Cadrul strategic comun al politicii de
coeziune, precum și contractele de parteneriat cu statele membre vor fi
coordonate îndeaproape cu cadrele de politică din domeniul transporturilor, cel
al energiei și cel al telecomunicațiilor. Orientările respective se vor baza pe
Fondul de coeziune și pe Fondurile structurale pentru realizarea infrastructurilor
locale și regionale și conectarea acestora cu infrastructurile prioritare ale
UE, asigurând conectarea tuturor cetățenilor din întreaga UE.
În plus,
mecanismul Conectarea Europei va fi gestionat centralizat, beneficiind de sume
rezervate pentru transporturi în cadrul Fondului de coeziune (10 miliarde EUR
la nivelul prețurilor din 2011). La alocarea celor 10 miliarde EUR, se va
acorda cea mai ridicată prioritate proiectelor care respectă alocațiile
naționale din cadrul Fondului de coeziune. În plus, aceste 10 miliarde EUR vor
fi rezervate statelor membre eligibile pentru Fondul de coeziune, iar ratele de
cofinanțare din partea bugetului Uniunii vor fi fixate la același nivel ca și
în cazul Fondului de coeziune.
2011/0302 (COD)
Propunere de
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI
AL CONSILIULUI
de instituire a mecanismului Conectarea
Europei
PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL
UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea
Uniunii Europene, în special articolul 172,
având în vedere propunerea Comisiei Europene[11],
după transmiterea propunerii către
parlamentele naționale,
având în vedere avizul Comitetului Economic și
Social European[12],
având în vedere avizul Comitetului Regiunilor[13],
hotărând în conformitate cu procedura
legislativă ordinară,
întrucât:
(1)
Crearea mecanismului Conectarea Europei trebuie să
maximizeze potențialul de creștere prin realizarea unor sinergii între politica
în domeniul transporturilor, politica energetică și politica în domeniul
telecomunicațiilor, pe de o parte, și implementarea acestora, pe de alta,
consolidând astfel eficiența intervenției Uniunii.
(2)
O piață unică perfect funcțională depinde de
infrastructura modernă și de înaltă performanță care leagă Europa, în special
în domeniul transporturilor, al energiei și al telecomunicațiilor. Aceste conexiuni care stimulează creșterea ar oferi
un acces mai bun la piața internă, contribuind astfel la o economie de piață
mai competitivă, în acord cu obiectivele și țintele Strategiei Europa 2020[14].
(3)
Crearea mecanismului Conectarea Europei vizează
accelerarea investițiilor în domeniul rețelelor transeuropene și mobilizarea
finanțării provenind atât din sectorul public, cât și din cel privat.
(4)
Crearea unor rețelele de infrastructură eficiente
în domeniul transporturilor și în cel al energiei este una dintre cele 12
acțiuni-cheie identificate de Comisie în comunicarea referitoare la Actul
privind piața unică[15].
(5)
Comisia s-a angajat să integreze problematica
schimbărilor climatice în programele de cheltuieli ale Uniunii și să direcționeze
cel puțin 20 % din bugetul acesteia către obiectivele din domeniul climei. Este important să se asigure promovarea atenuării
schimbărilor climatice și a adaptării la acestea, precum și a prevenirii și
gestionării riscurilor, în pregătirea, concepția și implementarea proiectelor
de interes comun. Investițiile în
infrastructură care fac obiectul prezentului regulament trebuie să contribuie
la promovarea tranziției către o economie și o societate cu emisii reduse de
carbon și rezistentă la schimbări climatice și la dezastre.
(6)
În rezoluția sa din 8 iunie 2011 privind
„Investiția în viitor: un nou cadru financiar
multianual («CFM») pentru o Europă competitivă, sustenabilă și favorabilă
incluziunii”, Parlamentul European a subliniat importanța punerii în aplicare
rapide a agendei digitale a Uniunii și a continuării eforturilor pentru a
realiza până în 2020 obiectivele privind facilitarea conectării tuturor
cetățenilor Uniunii la internet de mare viteză, inclusiv în regiunile mai slab
dezvoltate[16]. Parlamentul a subliniat, de asemenea, faptul că
investițiile într-o infrastructură de transport eficace sunt esențiale pentru
ca Europa să își păstreze competitivitatea și să pregătească terenul pentru
creșterea pe termen lung din perioada ulterioară crizei, precum și faptul că
rețeaua transeuropeană de transport („TEN-T”) este un element vital pentru
garantarea funcționării corespunzătoare a pieței interne și pentru generarea
importantei valori adăugate a Uniunii. Parlamentul
și-a exprimat credința fermă că TEN-T trebuie, în consecință, să fie o
prioritate-cheie în următorul CFM și că este necesară o majorare a finanțării
TEN-T în următorul CFM. În plus, Parlamentul a
subliniat nevoia de maximizare a impactului finanțării din partea Uniunii și a
oportunităților oferite de Fondul de coeziune și de Fondurile structurale,
precum și de instrumentele financiare pentru finanțarea proiectelor esențiale
europene prioritare, naționale și transfrontaliere, din domeniul
infrastructurii energetice, subliniind nevoia unei alocări substanțiale de
fonduri de la bugetul Uniunii pentru instrumente financiare din acest domeniu.
(7)
La 28 martie 2011, Comisia a
adoptat cartea albă „Foaie de parcurs pentru un spațiu european unic al
transporturilor – Către un
sistem de transport competitiv și eficient din punct de vedere al resurselor”[17]. Cartea albă vizează reducerea până în 2050 a
emisiilor de gaze cu efect de seră cu cel puțin 60 % în sectorul
transporturilor, raportat la 1990. În ceea ce
privește infrastructura, cartea albă vizează crearea unei „rețele primare”
multimodale TEN-T complet funcționale la nivelul Uniunii până în 2030. Cartea albă vizează, de asemenea, optimizarea
performanței lanțurilor logistice multimodale, inclusiv prin utilizarea pe
scară mai largă a unor moduri de transport mai eficiente din punct de vedere
energetic. Prin urmare, foaia de parcurs
stabilește următoarele obiective relevante pentru politica din domeniul TEN-T: 30 % din transportul rutier de mărfuri pe
distanțe mai mari de 300 km trebuie să se desfășoare utilizând alte moduri
de transport până în 2030, proporția crescând la peste 50 % până în 2050; lungimea rețelei feroviare de mare viteză existente
trebuie să se tripleze până în 2030, iar până în 2050 cea mai mare parte a
transportului de pasageri pe distanță medie trebuie să aibă loc pe căi
feroviare; până în 2050, toate aeroporturile
din rețeaua primară trebuie să fie conectate la rețeaua feroviară, ,iar toate porturile maritime trebuie să fie
conectate la rețelele feroviare de mărfuri și, în măsura posibilului, la
sistemul de căi navigabile interioare.
(8)
Parlamentul European, prin rezoluția sa din 6 iulie
2010 privind un viitor sustenabil pentru transporturi[18], a
subliniat faptul că o politică eficientă în domeniul transporturilor necesită
un cadru financiar adecvat pentru provocările de la orizont și faptul că, în
acest sens, resursele dedicate transporturilor și mobilității în prezent
trebuie să crească. S-a considerat, de
asemenea, necesară crearea unui mecanism pentru coordonarea utilizării
diferitelor surse de finanțare pentru transporturi, a fondurilor disponibile în
cadrul politicii de coeziune, a parteneriatelor public-privat („PPP”) sau a
altor instrumente financiare, precum garanțiile.
(9)
În concluziile sale din 11 iunie 2009
privind revizuirea politicii din domeniul TEN-T[19],
Consiliul Transporturi, Telecomunicații și Energie a reafirmat nevoia de
continuare a investițiilor în infrastructura de transporturi, în vederea
asigurării unei dezvoltări corespunzătoare a TEN-T în toate modurile de
transport, ca bază pentru piața internă, pentru competitivitatea, coeziunea
socială și teritorială a Uniunii și pentru conexiunile sale cu țările
învecinate, acordându-se o importanță deosebită valorii adăugate europene. Consiliul a subliniat nevoia de a se pune la
dispoziție de către Comunitate resursele financiare necesare pentru stimularea
investițiilor în proiectele TEN-T și, în particular, nevoia de reconciliere a
unui sprijin financiar adecvat provenit din bugetul TEN-T cu proiectele
prioritare care implică tronsoane transfrontaliere relevante, a căror
implementare ar depăși anul 2013, date fiind constrângerile instituționale ale
cadrului de programare financiară. În opinia
Consiliului, abordările bazate pe parteneriate public-privat trebuie dezvoltate
în continuare și sprijinite în acest context, dacă împrejurările o permit.
(10)
Pe baza obiectivelor stabilite
prin cartea albă, orientările TEN-T, în forma stabilită prin Regulamentul (UE)
nr. XXX/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din ...[20], identifică infrastructurile rețelei transeuropene
de transport, prevăd cerințele care trebuie îndeplinite de aceasta și măsuri de
implementare a acesteia. În particular, orientările au în
vedere finalizarea rețelei primare până în 2030.
(11)
Pe baza unei analize a planurile privind
infrastructura de transporturi ale statelor membre, Comisia estimează că
nevoile investiționale din domeniul transporturilor se ridică la 500 de
miliarde EUR la nivelul întregii rețele TEN-T pentru perioada 2014-2020,
din care se estimează că 250 de miliarde EUR vor trebui investiți în
rețeaua primară a TEN-T. Date fiind resursele disponibile la nivelul Uniunii,
este nevoie de concentrarea pe proiectele care oferă valoarea europeană cea mai
ridicată, pentru obținerea impactului dorit. Prin
urmare, sprijinul trebuie să se concentreze pe rețeaua primară (în particular
pe coridoarele rețelei primare) și pe proiectele de interes comun din domeniul
sistemelor de management al traficului (în special sistemele de management al
traficului aerian rezultate din SESAR care necesită resurse bugetare ale
Uniunii în valoare de circa 3 miliarde EUR).
(12)
În cadrul revizuirii politicii din domeniul TEN-T,
lansate în februarie 2009, a fost creat un grup specializat de experți,
destinat să acorde sprijin Comisiei și să examineze problema strategiei și a
perspectivelor de finanțare ale TEN-T. Grupul de experți nr. 5 s-a folosit de
experiența experților externi din diverse domenii: gestionari
de infrastructură, planificatori de infrastructură, reprezentanți naționali,
regionali și locali, experți de mediu, universitari și reprezentanți ai
sectorului privat. Raportul final al grupului
de experți nr. 5[21],
adoptat în iulie 2010, conține 40 de recomandări. În prezenta propunere s-a
ținut cont de o parte dintre acestea.
(13)
Experiența aferentă cadrului financiar actual arată
că multe din statele membre eligibile pentru Fondul de coeziune se confruntă cu
obstacole semnificative în calea realizării de proiecte transfrontaliere
complexe în domeniul infrastructurii de transport cu o valoare adăugată
ridicată la nivelul Uniunii. Prin urmare, în vederea
ameliorării realizării proiectelor de transporturi, în special a celor
transfrontaliere care au o valoare ridicată la nivelul Uniunii, o parte din
alocarea Fondului de coeziune (10 miliarde EUR[22]) trebuie transferată pentru finanțarea
proiectelor de transporturi aparținând rețelei primare de transporturi din
statele membre eligibile pentru Fondul de coeziune în cadrul mecanismului
Conectarea Europei. Comisia trebuie să sprijine statele membre eligibile pentru
Fondul de coeziune la elaborarea unei rezerve adecvate de proiecte, pentru a
acorda o prioritate maximă alocărilor naționale din cadrul Fondului de
coeziune.
(14)
În comunicarea „Priorități în domeniul
infrastructurii energetice ante și post 2020 – Plan de realizare a unei rețele
energetice europene integrate”, adoptată în noiembrie 2010[23], Comisia
a identificat coridoarele prioritare care sunt necesare pentru a permite
Uniunii să își îndeplinească, până în 2020, obiectivele ambițioase în materie
de energie și climă pentru finalizarea pieței interne a energiei, asigurarea
securității aprovizionării și facilitarea integrării surselor de energie
regenerabile, precum și pentru a pregăti rețelele pentru continuarea
decarbonizării sistemului energetic după anul 2020.
(15)
Sunt necesare investiții majore pentru modernizarea
și extinderea infrastructurii energetice a Europei și pentru interconectarea
transfrontalieră a rețelelor în scopul îndeplinirii obiectivelor Uniunii în
materie de energie și climă – competitivitate, sustenabilitate și securitatea
aprovizionării într-o manieră eficientă din punct de vedere al costurilor. Nevoile investiționale în materie de infrastructură
energetică până în 2020 sunt estimate la 1 000 de miliarde EUR, din care
circa 200 de miliarde EUR reprezintă infrastructuri de transport și de stocare
a electricității și a gazului considerate de importanță europeană. În ceea ce privește proiectele de importanță
europeană, există riscul ca investiții în valoare de aproximativ 100 de
miliarde EUR să nu se realizeze din cauza obstacolelor ținând de acordarea de
autorizații, de reglementare și de finanțare.
(16)
Stringența cu care se impune construcția
infrastructurii energetice a viitorului și creșterea semnificativă a volumului
investițiilor comparativ cu tendințele din trecut necesită o schimbare radicală
a modului în care este sprijinită infrastructura energetică la nivelul UE. În concluziile sale[24],
Consiliul Transporturi, Telecomunicații și Energie din 28 februarie 2011 a
sprijinit ideea coridoarelor energetice ca priorități europene.
(17)
Consiliul European din 4 februarie 2011[25] a
invitat Comisia să raționalizeze și să amelioreze procedurile de autorizare și
să promoveze un cadru de reglementare care să atragă investițiile. Consiliul European a subliniat faptul că marea
majoritate a investițiilor ar trebui să provină de pe piață, costurile fiind
recuperate prin tarife. Consiliul European a
recunoscut că este nevoie de finanțare publică pentru proiectele necesare din
motive de securitate a aprovizionării sau de solidaritate, care nu pot atrage
finanțare de pe piață.
(18)
Regulamentul (UE) nr. XXX/2012 al Parlamentului
European și al Consiliului din …(Orientări privind prioritățile energetice)[26]
definește prioritățile din domeniul infrastructurii energetice transeuropene,
care ar trebui implementate până în 2020 pentru atingerea obiectivelor Uniunii
Europene privitoare la energie și climă, stabilește
norme pentru identificarea proiectelor de interes comun necesare pentru
implementarea acestor priorități, introduce măsuri în domeniul acordării de
autorizații, al implicării publice și al reglementării pentru a accelera și/sau
a facilita implementarea acestor proiecte, inclusiv criterii privind
eligibilitatea generală a unor astfel de proiecte pentru obținerea de ajutor financiar
din partea Uniunii.
(19)
Infrastructurile de telecomunicații se bazează din
ce în ce mai mult pe internet, rețelele de bandă largă și serviciile digitale
aflându-se într-o legătură strânsă. Internetul
devine platforma dominantă pentru comunicare, prestarea de servicii și
derularea de afaceri. Prin urmare,
disponibilitatea la scară transeuropeană a accesului rapid la internet și
serviciilor digitale este esențială pentru creșterea economică și pentru piața
unică.
(20)
Rețelele de internet moderne, bazate pe fibră
optică reprezintă o infrastructură crucială pentru viitor din punctul de vedere
al conectivității pentru societățile europene, în special IMM-uri, care vor să
recurgă la cloud computing pentru ameliorarea eficienței.
(21)
Strategia Europa 2020[27] pledează
pentru implementarea agendei digitale pentru Europa[28], care
stabilește un cadru juridic stabil care să stimuleze investițiile într-o
infrastructură pentru internet de mare viteză, deschisă și competitivă, precum
și în serviciile conexe. Consiliul European din
iunie 2010 a susținut agenda digitală pentru Europa și a invitat toate
instituțiile să se angajeze în implementarea sa integrală.[29]
(22)
La 31 mai 2010, Consiliul a concluzionat că Europa
trebuie să investească resursele necesare în dezvoltarea unei piețe unice
digitale bazate pe internet rapid și ultrarapid și pe aplicații interoperabile,
recunoscând că investițiile eficiente și competitive în următoarea generație de
rețele de bandă largă sunt importante în interesul inovației, al oferirii de
opțiuni consumatorilor și al competitivității Uniunii, fiind în măsură să ducă
la creșterea calității vieții printr-o asistență medicală mai bună, un
transport mai sigur, noi oportunități media și un acces mai ușor la bunuri și
servicii, în special peste frontiere.[30]
(23)
Motivația investițiilor private în rețelele de
bandă largă foarte rapide pare mai mică decât beneficiile pentru întreaga
societate. Se estimează că investițiile
necesare pentru atingerea obiectivului agendei digitale de furnizare a
accesului la internet de mare viteză tuturor cetățenilor și agenților economici
europeni au o valoare de până la 270 de miliarde EUR.
Cu toate acestea, în lipsa unor intervenții din partea Uniunii, se
preconizează ca investițiile din partea sectorului privat să nu depășească 50
de miliarde EUR pentru perioada de până în 2020. Deficitul
investițional care rezultă de aici reprezintă un blocaj major pentru realizarea
de infrastructuri, în timp ce piața unică digitală are nevoie ca toți cetățenii
să fie conectați prin intermediul infrastructurii viitorului.
(24)
Este necesară dezvoltarea unor rețelele puternice
și coerente la nivelul UE pentru furnizarea pe cale digitală a unor acțiuni de
utilitate publică ce implică entități publice și aparținând societății civile
la nivel național și regional, în acest sens fiind esențial să se asigure
finanțarea structurată din partea UE a costurilor conceperii sistemului și a
programelor informatice, precum și întreținerea unui punct nodal rezistent
pentru astfel de rețele, lăsând pe seama bugetelor operatorilor naționali numai
costurile din interiorul țărilor respective.
(25)
Sunt necesare o serie de metode de implementare,
care necesită diverse rate de finanțare pentru a crește eficiența și impactul
ajutorului financiar al Uniunii, pentru a încuraja investițiile private și
pentru a răspunde cerințelor specifice ale proiectelor individuale.
(26)
În domeniul telecomunicațiilor, anumite platforme
aferente serviciilor primare care asigură interoperabilitatea transeuropeană
vor avea nevoie de o rată de finanțare mai ridicată din partea Uniunii, în
special în faza inițială, cu respectarea principiului cofinanțării.
(27)
Asigurarea interoperabilității transfrontaliere la
implementarea proiectelor de infrastructură de mari dimensiuni, în special la
nivelul serviciilor primare, poate necesita achiziția și instalarea simultane a
unor echipamente de către Comisie, statele membre și/sau beneficiarii acestora. În astfel de cazuri, poate fi nevoie ca ajutorul
financiar din partea Uniunii să fie alocat achizițiilor efectuate de furnizorii
de infrastructură în statele membre, fie în nume propriu, fie în cooperare cu
Comisia. Există, de asemenea, dispoziții care
permit aprovizionarea de la mai mulți furnizori, care poate fi necesară,
printre altele, pentru adaptarea la situațiile în care sunt implicate mai multe
limbi, pentru a asigura securitatea aprovizionării și/sau pentru implementarea
redundanței la nivel de rețea necesară pentru eliminarea perioadelor de
indisponibilitate a infrastructurii de rețea care ar putea fi provocate de un
singur punct de avarie.
(28)
Serviciile generice din domeniile de interes public
(în calitate de servicii primare) sunt frecvent afectate de un grad ridicat de
disfuncționalitate a piețelor. Într-adevăr,
domeniile de finanțat au legătură cu furnizarea de servicii publice
(implementarea pe scară largă și interoperabilitatea serviciilor eSănătate,
eIdentitate și eAchiziții), care, prin definiție, nu prezintă interes comercial
în etapa inițială. În plus, dacă se finanțează
numai serviciile primare, provocarea ar fi crearea stimulentelor
corespunzătoare la nivelul statelor membre și la nivel regional pentru
implementarea efectivă a serviciilor de interes public.
Acest lucru este cauzat în special de lipsa stimulentelor la nivel
național pentru conectarea sistemelor naționale cu cele primare (dezvoltând
astfel condițiile pentru interoperabilitate și servicii transfrontaliere),
precum și de faptul că investitorii privați nu ar asigura, fără intervenții din
exterior, implementarea serviciilor în cadre interoperabile.
(29)
Orientările digitale prevăzute în Regulamentul (UE)
nr. XXX/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din …[31]
(Orientările INFSO) identifică procesul și criteriile de finanțare, precum și
diversele categorii de investiții.
(30)
Orizont 2020, viitorul Program cadru pentru
cercetare și inovare, se va concentra, printre altele, pe abordarea
provocărilor societale (de exemplu transportul inteligent, ecologic și
integrat, energia sigură, curată și eficientă, precum și o sănătate, o
guvernare și o dezvoltare sustenabilă care integrează tehnologia informației și
comunicării) pentru a putea răspunde direct provocărilor identificate în
Strategia Europa 2020 prin sprijinirea activităților care acoperă întregul
spectru, de la cercetare la comercializare. Orizont
2020 va sprijini toate stadiile lanțului inovațiilor, în special
activitățile situate aproape de piață, inclusiv instrumentele financiare
inovatoare. În vederea obținerii unui impact
mai ridicat al finanțării din partea Uniunii, precum și pentru asigurarea
coerenței, mecanismul Conectarea Europei va crea sinergii strânse cu inițiativa
Orizont 2020.
(31)
Uniunea Europeană și majoritatea statelor membre
sunt parte a Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu
dizabilități, în timp ce restul statelor membre sunt în curs de ratificare a
acesteia. Este important, la implementarea
proiectelor relevante, să se țină cont în specificațiile proiectelor de
subiectul accesibilității pentru persoanele cu dizabilități, conform
prevederilor de la articolul 9 din Convenție.
(32)
Instrumentele financiare care urmează să fie
implementate în temeiul prezentului regulament trebuie să reflecte normele
prevăzute în Titlul VIII din Regulamentul (UE) nr. XXX/2012 (noul Regulament
financiar) și actele delegate, precum și normele în materie de bune practici
aplicabile instrumentelor financiare.[32]
(33)
Măsurile fiscale din multe state membre vor
determina sau au determinat deja autoritățile publice să își reevalueze
programele de investiții în infrastructură. În
acest context, parteneriatele public-privat (PPP) sunt considerate un mijloc
eficace de realizare a proiectelor de infrastructură, care asigură atingerea
obiectivelor de politică, precum combaterea schimbărilor climatice, promovarea unor surse alternative de energie, a
folosirii eficiente a energiei și resurselor, sprijinirea transportului
sustenabil și a implementării rețelelor de bandă largă.
În această privință, prin Comunicarea PPP din 19 noiembrie 2009[33] Comisia
s-a angajat în direcția ameliorării accesului la finanțare pentru PPP, prin
lărgirea domeniului instrumentelor financiare existente.
(34)
În pofida faptului că cea mai mare parte a
investițiilor din cadrul Strategiei Europa 2020 pot fi realizate de către piețe
și prin intermediul măsurilor de reglementare, problemele de finanțare necesită
intervenții publice și sprijin din partea Uniunii sub forma granturilor și a
instrumentelor financiare inovatoare. Instrumentele
financiare trebuie utilizate pentru a răspunde unor nevoi specifice ale pieței,
în acord cu obiectivele MCE și fără a conduce la scăderea finanțării private. Înainte de a lua o decizie privind utilizarea
instrumentelor financiare, Comisia trebuie să efectueze evaluări prealabile ale
acestor instrumente.
(35)
Revizuirea bugetului[34], a
subliniat că regula pentru proiectele cu potențial comercial pe termen lung
trebuie să fie utilizarea fondurilor Uniunii în parteneriat cu sectorul
financiar și cu cel bancar, în special cu Banca Europeană pentru Investiții
(„BEI”) și instituțiile financiare ale statelor membre, dar și cu alte instituții
financiare internaționale și cu sectorul financiar privat.
(36)
În Strategia Europa 2020, Comisia s-a angajat să
mobilizeze instrumentele financiare ale Uniunii ca parte a unei strategii de
finanțare consecvente, care aduce laolaltă finanțarea publică și privată a
Uniunii și a statelor membre în materie de infrastructură. Rațiunea acestui angajament este faptul că în multe
cazuri situațiile de investiții suboptimale și imperfecțiuni ale pieței pot fi
abordate mai eficient prin intermediul instrumentelor financiare decât prin
granturi.
(37)
Mecanismul Conectarea Europei trebuie să propună
instrumente financiare pentru promovarea unei participări substanțiale a
investitorilor și a instituțiilor financiare din sectorul privat la
investițiile în infrastructură. Pentru a fi
suficient de atractive pentru sectorul privat, instrumentele financiare trebuie
să fie concepute și implementate având în vedere simplificarea și reducerea
poverii administrative, având în același timp un nivel de flexibilitate care să
le permită să răspundă într-o manieră flexibilă la nevoile de finanțare
identificate. Concepția acestor instrumente
trebuie să beneficieze de experiența acumulată cu ocazia implementării
instrumentelor financiare în Cadrul financiar multianual 2007-2013, precum
instrumentul de garantare a împrumuturilor pentru proiectele TEN-T (LGTT),
Mecanismul de finanțare cu partajarea riscurilor (MFPR) și Fondul 2020 pentru
energie, schimbări climatice și infrastructură („Fondul Marguerite”).
(38)
În timp ce majoritatea instrumentelor financiare
trebuie să fie comune tuturor sectoarelor, unele dintre acestea pot fi
specifice anumitor sectoare. Serviciile
Comisiei estimează că, în pofida faptului că sprijinul financiar pentru
conexiunile de bandă largă s-ar baza în principal pe instrumente financiare, în
cazul transporturilor și al energiei volumul resurselor bugetare ale Uniunii
necesare pentru instrumente financiare trebuie să nu depășească 2 miliarde EUR,
respectiv 1 miliard EUR.
(39)
În vederea asigurării unei diversificări sectoriale
a beneficiarilor instrumentelor financiare, precum și pentru încurajarea
diversificării geografice treptate la nivelul statelor membre, Comisia, în
parteneriat cu BEI și prin intermediul unor inițiative comune precum Centrul
european de expertiză în domeniul PPP-urilor (CEEP) și Jaspers, trebuie să
ofere sprijin statelor membre la elaborarea unei rezerve adecvate de proiecte
care ar putea fi avute în vedere pentru finanțarea de proiecte.
(40)
În ceea ce privește condițiile pentru instrumentele
financiare, ar putea fi necesar să se adauge cerințe suplimentare în programele
de lucru, de exemplu pentru a asigura competitivitatea piețelor în lumina
evoluțiilor politicilor Uniunii, a evoluțiilor tehnologice și a altor factori
care pot deveni relevanți.
(41)
Programarea multianuală pentru sprijin din partea
mecanismului trebuie să urmărească sprijinirea obiectivelor Uniunii, prin
asigurarea resurselor financiare necesare, precum și a consecvenței și
continuității acțiunii comune a Uniunii și a statelor membre. În cazul propunerilor depuse după implementarea
primului program de lucru multianual din sectorul transporturilor,
eligibilitatea costurilor trebuie să înceapă la 1 ianuarie 2014, pentru a
asigura continuitatea proiectelor care fac deja obiectul Regulamentului (CE) nr.
680/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 iunie 2007 de
stabilire a normelor generale pentru acordarea asistenței financiare comunitare
în domeniul rețelelor transeuropene de transport și energetice[35].
(42)
            Din cauza bugetului ridicat necesar
pentru implementarea unora dintre proiectele de infrastructură, trebuie să
existe posibilitatea de împărțire a angajamentelor bugetare referitoare la
asistența financiară destinată anumitor acțiuni în tranșe anuale.
(43)
Comisia trebuie să realizeze evaluări la mijlocul
perioadei și ex-post, în vederea identificării eficacității și a eficienței
finanțării, precum și a impactului acesteia asupra scopurilor globale ale
mecanismului și asupra priorităților Strategiei Europa 2020.
(44)
Pe baza orientărilor specifice fiecărui sector,
prevăzute de regulamente separate, a fost întocmită și trebuie inclusă în anexă
o listă a domeniilor prioritare cărora trebuie să li se aplice prezentul
regulament. Pentru a ține cont de posibilele
modificări ale priorităților politice și ale capacităților tehnologice, precum
și ale fluxurilor de trafic, trebuie delegată Comisiei competența de a adopta
acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii
Europene, în ceea ce privește modificările anexei. Este
deosebit de important ca, în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să
organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. În momentul pregătirii și al elaborării actelor
delegate, Comisia trebuie să garanteze transmiterea simultană, promptă și
adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și către Consiliu.
(45)
În vederea asigurării unor condiții uniforme de
executare a prezentului regulament, trebuie conferite Comisiei competențe de
executare în ceea ce privește programele de lucru multianuale și anuale. Aceste competențe trebuie să fie exercitate în
conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului
European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a
normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către
statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie[36].
(46)
În consecință, Regulamentul (CE) nr. 2236/95 al
Consiliului din 18 septembrie 1995[37]
de stabilire a normelor generale de acordare a ajutorului financiar comunitar
în domeniul rețelelor transeuropene și Regulamentul (CE) nr. 680/2007 al
Parlamentului European și al Consiliului trebuie abrogate.
(47)
Interesele financiare ale Uniunii trebuie protejate
prin măsuri proporționale de-a lungul întregului ciclu de cheltuire a
fondurilor, inclusiv prevenirea, depistarea și investigarea neregulilor,
recuperarea fondurilor pierdute, plătite în mod necuvenit sau incorect
utilizate și, dacă este cazul, aplicarea de sancțiuni.
(48)
Unele dintre proiectele de infrastructură de
interes pentru Uniune ar putea avea nevoie să se conecteze cu țările din
vecinătate, cu țările candidate la aderare și cu alte țări terțe, precum și să
treacă prin acestea. Mecanismul Conectarea
Europei trebuie să ofere moduri simplificate de conectare și finanțare a
acestor infrastructuri, pentru a asigura coerența între instrumentele interne
și externe ale bugetului UE.
(49)
Deoarece obiectivele acțiunilor de întreprins, în
particular coordonarea, dezvoltarea și finanțarea rețelelor transeuropene, nu
pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre și, având în
vedere necesitatea coordonării măsurilor naționale, pot fi deci realizate mai
bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu
principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din
Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul
proporționalității, prevăzut la respectivul articol, prezentul regulament nu
depășește ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivelor respective,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
TITLUL I
DISPOZIȚII COMUNE
CAPITOLUL 1
MECANISMUL CONECTAREA EUROPEI
Articolul 1
Obiect
Prezentul regulament instituie mecanismul
Conectarea Europei și stabilește condițiile, metodele și procedurile pentru
acordarea de ajutor financiar rețelelor transeuropene, în vederea sprijinirii
proiectelor din domeniile infrastructurilor energetice, de transporturi și de
telecomunicații.
Articolul 2
Definiții
În sensul prezentului regulament, se aplică
următoarele definiții:
(1)
„proiect de interes comun” înseamnă un proiect
identificat în Regulamentul (UE) nr. XXXX/2012 al Parlamentului European și al
Consiliului din [de completat după adoptare, inclusiv cu data adoptării și
denumirea integrală] (Orientările TEN-T)[38], Regulamentul (UE) nr. XXXX/2012 al
Parlamentului European și al Consiliului din [de completat după adoptare,
inclusiv cu data adoptării și denumirea integrală] (Orientările privind
infrastructura energetică transeuropeană)[39] sau Regulamentul (UE) nr. XXXX/2012 al
Parlamentului European și al Consiliului din [de completat după adoptare,
inclusiv cu data adoptării și denumirea integrală][40];
(2)
„tronson transfrontalier” înseamnă un tronson care
asigură continuitatea unui proiect de interes comun între cel puțin două state
membre sau între un stat membru și o țară vecină;
(3)
„lucrări” înseamnă, după caz, cumpărarea,
furnizarea și implementarea de componente, sisteme și servicii, inclusiv
programe informatice, realizarea activităților de dezvoltare, construcție și de
instalare aferente unui proiect, recepția instalațiilor și lansarea proiectului;
(4)
„studii” înseamnă activitățile necesare pentru a
pregăti punerea în aplicare a proiectului, precum studiile pregătitoare, de
fezabilitate, de evaluare, de testare și de validare, inclusiv sub forma
programelor informatice, și oricare alte măsuri de asistență tehnică, inclusiv
acțiunile prealabile de definire și de dezvoltare completă a unui proiect,
precum și de luare a deciziilor privind finanțarea sa, cum ar fi recunoașterea
amplasamentelor și pregătirea pachetului financiar;
(5)
„acțiuni de sprijinire a programului” înseamnă
măsuri însoțitoare necesare pentru implementarea mecanismului Conectarea
Europei și orientările specifice fiecărui sector (în special asistență
tehnică), precum și activități de pregătire, fezabilitate, coordonare, monitorizare,
control, audit și evaluare care sunt direct necesare pentru gestionarea acestui
mecanism și atingerea obiectivelor acestuia, în particular studii, reuniuni,
informare, cartografierea infrastructurilor, acțiuni de înfrățire, de
diseminare, de sensibilizare și de comunicare, cheltuieli aferente rețelelor
informatice concentrate pe schimbul de informații, împreună cu toate celelalte
cheltuieli aferente asistenței tehnice și administrative care pot fi necesare
pentru gestionarea acestui mecanism sau pentru implementarea orientărilor
specifice fiecărui sector în parte;
(6)
„acțiune” înseamnă orice activitate necesară pentru
implementarea unui proiect de interes comun și care este independentă din punct
de vedere financiar, tehnic sau în timp;
(7)
„costurile eligibile” au același înțeles ca și în
Regulamentul (CE) nr. XXXX/2012 (noul Regulament Financiar);
(8)
„beneficiar" înseamnă un stat membru, o
organizație internațională, o întreprindere publică sau privată care a fost
selectată pentru a primi ajutor financiar în temeiul prezentului regulament și
conform modalităților prevăzute în fiecare program de lucru.
(9)
„organism de implementare” înseamnă o întreprindere
sau un organism public sau privat desemnat de beneficiar, în cazul în care
acesta din urmă este un stat membru sau o organizație internațională, să
implementeze acțiunea. Desemnarea este hotărâtă de beneficiar pe propria
răspundere și, dacă necesită atribuirea unui contract de achiziții publice, cu
respectarea regulilor aplicabile achizițiilor publice;
(10)
„rețea primară” înseamnă infrastructura de
transporturi identificată în conformitate cu Capitolul III din Regulamentul
(UE) nr. XXXX/2012 (Orientările TEN-T);
(11)
„coridoarele rețelei primare” înseamnă un
instrument care să faciliteze implementarea coordonată a rețelei primare,
conform dispozițiilor din Capitolul IV al Regulamentului (UE) XXXX/2012
(Orientările TEN-T) și figurând în anexa I la prezentul regulament;
(12)
„blocaj” înseamnă o barieră fizică ce antrenează o
pană a sistemului de natură să afecteze continuitatea fluxurilor pe distanță
lungă. Astfel de bariere pot fi neutralizate de infrastructuri noi, cum ar fi
podurile sau tunelurile construite ca răspuns la probleme precum pantele,
razele curbelor sau ecartamentul. Nevoia de modernizare a infrastructurii
existente nu se consideră blocaj;
(13)
„prioritate” înseamnă oricare din prioritățile din
domeniul infrastructurii energetice 1-8 și 10‑12, așa cum sunt acestea
prevăzute în anexa I la Regulamentul XXXX/2012 (Orientări privind
infrastructura energetică transeuropeană);
(14)
„infrastructură energetică” înseamnă infrastructura
definită la articolul 2 din Regulamentul XXX/2012 (Orientări privind
infrastructură energetică transeuropeană);
(15)
„rețele de bandă largă” înseamnă rețele de acces cu
fir și fără fir (inclusiv prin satelit), infrastructuri auxiliare și rețele
primare capabile de conectivitate de foarte mare viteză, conform definiției de
la articolul 3 din Regulamentul (UE) nr. XXX/2012 (Orientările INFSO).
(16)
„infrastructuri pentru servicii digitale” înseamnă
servicii de rețea furnizate pe cale electronică, în general prin internet, care
oferă servicii interoperabile transeuropene de interes public cu un caracter
catalizator pentru afaceri, cetățeni și/sau guverne, conform definiției de la
articolul 3 din Regulamentul (UE) nr. XXX/2012 (Orientările INFSO);
(17)
„platforme de servicii primare” înseamnă serviciile
identificate în anexa la Regulamentul (UE) XXXX/2012 (Orientările INFSO);
(18)
„servicii generice” înseamnă serviciile
identificate în anexa la Regulamentul (UE) nr. XXXX/2012 (Orientările INFSO);
(19)
„exploatarea și întreținerea serviciilor” înseamnă
asigurarea unei funcționări continue a anumitor infrastructuri pentru servicii
digitale, conform definițiilor suplimentare din anexa la Regulamentul (UE)
XXXX/2012 (Orientările INFSO);
(20)
„autorități naționale de reglementare” înseamnă
organismele definite la articolul 3 din Directiva 2002/21/CE a Parlamentului
European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind un cadru de reglementare
comun pentru rețelele și serviciile de comunicații electronice
(Directivă-cadru)[41].

Articolul 3
Obiective generale
Mecanismul Conectarea Europei trebuie să
permită pregătirea și implementarea proiectelor de interes comun din cadrul
politicii privind rețelele transeuropene în sectorul energetic, cel al
transporturilor și cel al telecomunicațiilor. În
particular, mecanismul Conectarea Europei sprijină implementarea proiectelor
care vizează dezvoltarea și construcția unor infrastructuri noi în domeniul
transporturilor, cel al energiei și cel al telecomunicațiilor, sau modernizarea
acestora. În acest sens, mecanismul Conectarea Europei trebuie să urmărească
obiectivele de mai jos:
(a)
să contribuie la o creștere inteligentă,
sustenabilă și favorabilă incluziunii, prin dezvoltarea unor rețelele
transeuropene moderne și performante, generând astfel beneficii pentru întreaga
Uniune Europeană în materie de competitivitate și coeziune economică, socială
și teritorială în cadrul pieței unice și creând un mediu mai favorabil
investițiilor private și publice printr-o combinație de instrumente financiare
și sprijin direct din partea Uniunii, precum și prin exploatarea sinergiilor
dintre sectoare. Îndeplinirea acestui obiectiv se va măsura prin volumul
investițiilor publice și private în proiecte de interes comun, în special al
celor realizate prin instrumente financiare în temeiul prezentului regulament;
(b)
să permită Uniunii atingerea obiectivelor de
reducere cu 20 % a emisiilor de gaze cu efect de seră[42], de
creștere cu 20 % a eficienței energetice și de majorare a proporției
energiei regenerabile la 20 % până în 2020, asigurând în același timp o
mai mare solidaritate între statele membre.
Articolul 4
Obiective sectoriale specifice
1.           Pe lângă obiectivele generale
stabilite la articolul 3, mecanismul Conectarea Europei trebuie să contribuie
la îndeplinirea următoarelor obiective specifice fiecărui sector:
(a)
În domeniul transporturilor, mecanismul Conectarea
Europei sprijină proiectele de interes comun care urmăresc obiectivele enunțate
mai jos, conform precizărilor suplimentare de la articolul 4 din Regulamentul
(UE) nr. XXXX/2012 (Orientările TEN-T).
(i)      eliminarea blocajelor și a
discontinuităților. Îndeplinirea acestui obiectiv va fi evaluată în funcție de
numărul de conexiuni transfrontaliere noi și ameliorate și de blocaje ale
rutelor de transport în cazul cărora MCE a avut un efect pozitiv;
(ii)      asigurarea unui transport sustenabil și
eficient pe termen lung. Îndeplinirea acestui obiectiv va fi evaluată în
funcție de rețeaua convențională de căi ferate din UE27 și de lungimea rețelei
de căi ferate de mare viteză din UE27;
(iii)     optimizarea integrării și a
interconectării modurilor de transport și consolidarea interoperabilității
serviciilor de transport. Îndeplinirea acestui obiectiv va fi evaluată în
funcție de numărul de porturi și aeroporturi conectate la rețeaua de căi
ferate.
(b)
În domeniul energiei, mecanismul Conectarea Europei
sprijină proiectele de interes comun care urmăresc obiectivele enunțate mai
jos, conform precizărilor din Regulamentul (UE) nr. XXXX/2012.
(i)      promovarea continuării integrării pieței
interne de energie și interoperabilitatea transfrontalieră a rețelelor de
electricitate și gaz, inclusiv prin garantarea faptului că niciun stat membru
nu este izolat de rețeaua europeană. Îndeplinirea acestui obiectiv se evaluează
în funcție de numărul de proiecte care interconectează efectiv rețelele
statelor membre și elimină blocajele interne;
(ii)      consolidarea securității aprovizionării
la nivelul Uniunii. Îndeplinirea acestui obiectiv se evaluează în funcție de
evoluția rezilienței sistemului și de securitatea operațiunilor din sistem, ca
și de numărul de proiecte care permit diversificarea surselor, a contrapărților
și a rutelor de aprovizionare;
(iii)     contribuția la dezvoltarea sustenabilă
și la protecția mediului, în special prin stimularea integrării energiei
regenerabile în rețeaua de transmisie . Îndeplinirea acestui obiectiv se
evaluează în funcție de transportul energiei regenerabile de la punctul de
generare către centrele de consum și de stocare majore, precum și de totalul
emisiilor de CO2 a căror generare a fost evitată prin construcția
proiectelor care au beneficiat în urma MCE.
(c)
În domeniul rețelelor de telecomunicații,
mecanismul Conectarea Europei prevede acțiuni care să sprijine proiectele de
interes comun urmărind obiectivele enunțate mai jos, conform precizărilor din
Regulamentul (UE) nr. XXXX/2012 (Orientările INFSO).
(i)      accelerarea implementării de rețele de
bandă largă de mare și foarte mare viteză, precum și adoptarea acestora,
inclusiv prin intermediul întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri).
Îndeplinirea acestui obiectiv se măsoară în funcție de nivelul acoperirii cu
conexiuni de bandă largă de mare și foarte mare viteză, precum și de numărul
gospodăriilor care au abonamente la conexiuni de bandă largă mai rapide de
100 Mbps;
(ii)      promovarea interconectării și
interoperabilității serviciilor publice naționale online, precum și accesul la
astfel de rețele. Îndeplinirea acestui obiectiv se măsoară în funcție de
procentajul de cetățeni și agenți economici care utilizează servicii publice
online, precum și de disponibilitatea transfrontalieră a acestor servicii.
Articolul 5
Buget
1.
Pachetul financiar pentru punerea în aplicare a
mecanismului Conectarea Europei pentru perioada 2014-2020 este de
50 000 000 000 EUR[43].
Suma respectivă se distribuie între sectoarele menționate la articolul 3, după
cum urmează:
(a)     transporturi:
31 694 000 000 EUR, din care 10 000 000 000 EUR
se transferă din Fondul de coeziune pentru a fi cheltuiți în acord cu prezentul
regulament în statele membre eligibile pentru finanțare din partea Fondului de
coeziune;
(b)     energie: 9 121 000 000 EUR;
(c)     telecomunicații: 9 185 000 000 EUR
2.
Pachetul financiar al mecanismului Conectarea
Europei poate acoperi cheltuielile aferente acțiunilor de sprijinire a
programului, de pregătire, de monitorizare, de control, de audit și de evaluare
care sunt necesare pentru gestionarea programului și pentru atingerea
obiectivelor acestuia, în particular studii, reuniuni ale experților, în măsura
în care au legătură cu obiectivele generale ale regulamentului, cheltuieli
aferente rețelelor informatice concentrate pe prelucrarea și schimbul de
informații, împreună cu toate celelalte cheltuieli aferente asistenței tehnice
și informatice contractate de Comisie pentru gestionarea programului.
Alocația financiară poate acoperi și cheltuielile
cu asistența tehnică și administrativă necesare pentru asigurarea tranziției
între program și măsurile adoptate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 680/2007[44]. Dacă
este necesar, în bugetul pentru perioada de după 2020 ar putea fi introduse
credite pentru acoperirea unor cheltuieli similare, permițându-se astfel
gestionarea acțiunilor nefinalizate până la 31 decembrie 2020.
3.
În urma evaluării de la mijlocul perioadei
efectuate în conformitate cu articolul 26 alineatul (1), Comisia poate
transfera credite între sectoarele de alocare prevăzute la alineatul (1), cu
excepția celor 10 000 000 000 EUR transferați din Fondul de
coeziune pentru finanțarea proiectelor din sectorul transporturilor din statele
membre eligibile pentru Fondul de coeziune.
CAPITOLUL II
FORME DE FINANȚARE ȘI DISPOZIȚII FINANCIARE
Articolul 6
Forme de ajutor financiar
1.           Mecanismul Conectarea Europei
se implementează printr-una sau mai multe forme de ajutor financiar, prevăzute
în Regulamentul (UE) nr. XXX/2012 (noul Regulament Financiar), în special
granturi, achiziții și instrumente financiare.
2.           Comisia poate încredința o parte din
implementarea Mecanismului Conectarea Europei organismelor prevăzute la
articolul 55 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. XXXX/2012 (noul
Regulament financiar).
Articolul 7
Eligibilitate și condiții de asistență financiară
1.           Numai acțiunile care
contribuie la proiectele de interes comun în conformitate cu Regulamentele (UE)
nr. XXX/2012 (Orientările TEN-T), (UE) nr. XXX/2012 (Orientările TEN-E), (UE)
nr. XXX/2012 (Orientările privind infrastructura energetică) și XXX/2012
(Orientările INFSO), precum și acțiunile de sprijinire a programelor sunt
eligibile pentru sprijin sub formă de ajutor financiar din partea UE constând
în granturi, instrumente financiare și achiziții
2.           În domeniul transporturilor,
numai acțiunile care contribuie la proiecte de interes comun în conformitate cu
Regulamentul (UE) nr. XXX/2012 (Orientările TEN-T) și acțiunile de sprijinire a
programelor sunt eligibile pentru obținerea de sprijin sub formă de ajutor
financiar din partea Uniunii constând în achiziții și instrumente financiare în
temeiul prezentului regulament. În materie de granturi, numai următoarele acțiuni
sunt eligibile pentru primirea de ajutor financiar din partea Uniunii în
temeiul prezentului regulament:
(a)
acțiuni de implementare a rețelei primare în
conformitate cu Capitolul III din Regulamentul (UE) nr. XXXX/2012 (Orientările
TEN-T), inclusiv implementarea de noi tehnologii și inovații în conformitate cu
articolul 39 din Regulamentul (UE) nr. XXXX/2012 (Orientările TEN-T);
(b)
studii pentru proiecte de interes comun, astfel cum
sunt acestea definite la articolul 8 alineatul (1) literele (b) și (c) din
Regulamentul (UE) nr. XXXX/2012 (Orientările TEN-T);
(c)
acțiuni de sprijin pentru proiecte de interes
comun, astfel cum sunt acestea definite la articolul 8 alineatul (1) literele
(a) și (d) din Regulamentul (UE) nr. XXXX/2012 (Orientările TEN-T);
(d)
acțiuni de sprijinire a sistemelor de management al
traficului în conformitate cu articolul 37 din Regulamentul (UE) XXX/2012
(Orientările TEN-T);
(e)
acțiuni de sprijinire a sistemelor de transport de
marfă în conformitate cu articolul 38 din Regulamentul XXX/2012 (Orientările
TEN-T);
(f)
acțiuni de reducere a zgomotului provocat de
transportul de marfă pe căi ferate prin modernizarea materialului rulant
existent;
(g)
acțiuni de sprijinire a programelor.
Acțiunile din domeniul transporturilor care
presupun un tronson transfrontalier sau o parte a unui astfel de tronson sunt
eligibile pentru a primi ajutor financiar din partea Uniunii în cazul în care
există un acord scris între statele membre implicate sau între statele membre
și țările terțe implicate privind finalizarea tronsoanelor transfrontaliere. În
mod excepțional, în cazul în care un proiect este necesar pentru a lega rețeaua
unui stat membru învecinat sau a unei țări terțe fără să se traverseze efectiv
frontiera, acordul scris menționat mai sus nu este solicitat.
Finanțarea prin granturi a proiectelor cu surse de
venit bazate semnificative pe utilizatori trebuie să fie disponibilă în
principal în scopul pregătirii proiectelor, în special în ceea ce privește
evaluarea PPP.
3.           În domeniul energiei,
condițiile specifice de eligibilitate ale acțiunilor de implementare a
proiectelor de interes comun pentru ajutorul financiar din partea Uniunii,
acordat sub forma instrumentelor financiare și a granturilor în temeiul
prezentului regulament sunt prevăzute la articolul 15 din Regulamentul (UE) nr.
XXXX/2012 (Orientări privind infrastructura energetică).
4.           Toate acțiunile din domeniul
telecomunicațiilor care implementează proiecte de interes comun, precum și
acțiunile de sprijinire a programelor prevăzute în anexa la Regulamentul (UE)
XXXX/2012 (Orientările INFSO) sunt eligibile pentru primirea de ajutor
financiar din partea Uniunii sub formă de grant, achiziții sau instrumente
financiare în temeiul prezentului regulament.
CAPITOLUL III
GRANTURI
Articolul 8
Forme de granturi și costuri eligibile
1.           Granturile acordate în
temeiul prezentului regulament pot avea oricare din formele prevăzute la
articolul XXX din Regulamentul (UE) nr. XXX/2012 (noul Regulament financiar).
Programele de lucru stabilesc forma granturilor
care pot fi utilizate în acțiunile în cauză.
2.           Cheltuielile pot fi eligibile
de la data la care este depusă o cerere de asistență. [Cheltuielile aferente
acțiunilor rezultate din proiecte incluse în primul program multianual pot fi
eligibile de la 1 ianuarie 2014].
3.           Numai cheltuielile
contractate într-un stat membru pot fi eligibile, cu excepția cazurilor în care
un proiect de interes comun implică teritoriul unor țări terțe și a cazurilor
în care acțiunea este indispensabilă pentru îndeplinirea obiectivelor proiectului
respectiv.
4.           Costul echipamentelor și al
infrastructurii care este considerat de către beneficiar cheltuieli de capital
poate fi eligibil în proporție de până la 100 %.
5.           Cheltuielile aferente
studiilor de mediu privind protecția mediului și respectarea acquis-ului
Uniunii pot fi eligibile.
6.           Cheltuielile aferente
cumpărării de teren nu reprezintă costuri eligibile.
7.           TVA nu este un cost eligibil.
8.           Normele privind
eligibilitatea costurilor contractate de beneficiari se aplică, cu modificările
corespunzătoare, costurilor contractate de organismele de implementare.
Articolul 9
Condiții de participare
1.           Propunerile pot fi depuse de
unul sau mai multe state membre, organizații internaționale, întreprinderi
comune sau întreprinderi sau organisme publice sau private stabilite într-un
stat membru.
2.           În acest scop, propunerile
pot fi depuse de entități care nu au personalitate juridică în conformitate cu
legislația națională aplicabilă, cu condiția ca reprezentanții acestora să aibă
capacitatea de a-și asuma obligații legale în numele acestora și de a oferi
garanții privind protecția intereselor financiare ale Uniunii echivalente cu
cele oferite de persoanele juridice.
3.           Nu sunt eligibile propunerile
depuse de persoane fizice.
4.           În cazurile în care este
necesară îndeplinirea obiectivelor unui anumit proiect de interes comun, la
acțiunile care contribuie la proiectele de interes comun pot participa țări
terțe și entități stabilite în țări terțe.
Acestea nu pot primi finanțare în temeiul
prezentului regulament, cu excepția cazurilor în care acest lucru este
indispensabil pentru îndeplinirea obiectivelor unui anumit proiect de interes
comun.
Atunci când acest lucru este necesar în vederea
implementării mai eficace a acțiunilor relevante care contribuie la proiectele
de interes comun din țări terțe în conformitate cu Regulamentele (UE) nr.
XXX/2012 (Orientările TEN-T), (UE) nr. XXX/2012 (Orientările TEN-E), (UE) nr.
XXX/2012 (Orientările privind infrastructura energetică) și XXX/2012
(Orientările INFSO), finanțarea acordată în temeiul prezentului regulament
poate fi combinată cu finanțări furnizate în temeiul altor regulamente
relevante ale Uniunii. În astfel de cazuri, Comisia poate decide, printr-un act
de punere în aplicare, asupra unui set unic de norme care să se aplice punerii
în aplicare.
5.           Acordul statelor membre
implicate în acțiune trebuie să însoțească toate propunerile de granturi, cu
excepția domeniului telecomunicațiilor și al celui al transporturilor, pentru
managementul traficului aerian.
6.           Programele de lucru
multianuale și anuale pot prevedea norme specifice privind depunerea
propunerilor.
Articolul 10
Rate de finanțare
1.           Cu excepția cazurilor
prevăzute la articolul XXX din Regulamentul (UE) nr. XXXX/2012 (noul Regulament
Financiar), propunerile sunt selectate prin cereri de propuneri bazate pe
programele de lucru menționate la articolul 17.
2.           În domeniul transporturilor:
(a)
în ceea ce privește granturile pentru studii,
cuantumul ajutorului financiar din partea Uniunii nu trebuie să depășească 50%
din costurile eligibile;
(b)
 în ceea ce privește granturile pentru lucrări:
(i)      căi ferate și căi navigabile interioare:
cuantumul ajutorului financiar din partea Uniunii nu trebuie să depășească 20%
din costurile eligibile; rata finanțării poate fi majorată la 30 % pentru
acțiunile care au ca obiect eliminarea blocajelor; rata finanțării poate fi
majorată la 40 % pentru acțiunile care au ca obiect tronsoanele
transfrontaliere;
(ii)      conexiuni interne de transporturi către
porturi și aeroporturi, acțiuni de reducere a zgomotului provocat de
transportul de marfă pe căi ferate prin modernizarea materialului rulant
existent, precum și dezvoltarea de porturi și de platforme multimodale:
cuantumul ajutorului financiar din partea Uniunii nu trebuie să depășească
20 % din costurile eligibile.
(c)
 în ceea ce privește granturile pentru sistemele și
serviciile de management al traficului:
(i)      sistemul european de management al
traficului feroviar (ERTMS): cuantumul ajutorului financiar din partea Uniunii
nu trebuie să depășească 50% din costurile eligibile;
(ii)      sisteme de management al traficului,
servicii de transport de marfă, parcări sigure pe rețeaua primară rutieră,
precum și acțiuni de sprijinire a dezvoltării autostrăzilor maritime: cuantumul
ajutorului financiar din partea Uniunii nu trebuie să depășească 20 % din
costurile eligibile.
3.           În domeniul energiei:
(a)
cuantumul ajutorului financiar din partea Uniunii
nu trebuie să depășească 50 % din costul studiilor și/sau al lucrărilor;
(b)
ratele de cofinanțare pot fi majorate până la un
maxim de 80 % pentru acțiunile care, pe baza informațiilor menționate la
articolul 15 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. XXXX/2012
(Orientări privind infrastructura energetică) oferă un grad înalt de securitate
a aprovizionării la nivel regional sau la nivelul Uniunii, consolidează
solidaritatea Uniunii sau cuprind soluții extrem de inovatoare.
4.           În domeniul
telecomunicațiilor:
(a)
acțiuni în domeniul rețelelor de bandă largă:
cuantumul ajutorului financiar din partea Uniunii nu trebuie să depășească 50%
din costurile eligibile;
(b)
acțiuni în domeniul serviciilor generice: cuantumul
ajutorului financiar din partea Uniunii nu trebuie să depășească 75 % din
costurile eligibile;
(c)
platformele serviciilor de bază trebuie să fie în
general finanțate prin achiziții. În cazuri excepționale, acestea pot fi
finanțate printr-un grant care să acopere până la 100 % costurile
eligibile, fără a se aduce atingere principiului cofinanțării;
(d)
acțiunile de sprijinire a programelor, inclusiv
cartografierea infrastructurii, înfrățirea și asistența tehnică: cuantumul
ajutorului financiar din partea Uniunii nu trebuie să depășească 75 % din
costurile eligibile.
5.           Ratele de cofinanțare
menționate mai sus pot fi majorate cu până la 10 procente pentru acțiuni care
prezintă sinergii transsectoriale, care contribuie la îndeplinirea obiectivelor
ținând de atenuarea schimbărilor climatice, care consolidează rezistența la
schimbări climatice sau care reduc emisiile de gaze cu efect de seră. Această
majorare nu trebuie să se aplice ratelor de cofinanțare menționate la articolul
11.
6.           Sumele maxime ale ajutorului
financiar care urmează să fie acordate acțiunilor selectate vor fi modulate pe
baza unei analize a raportului cost-beneficii al fiecărui proiect, a disponibilității
resurselor bugetare și a necesității de a maximiza efectul de pârghie al
fondurilor UE.
Articolul 11
Cereri specifice de fonduri transferate din Fondul de coeziune în domeniul
transporturilor
1.           În ceea ce privește suma de
10 000 000 000 transferată din Fondul de coeziune (articolul XXX
din Regulamentul XXX) pentru a fi cheltuită în statele membre eligibile pentru
finanțare din Fondul de coeziune, trebuie lansate cereri specifice pentru
proiecte de implementare a rețelei primare exclusiv în statele membre eligibile
pentru finanțare din Fondul de coeziune.
2.           Normele aplicabile sectorului
transporturilor în temeiul prezentului regulament se aplică și acestor cereri
specifice. La implementarea acestor cereri, trebuie acordată o prioritate
maximă proiectelor care respectă alocațiile naționale din cadrul Fondului de
coeziune.
3.           Prin derogare de la articolul
10, în ceea ce privește suma de 10 000 000 000 EUR transferată
din Fondul de coeziune (articolul XX din Regulamentul XXX) pentru a fi
cheltuită de statele membre eligibile pentru finanțare din partea Fondului de
coeziune, ratele maxime de finanțare sunt cele aplicabile Fondului de coeziune
menționate la articolul 22 și articolul 110 alineatul (3) din Regulamentul
(UE) nr. XXX/2012 [Regulamentul de stabilire a dispozițiilor comune privind
Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de
coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european
pentru afaceri maritime și pescuit care fac obiectul cadrului strategic comun
și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de
dezvoltare regională, Fondul social european și Fondul de coeziune și de
abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006][45] pentru următoarele acțiuni:
(a)
în ceea ce privește granturile pentru studii;
(b)
în ceea ce privește granturile pentru lucrări:
(i)      căi ferate și căi navigabile interioare;

(ii)      acțiuni de sprijinire a tronsoanelor
rutiere transfrontaliere;
(iii)     conexiuni interne de transporturi către
porturi și aeroporturi, dezvoltarea de porturi și de platforme multimodale;
(c)
în ceea ce privește granturile pentru sistemele și
serviciile de management al traficului:
(i)      Sistemul european de management al
traficului feroviar (ERTMS);
(ii)      sisteme de management al traficului
.Articolul 12
Anularea, reducerea, suspendarea și încetarea grantului
1.           Comisia anulează, cu excepția
cazurilor justificate corespunzător, ajutorul financiar acordat pentru acțiuni
care nu au demarat în termen de un an după data de începere a acțiunii prevăzute
în condițiile care guvernează acordarea ajutorului.
2.           Comisia poate suspenda,
reduce, recupera sau face să înceteze ajutorul financiar, în conformitate cu
condițiile prevăzute în Regulamentul financiar (UE) nr. XXX/2012 (noul
Regulament financiar), în special:
(a)
în caz de nereguli survenite în implementarea
acțiunii din perspectiva dispozițiilor legislației UE;
(b)
în cazul nerespectării condițiilor grantului, în
special în cazul în care a fost efectuată o schimbare majoră care afectează
natura unui proiect sau a unei acțiuni, fără aprobarea Comisiei;
(c)
în urma unei evaluări a evoluției proiectului, în
special în cazul unor întârzieri majore ale implementării acțiunii.
3.           Comisia poate solicita
rambursarea ajutorului financiar acordat dacă implementarea acțiunii care
beneficiază de ajutor financiar nu a fost finalizată în termen de doi ani de la
data finală prevăzută în condițiile care guvernează acordarea ajutorului.
4.           Înainte de a lua una din
deciziile prevăzute la alineatele 1, 2 și 3, Comisia examinează cazul respectiv
și îi informează pe beneficiarii în cauză, astfel încât aceștia să își poată
prezenta observațiile într-un termen dat.
CAPITOLUL IV
Achiziții publice
Articolul 13
Achiziții publice
1.           Procedurile de achiziții
publice efectuate de Comisia Europeană sau de unul din organismele menționate
la articolul 6 alineatul (2), în numele său sau în comun cu statele membre:
(a)
pot prevedea condiții specifice, precum locul de
desfășurare a activităților care fac obiectul achiziției, în cazul în care
acest lucru este justificat de obiectivele acțiunilor și cu condiția ca aceste
condiții să nu fie contrare principiilor achizițiilor publice;
(b)
pot autoriza atribuirea mai multor contracte în
cadrul aceleiași proceduri („aprovizionare de la mai mulți furnizori”).
2.           În cazurile în care acest
lucru se justifică și este necesar pentru implementarea acțiunilor, alineatul
(1) poate să se aplice, de asemenea, procedurilor de achiziții publice
efectuate de beneficiarii granturilor.
CAPITOLUL V
INSTRUMENTE FINANCIARE
Articolul 14
Tipuri de instrumente financiare
1.           Instrumentele financiare
stabilite în conformitate cu Titlul VIII din Regulamentul (CE) nr. XXXX/2012
(noul Regulament financiar 2012) pot fi utilizate pentru facilitarea accesului
la finanțare al entităților care implementează acțiuni ce contribuie la
proiecte de interes comun, astfel cum sunt definite în Regulamentele (UE) nr.
XXXX/2012, (UE) nr. XXX 2012 și (UE) nr. XXX/2012 și în vederea atingerii
obiectivelor acestora. Instrumentele financiare se bazează pe evaluări ex-ante
ale imperfecțiunilor pieței, ale situațiilor suboptimale de investiții și ale
nevoilor investiționale.
2.           Instrumentele financiare
instituite în temeiul Regulamentului (CE) nr. 680/2007 pot fi comasate, dacă
această operațiune este aplicabilă, cu cele create în cadrul Mecanismului
Conectarea Europei.
3.           Pot fi utilizate următoarele
instrumente financiare:
(a)     instrumente de capitaluri proprii, precum
fondurile de investiții care privilegiază furnizarea de capital de risc pentru
acțiuni care contribuie la proiecte de interes comun;
(b)     împrumuturi și/sau garanții facilitate de
instrumente de partajare a riscurilor, inclusiv un mecanism de
stimulare pentru obligațiuni pentru proiecte emise de o instituție financiară
din resurse proprii cu contribuția Uniunii la constituirea provizioanelor
și/sau la alocarea de capital;
(c)     orice alte instrumente financiare.
Articolul 15
Condiții pentru acordarea de ajutor financiar prin intermediul instrumentelor
financiare
1.           Acțiunile sprijinite cu
ajutorul instrumentelor financiare sunt selectate pe principiul „primul venit,
primul servit” și trebuie să vizeze diversificarea sectorială, în conformitate
cu articolele 3 și 4, precum și diversificarea geografică treptată la nivelul
statelor membre.
2.           Uniunea, orice stat membru
sau alți investitori pot oferi ajutor financiar în plus față de contribuțiile
primite prin utilizarea instrumentelor financiare, cu condiția aprobării de
către Comisie a oricăror modificări ale criteriilor de eligibilitate pentru
acțiuni și/sau ale strategiei de investiții a instrumentului care ar putea fi
necesare din cauza contribuțiilor suplimentare.
3.           Instrumentele financiare
vizează păstrarea valorii activelor furnizate de bugetul Uniunii. Acestea pot
genera randamente acceptabile pentru a îndeplini obiectivele celorlalți
parteneri sau investitori.
4.           Instrumentele financiare pot
fi combinate cu granturi finanțate din bugetul Uniunii, inclusiv în temeiul
prezentului regulament.
5.           Programele de lucru pot
stabili condiții suplimentare, în funcție de nevoile specifice ale sectoarelor
în cauză.
6.           În conformitate cu articolul
18 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. XXXX/2012 (noul Regulament
financiar), veniturile și rambursările generate de un instrument financiar sunt
alocate instrumentului financiar respectiv. În cazul instrumentelor financiare
deja înființate în cadrul financiar multianual pentru perioada 2007‑2013,
veniturile și rambursările generate de operațiuni începute în perioada
anterioară se alocă instrumentului financiar în perioada 2014‑2020.
Articolul 16
Acțiuni în țări terțe
Acțiunile din țări terțe pot fi sprijinite
prin intermediul instrumentelor financiare dacă acest lucru este necesar pentru
implementarea unui proiect de interes comun.
CAPITOLUL VI
PROGRAMARE, IMPLEMENTARE ȘI CONTROL
Articolul 17
Programe de lucru multianuale și/sau anuale
1.           Comisia adoptă programe de
lucru multianuale și anuale pentru fiecare sector. Comisia poate, de asemenea,
să adopte programe de lucru multianuale și anuale care au ca obiect mai mult de
un sector. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu
procedura de examinare menționată la articolul 24 alineatul (2).
2.           Programul de lucru multianual
se revizuiește cel puțin la mijlocul perioadei. Dacă este nevoie, Comisia
revizuiește programul multianual de lucru prin intermediul unui act de punere
în aplicare. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate
cu procedura de examinare menționată la articolul 24 alineatul (2).
3.           Se adoptă un program multianual
de lucru în domeniul transporturilor pentru proiectele de interes comun
enumerate în partea I a anexei la prezentul regulament.
Valoarea pachetului financiar trebuie să se
situeze între 80 % și 85 % din resursele bugetare menționate la articolul 5
alineatul (1) litera (a).
4.           Programele multianuale de
lucru în domeniul energiei și telecomunicațiilor oferă orientări strategice în
domeniul proiectelor de interes comun și pot include proiecte specifice de
interes comun.
5.           Programele anuale sectoriale
din domeniul transporturilor, energiei și telecomunicațiilor se adoptă pentru
proiecte de interes comun care nu sunt incluse în programul multianual.
6.           Comisia, acționând în
conformitate cu procedura menționată la alineatul (1), stabilește criteriile de
selecție și atribuire la stabilirea programelor de lucru multianuale și
sectoriale anuale comune, în conformitate cu obiectivele și cu prioritățile
prevăzute:
(a)     în cazul transporturilor, prin
Regulamentul (UE) nr. XXXX/2012 (Orientările TEN-T);
(b)     în cazul energiei, prin Regulamentul (UE)
nr. XXXX/2012 (Orientările privind infrastructura energetică transeuropeană);
(c)     în cazul telecomunicațiilor, prin
Regulamentul (UE) nr. XXXX/2012 (Orientările INFSO);
7.           Programele de lucru sunt
coordonate în vederea exploatării sinergiilor dintre sectorul transporturilor,
al energiei și al telecomunicațiilor, în special în domenii precum rețelele
energetice inteligente, mobilitatea electrică, sistemele de transport
inteligente și sustenabile sau drepturile comune de trecere. Se pot adopta
cereri multisectoriale de propuneri.
Articolul 18
Tranșe anuale
Angajamentele bugetare pot fi împărțite în
tranșe anuale. În astfel de cazuri, în fiecare an, Comisia angajează tranșele
anuale ținând cont de evoluția acțiunilor care beneficiază de ajutor financiar,
de necesitățile estimate, precum și de bugetul disponibil.
Calendarul orientativ al angajamentelor
privind tranșele anuale individuale este comunicat beneficiarilor granturilor
și, dacă este aplicabil instrumentelor financiare, instituțiilor financiare în
cauză.
Articolul 19
Reportarea creditelor anuale
Creditele care nu au fost utilizate până la
sfârșitul exercițiului financiar pentru care au fost înregistrate se reportează
automat cu o perioadă de un an.
[Articolul 20
Acte delegate
Comisiei i se conferă competența de a adopta
acte delegate în conformitate cu articolul 25 privind adăugarea sau modificarea
listelor prevăzute în anexă.]
Articolul 21
Responsabilitatea beneficiarilor și a statelor membre
Beneficiarii și statele membre depun toate
eforturile pentru a implementa, în cadrul sferei lor de responsabilitate și
fără a aduce atingere obligațiilor care le revin beneficiarilor conform
condițiilor de acordare a granturilor, proiectele de interes comun care
beneficiază de ajutor financiar din partea Uniunii, acordat în temeiul
prezentului regulament.
Statele membre realizează, în special pentru
proiectele din domeniul transporturilor și al energiei, monitorizarea tehnică
și controlul financiar al acțiunilor, în strânsă legătură cu Comisia și
certifică existența și conformitatea cheltuielilor contractate în raport cu
proiectele sau cu părți ale proiectelor. Statele membre pot solicita
participarea Comisiei la verificările la fața locului.
În special în domeniul telecomunicațiilor,
autoritățile naționale de reglementare trebuie să facă toate eforturile pentru
a asigura securitatea juridică și condițiile investiționale necesare care să
faciliteze implementarea proiectelor ce primesc ajutor financiar din partea
Uniunii în temeiul prezentului regulament.
Statele membre informează în permanență
Comisia, dacă este cazul prin intermediul sistemului interactiv de informații
geografice și tehnice, care în cazul rețelelor transeuropene de transport este
reprezentat de TENtec, în privința progreselor realizate în materie de
implementare a proiectelor de interes comun și a investițiilor efectuate în
acest scop, inclusiv în privința cuantumurilor sprijinului destinat
îndeplinirii obiectivelor aferente schimbărilor climatice.
Articolul 22
Conformitatea cu politicile și cu dreptul Uniunii
Numai acțiunile care sunt conforme cu dreptul
Uniunii și în acord cu politicile relevante ale Uniunii sunt finanțate în
temeiul prezentului regulament.
Articolul 23
Protecția intereselor financiare ale Uniunii
1.           Comisia ia măsurile adecvate
pentru a se asigura că, atunci când acțiunile finanțate în temeiul prezentului
regulament sunt puse în aplicare, interesele financiare ale Uniunii sunt
protejate prin aplicarea de măsuri preventive împotriva fraudei, corupției și
oricăror altor activități ilegale, prin verificări eficace, prin recuperarea
sumelor plătite în mod necuvenit și, dacă este cazul, prin aplicarea de
sancțiuni eficace, proporționale și cu efect de descurajare.
2.           Comisia și Curtea de Conturi
au competențe de auditare, pe baza documentelor și la fața locului, a tuturor
beneficiarilor de granturi, a organismelor de implementare, a contractanților
și a subcontractanților care au primit fonduri din partea Uniunii.
3.           Oficiul European de Luptă
Antifraudă (OLAF) este autorizat să efectueze controale și inspecții la fața
locului ale agenților economici implicați direct sau indirect în astfel de
finanțări, în conformitate cu procedurile stabilite în Regulamentul (Euratom,
CE) nr. 2185/96 al Consiliului din 11 noiembrie 1996 privind controalele și
inspecțiile la fața locului efectuate de Comisie în scopul protejării
intereselor financiare ale Comunităților Europene împotriva fraudei și a altor
abateri[46],
pentru a stabili dacă au avut loc fraude, acte de corupție sau alte activități
ilegale care afectează interesele financiare ale Uniunii cu privire la un acord
de grant sau la o decizie sau un contract care privește finanțarea din partea
Uniunii.
4.           Fără a se aduce atingere
alineatelor anterioare, acordurile de cooperare cu țări terțe și organizații
internaționale, precum și acordurile de grant, deciziile și contractele care
rezultă din implementarea prezentului regulament trebuie să autorizeze în mod
expres Comisia, Curtea de Conturi și OLAF să efectueze astfel de audituri,
controale și inspecții la fața locului.
TITLUL II
DISPOZIȚII GENERALE ȘI FINALE
Articolul 24
Comitete
1.           Comisia este asistată de un
comitet de coordonare a mecanismului. Acesta este un comitet în sensul
Regulamentului (UE) nr. 182/2011.
2.           În cazul în care se face
trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr.
182/2011.
3.           Comitetul asigură o examinare
la nivel orizontal a programelor de lucru menționate la articolul 18, în
vederea asigurării consecvenței, precum și a identificării și exploatării de
sinergii între sectoare.
Articolul 25
Exercitarea delegării de competențe
1.           Se delegă Comisiei competența
de a adopta acte delegate, cu respectarea condițiilor stabilite în prezentul
articol.
2.           Delegarea competenței de a
adopta acte delegate prevăzută la articolul 20 este conferită Comisiei pentru o
perioadă nedeterminată, începând de la data intrării în vigoare a prezentului
regulament.
3.           Delegarea competenței
menționată la articolul 20 poate fi revocată în orice moment de Parlamentul
European și de Consiliu. Decizia de revocare pune capăt delegării competenței
specificate în respectiva decizie. Aceasta produce efecte începând cu ziua
următoare publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
sau la o dată ulterioară, specificată în decizie. Ea nu aduce atingere
validității actelor delegate deja în vigoare.
4.           De îndată ce adoptă un act
delegat, Comisia notifică simultan acest act Parlamentului European și
Consiliului.
5.           Un act delegat adoptat în
temeiul articolului 20 intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul
European și nici Consiliul nu au formulat obiecții în termen de două luni de la
notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu, sau în cazul în
care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și
Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecțiuni. Perioada menționată
se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a
Consiliului.
Articolul 26
Evaluare
1.           Nu mai târziu de mijlocul
anului 2018, Comisia trebuie să întocmească un raport de evaluare privind
îndeplinirea obiectivelor tuturor măsurilor (la nivel de rezultate și impact),
eficiența utilizării resurselor și valoarea sa europeană, în vederea luării
unei decizii privind reînnoirea, modificarea sau suspendarea măsurilor.
Evaluarea trebuie să privească și amploarea simplificării, coerența internă și
externă a acesteia, continuarea relevanței tuturor obiectivelor, precum și
contribuția măsurilor la prioritățile Uniunii în materie de creștere
inteligentă, sustenabilă și favorabilă incluziunii. Aceasta trebuie să țină
cont de rezultatele evaluării privind impactul pe termen lung al măsurilor
anterioare.
2.           Comisia realizează o evaluare
ex-post, în strânsă cooperare cu statele membre și cu beneficiarii. Evaluarea
ex-post examinează eficacitatea și eficiența mecanismului Conectarea Europei,
impactul acestuia asupra coeziunii economice, sociale și teritoriale, contribuția
acestuia la prioritățile Uniunii în materie de creștere inteligentă,
sustenabilă și favorabilă incluziunii, precum și amploarea și rezultatele
sprijinului utilizat pentru atingerea obiectivelor aferente schimbărilor
climatice. Evaluarea ex-post contribuie la o decizie privind eventuala
reînnoire, modificare sau suspendare a unei măsuri ulterioare.
3.           Evaluările țin cont de
evoluția în funcție de indicatorii de performanță menționați la articolele 3 și
4.
4.           Comisia transmite concluziile
acestor evaluări Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și
Social European și Comitetului Regiunilor.
5.           Comisia și statele membre,
asistate de ceilalți posibili beneficiari, pot întreprinde o evaluare a
metodelor de realizare a proiectelor, precum și a impactului punerii acestora
în aplicare, pentru a aprecia dacă obiectivele, inclusiv cele privind protecția
mediului, au fost atinse.
6.           Comisia poate solicita unui
stat membru beneficiar implicat într-un proiect de interes comun să furnizeze o
evaluare specifică a acțiunilor și a proiectelor conexe finanțate în
conformitate cu prezentul regulament sau, acolo unde este cazul, să pună la
dispoziție informațiile și asistența necesare pentru realizarea unei evaluări a
acestor proiecte.
Articolul 27
Informare, comunicare și publicitate
1.           Beneficiarii și, acolo unde
este cazul, statele membre respective se asigură că ajutorul acordat în temeiul
prezentului regulament beneficiază de o publicitate corespunzătoare, în scopul
informării publicului cu privire la rolul Uniunii în punerea în aplicare a
proiectelor.
2.           Comisia implementează
acțiunile de informare și comunicare privind proiectele și rezultatele
mecanismului Conectarea Europei. În plus, bugetul alocat comunicării în temeiul
prezentului regulament acoperă și comunicarea instituțională privind
prioritățile politice ale Uniunii[47].
Articolul 28
Dispoziții tranzitorii
Prezentul regulament nu afectează continuarea
sau modificarea, inclusiv anularea totală sau parțială, a proiectelor în cauză,
până la închiderea acestora, sau a ajutorului financiar acordat de Comisie în
temeiul Regulamentelor (CE) nr. 2236/95 și (CE) nr. 680/2007 sau al
oricărui alt text legislativ aplicabil respectivei asistenței la 31 decembrie
2013 care va continua să se aplice acțiunilor în cauză până la finalizarea lor.

Articolul 29
Abrogare
Fără a aduce atingere dispozițiilor
articolului 28 din prezentul regulament, Regulamentul (CE) nr. 680/2007 se
abrogă cu efect de la 1 ianuarie 2014.
Articolul 30
Intrare în vigoare
Prezentul regulament intră în vigoare în a
douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament se aplică de la 1
ianuarie 2014.
Prezentul regulament este obligatoriu
în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, […].
Pentru Parlamentul European                      Pentru
Consiliu,
Președintele                                                  Președintele
ANEXĂ
PARTEA
I: LISTA PROIECTELOR IDENTIFICATE ÎN PREALABIL PRIVIND REȚEAUA PRIMARĂ DIN
DOMENIUL TRANSPORTURILOR
 a) Priorități orizontale
 Management și servicii inovatoare || Cerul unic european – SESAR
 Management și servicii inovatoare || Sisteme de management al traficului feroviar, rutier și pe căile navigabile interioare STI, ERTMS și RIS)
 Management și servicii inovatoare || Porturi și aeroporturi ale rețelei primare
 Coridoare ale rețelei primare
1.
Coridorul baltic – adriatic
Helsinki – Tallinn – Riga –
Kaunas – Varșovia – Katowice
Gdynia – Katowice
Katowice – Ostrava – Brno – Viena
Katowice – Žilina – Bratislava – Viena
Viena – Graz – Klagenfurt – Villach – Udine – Veneția – Bologna – Ravenna

 Tronsoane identificate în prealabil || Mod || Descriere/date
 Helsinki – Tallinn || Porturi, AM (autostrăzi maritime) || interconexiuni portuare, dezvoltarea (în continuare) a platformelor multimodale și a interconexiunilor între acestea, AM (inclusiv capacități de spargere a gheții)
 Tallinn – Riga – Kaunas – Varșovia || Feroviar || studii (detaliate) pentru o nouă linie cu ecartament UIC integral interoperabilă; lucrările pentru noua linie programate să înceapă înainte de 2020; interconexiuni feroviar – aeroporturi/porturi
 Gdynia – Katowice || Feroviar || modernizare
 Gdynia, Gdansk || Porturi || interconexiuni portuare, dezvoltarea (în continuare) a platformelor multimodale
 Varșovia – Katowice || Feroviar || modernizare
 Katowice – Ostrava – Brno – Viena & Katowice – Žilina – Bratislava – Viena || Feroviar || modernizare, în special a tronsoanelor transfrontaliere PL-CZ, PL-SK și SK-AT; dezvoltarea (în continuare) a platformelor multimodale
 Viena – Graz – Klagenfurt – Udine – Veneția – Ravenna || Feroviar || modernizare și lucrări în curs de desfășurare; dezvoltarea (în continuare) a platformelor multimodale
 Triest, Veneția, Ravenna || Porturi || interconexiuni portuare, dezvoltarea (în continuare) a platformelor multimodale
2.
Varșovia – Berlin – Amsterdam/Rotterdam – Felixstowe – Midlands
Frontiera BY – Varșovia –
Poznań – Frankfurt/Oder – Berlin – Hanovra – Osnabrück – Enschede – Utrecht –
Amsterdam/Rotterdam – Felixstowe – Birmingham/Manchester – Liverpool

 Tronsoane identificate în prealabil || Mod || Descriere/date
 Frontiera BY – Varșovia – Poznań – frontiera DE || Feroviar || modernizarea liniilor existente, studii pentru sistemul feroviar de mare viteză
 Frontiera PL – Berlin – Hanovra – Amsterdam/Rotterdam || Feroviar || modernizarea câtorva tronsoane (Amsterdam – Utrecht – Arnhem; Hanovra – Berlin)
 Canalele din Germania de vest, Mittellandkanal, Hanovra – Magdeburg – Berlin || Căi navigabile interioare || modernizare
 Ecluzele din Amsterdam || Căi navigabile interioare || studii în curs de desfășurare
 Felixstowe – Midlands || Feroviar, port, platforme multimodale || interconexiuni între porturi și platformele multimodale
3.
Coridorul mediteranean
Algeciras – Madrid –
Tarragona
Sevilla – Valencia – Tarragona
Tarragona – Barcelona – Perpignan – Lyon – Torino – Milano – Veneția – Ljubljana
– Budapesta – frontiera UA

 Tronsoane identificate în prealabil || Mod || Descriere/date
 Algeciras – Madrid || Feroviar || studii în curs de desfășurare, lucrările urmează să fie lansate înainte de 2015 și să fie terminate în 2020
 Sevilla - Antequera - Granada - Almería - Cartagena - Murcia - Alicante - Valencia || Feroviar || studii și lucrări
 Valencia – Tarragona – Barcelona || Feroviar || lucrări de construcție în perioada 2014-2020
 Barcelona || Portuar || interconectarea căilor ferate cu portul și aeroportul
 Barcelona – Perpignan || Feroviar || tronson transfrontalier, lucrări în curs de desfășurare, o nouă linie finalizată până în 2015, modernizarea liniei existente
 Perpignan – Montpellier || Feroviar || ruta ocolitoare Nîmes – Montpellier urmează să fie operațională în 2017, iar Montpellier – Perpignan în 2020
 Lyon – Torino || Feroviar || tronson transfrontalier, lucrările la tunelul de bază urmează să fie lansate înainte de 2020; studii pentru căi de acces
 Milano – Brescia || Feroviar || parțial modernizare, parțial nouă linie de mare viteză
 Brescia – Veneția – Triest || Feroviar || lucrările urmează să înceapă înainte de 2014, pe mai multe tronsoane
 Milano – Mantua – Veneția – Triest || Căi navigabile interioare || studii, modernizare, lucrări
 Triest – Divača || Feroviar || studii și modernizare parțială în curs de desfășurare; tronson transfrontalier de realizat până după 2020
 Koper – Divača – Ljubljana – Maribor || Feroviar || studii și modernizare/ linie parțial nouă
 Nodul Ljubljana || Feroviar || nodul feroviar Ljubljana, inclusiv platformă multimodală; interconexiune feroviar-aeroport
 Maribor – Zalalövö || Feroviar || tronson transfrontalier: studii, lucrările urmează să înceapă înainte de 2020
 Boba- Szekesferhervar || Feroviar || modernizare
 Budapesta – Miskolc – frontiera UA || Feroviar || modernizare
4.
Hamburg – Rostock – Burgas/frontiera TR – Pireu – Lefkosia
Hamburg/Rostock – Berlin –
Praga – Brno – Bratislava – Budapesta – Arad – Timișoara – Sofia
 Sofia – Burgas/granița turcă
Sofia – Salonic – Pireu – Lefkosia
 Tronsoane identificate în prealabil || Mod || Descriere/date
 Dresda – Praga || Feroviar || studii pentru căi ferate de mare viteză
 Praga || Feroviar || modernizare, rute ocolitoare pentru marfă; conexiune feroviar-aeroport
 Hamburg – Dresden – Praga – Pardubice || Căi navigabile interioare || modernizarea Elbei
 Ecluzele din Děčín || Căi navigabile interioare || studii
 Breclav – Bratislava || Feroviar || transfrontalier, modernizare
 Bratislava – Hegyeshalom || Feroviar || transfrontalier, modernizare
 Budapesta – Arad – Timișoara – Calafat || Feroviar || modernizarea aproape finalizată în HU și în curs de desfășurare în RO
 Vidin – Sofia – Burgas/granița TR Sofia – Salonic – Atena/Pireu || Feroviar || studii și lucrări Vidin – Sofia – Salonic; modernizare Sofia – Burgas/granița TR
 Atena/Pireu – Limassol || AM || capacitate portuară și conexiuni cu hinterlandul
 Limassol – Lefkosia || Porturi, platforme multimodale || modernizarea interconexiunii modale
5.
Helsinki – Valletta
Helsinki – Turku – Stockholm
– Malmö – Copenhaga – Fehmarn – Hamburg – Hanovra
Bremen – Hanovra – Nürnberg – München – Brenner – Verona – Bologna – Roma –
Napoli – Bari
Napoli – Palermo – Valletta

 Tronsoane identificate în prealabil || Mod || Descriere/date
 Kotka/Hamina – Helsinki || Portuar, feroviar || conexiuni port-hinterland, modernizarea căii ferate
 Helsinki || Feroviar || conexiune feroviar-aeroport
 Frontiera RU – Helsinki || Feroviar || lucrări în curs de desfășurare
 Turku – Stockholm || Porturi, AM (autostrăzi maritime) || conexiuni port-hinterland, capacități de spargere a gheții
 Stockholm – Malmö (triunghiul nordic) || Feroviar || lucrări în curs de desfășurare pe tronsoane specifice
 Fehmarn || Feroviar || studii în curs de desfășurare, lucrări de construcție la legătura fixă de la Fehmarn (centura Fehmarn), între 2014 și 2020
 Copenhaga – Hamburg via Fehmarn: căi de acces || Feroviar || Căile de acces din DK urmează să fie finalizate până în 2020, căile de acces din Germania urmează să fie finalizate în 2 etape (2020-2027)
 Hamburg/Bremen – Hanovra || Feroviar || lucrările urmează să fie începute înainte de 2020
 München – Wörgl || Feroviar || accesul la tunelul Brenner Base și la tronsonul transfrontalier: studii
 Tunelul Brenner Base || Feroviar || studii și lucrări
 Fortezza – Verona || Feroviar || studii și lucrări
 Napoli – Bari || Feroviar || studii și lucrări
 Napoli – Reggio Calabria || Feroviar || modernizare
 Messina – Palermo || Feroviar || modernizare (tronsoanele rămase)
 Palermo – Valletta || Porturi, AM (autostrăzi maritime) || conexiuni port-hinterland
 Valletta – Marsaxlokk || Portuar, aeroportuar || urmează să fie implementate sisteme de management al traficului; modernizarea interconexiunii modale
6.
Genova – Rotterdam
Genova – Milano/Novara –
Simplon/Lötschberg/Gotthard – Basel – Mannheim – Köln
Köln– Düsseldorf – Rotterdam/Amsterdam
Köln – Liège – Bruxelles – Zeebrugge

 Tronsoane identificate în prealabil || Mod || Descriere/date
 Genova – Milano/Novara – frontiera CH || Feroviar || studii; lucrări programate să înceapă înainte de 2020
 Basel – Rotterdam/Amsterdam/Anvers || Căi navigabile interioare || modernizare
 Karlsruhe – Basel || Feroviar || lucrările urmează să fie finalizate până la sfârșitul anului 2020
 Frankfurt – Mannheim || Feroviar || studii în curs de desfășurare
 Zevenaar – Emmerich – Oberhausen || Feroviar || lucrările urmează să fie finalizate până în 2017
 Zeebrugge || Portuar || ecluze: studii în curs de desfășurare
7.
Lisabona – Strasbourg
Sines/Lisabona – Madrid –
Valladolid
Lisabona – Aveiro – Oporto
Aveiro – Valladolid – Vitoria – Bordeaux – Paris – Mannheim/Strasbourg

 Tronsoane identificate în prealabil || Mod || Descriere/date
 Calea ferată de mare viteză Sines/Lisabona – Madrid || Feroviar, porturi || studii și lucrări în curs de desfășurare, modernizarea interconexiunii porturilor Sines/Lisabona
 Calea ferată de mare viteză Porto – Lisabona || Feroviar || studii în curs de desfășurare
 Conexiunea feroviară Aveiro – ES || Feroviar || transfrontalier: lucrări în curs de desfășurare
 Conexiuni feroviare Bergara – San Sebastián – Bayonne || Feroviar || finalizarea este preconizată pentru ES în 2016, pentru FR în 2020
 Bayonne – Bordeaux || Feroviar || consultare publică în curs de desfășurare
 Tours – Bordeaux || Feroviar || lucrări în curs de desfășurare
 Paris || Feroviar || rută ocolitoare sudică de mare viteză
 Baudrecourt – Mannheim || Feroviar || modernizare
 Baudrecourt – Strasbourg || Feroviar || lucrări în curs de desfășurare, urmează să fie finalizate până în 2016
8. Dublin – Londra – Paris –Bruxelles
Belfast – Dublin – Holyhead –
Birmingham
Glasgow/Edinburgh –
Birmingham
Birmingham – Londra –
Lille – Bruxelles
Dublin/Cork/Southampton – Le Havre – Paris
Londra – Dover – Calais – Paris
 Tronsoane identificate în prealabil || Mod || Descriere/date
 Dublin – Belfast || Feroviar || modernizare; Dublin Interconectors (DART)
 Glasgow – Edinburgh || Feroviar || modernizare
 Tronson de mare viteză 2 || Feroviar || studii
 Swansea – Cardiff – Bristol – Londra || Feroviar || modernizare
 Dublin, Cork, Southampton, Le Havre || Porturi || conexiuni cu hinterlandul
 Le Havre – Paris || Căi navigabile interioare || modernizare
 Le Havre – Paris || Feroviar || studii
 Calais – Paris || Feroviar || studii preliminare
9.
Amsterdam – Basel/Lyon – Marsilia
Amsterdam – Rotterdam –
Anvers –Bruxelles – Luxemburg
Luxemburg – Dijon – Lyon
Luxemburg – Strasbourg – Basel

 Tronsoane identificate în prealabil || Mod || Descriere/date
 Maas || Căi navigabile interioare || modernizare
 Albertkanaal || Căi navigabile interioare || modernizare
 Terneuzen || Maritim || ecluze: studii în curs de desfășurare
 Terneuzen – Gent || Căi navigabile interioare || studii, modernizare
 Anvers || Maritim, port || ecluze: studii în curs de desfășurare, port: conexiuni cu hinterlandul
 Canalul Seine – Escaut || Căi navigabile interioare || proiectarea realizată, dialogul concurențial lansat, finalizarea generală – până în 2018
 Modernizarea căilor navigabile în Valonia || Căi navigabile interioare || studii, modernizare
 Bruxelles – Luxemburg – Strasbourg || Feroviar || lucrări în curs de desfășurare
 Strasbourg – Mulhouse – Basel || Feroviar || modernizare
 Conexiunile feroviare Luxemburg – Dijon Lyon (TGV Rin – Ron) || Feroviar || studii și lucrări
 Lyon || Feroviar || ruta ocolitoare de est: studii și lucrări
 Canalul Saône – Moselle/Rin || Căi navigabile interioare || studii preliminare în curs de desfășurare
 Ron || Căi navigabile interioare || modernizare
10.
Coridorul Strasbourg –Dunăre
Strasbourg – Stuttgart –
München – Wels/Linz
Strasbourg – Mannheim – Frankfurt – Würzburg – Nürnberg – Regensburg – Passau –
Wels/Linz
Wels/Linz – Viena – Budapesta – Arad – Brașov – București – Constanța – Sulina

 Tronsoane identificate în prealabil || Mod || Descriere/date
 Conexiune feroviară Strasbourg – Kehl Appenweier || Feroviar || lucrări la interconexiune Appenweier
 Karlsruhe – Stuttgart – München || Feroviar || studii și lucrări în curs de desfășurare
 München – Mühldorf – Freilassing – Salzburg || Feroviar || studii și lucrări în curs de desfășurare
 Salzburg – Wels || Feroviar || studii
 Nürnberg – Regensburg – Passau – Wels || Feroviar || studii; lucrări parțial în curs de desfășurare
 Conexiune feroviară Wels – Viena || Feroviar || finalizarea este preconizată în 2017
 Viena – Budapest || Feroviar || studii pentru rețeaua de mare viteză din Ungaria
 Arad – Brașov—București – Constanța || Feroviar || modernizarea unor tronsoane specifice; studii pentru rețeaua de mare viteză
 Main – Canalul Main-Donau – Dunăre || Căi navigabile interioare || studii și lucrări la o serie de tronsoane și blocaje; porturi pe apele navigabile interioare: conexiuni cu hinterlandul
 Constanța || Portuar || conexiuni cu hinterlandul
b)
Alte secțiuni ale rețelei primare
 Sofia – frontiera FYROM || Transfrontalier || Feroviar || studii în curs de desfășurare
 Sofia – frontiera cu Serbia || Transfrontalier || Feroviar || studii în curs de desfășurare
 Timișoara – frontiera cu Serbia || Transfrontalier || Feroviar || studii în curs de desfășurare
 München – Praga || Transfrontalier || Feroviar || studii
 Nürnberg – Praga || Transfrontalier || Feroviar || studii
 Wrocław – Dresda || Transfrontalier || Feroviar || modernizare
 München – Praga || Transfrontalier || Feroviar || studii
 Graz – Maribor – Pragersko || Transfrontalier || Feroviar || studii
 Coridorul Botnic: Lulea – Oulu || Transfrontalier || Feroviar || studii și lucrări
 Nord-vestul Spaniei și al Portugaliei || Blocaj || Feroviar || lucrări în curs de desfășurare
 Frankfurt – Fulda – Erfurt – Berlin || Blocaj || Feroviar || studii
 Halle – Leipzig – Nürnberg || Blocaj || Feroviar || lucrări în curs de desfășurare, urmează să fie finalizate până în 2017
 Calea ferată Egnathia || Blocaj || Feroviar || studii în curs de desfășurare
 Căile navigabile interioare Dunkerque – Lille || Blocaj || Căi navigabile interioare || studii în curs de desfășurare
 Calea ferată paralelă de mare viteză Paris- Lyon || Blocaj || Feroviar || studii preliminare în curs de desfășurare
 Sundsvall – Umea – Lulea || Blocaj || Feroviar || studii și lucrări
 Malmö – Göteborg || Altă rețea primară || Feroviar || lucrări
 Botnic – Kiruna – frontiera NO || Altă rețea primară || Feroviar || studii și lucrări
 Conexiune feroviară Shannon – Cork – Dublin || Altă rețea primară || Feroviar || studii în curs de desfășurare
 Conexiune feroviară către Wilhelmshaven și Bremerhaven || Altă rețea primară || Feroviar || studii în curs de desfășurare
 Zilina – frontiera UA || Altă rețea primară || Feroviar || modernizare
 Ventspils – Riga – frontiera RU || Altă rețea primară || Feroviar || modernizare
 Klaipeda – Kaunas – Vilnius – frontiera BY || Altă rețea primară || Feroviar || modernizare, interconexiune cu aeroportul
 Katowice – Wroclaw – frontiera DE || Altă rețea primară || Feroviar || modernizare
 Marsilia – Toulon – Nice – frontiera IT || Altă rețea primară || Feroviar || studii pentru rețeaua de mare viteză
 Bordeaux – Toulouse || Altă rețea primară || Feroviar || studii pentru rețeaua de mare viteză
 Tampere – Oulu || Altă rețea primară || Feroviar || modernizarea tronsoanelor
 Pamplona – Zaragoza – Sagunto || Altă rețea primară || Feroviar || studii și lucrări
PARTEA
II: LISTA CORIDOARELOR ȘI DOMENIILOR PRIORITARE DE INFRASTRUCTURĂ DIN DOMENIUL
ENERGIEI
 a) Coridoare prioritare
   || Obiectiv || State membre vizate
 1. Rețeaua offshore din mările nordice (NSOG) || Dezvoltarea unei rețele integrate offshore de electricitate în Marea Nordului, Marea Irlandei, Canalul Mânecii, Marea Baltică și în apele învecinate pentru transportul electricității de la sursele de energie situate offshore către centrele de consum și stocare și pentru a face să crească schimburile transfrontaliere de electricitate || Belgia, Danemarca, Franța, Germania, Irlanda, Luxemburg, Țările de Jos, Suedia și Regatul Unit
 2. Interconexiuni electrice nord-sud în Europa de Sud-Vest („NSI West Electricity”) || Dezvoltarea de interconexiuni între statele membre din regiune și cu țările terțe mediteraneene, în special în vederea integrării electricității provenite din surse regenerabile de energie || Belgia, Franța, Germania, Irlanda, Italia, Luxemburg, Țările de Jos, Malta, Portugalia, Spania și Regatul Unit
 3. Interconexiuni nord-sud de gaze naturale în Europa de Vest („NSI West Gas”) || Majorarea capacităților de interconectare pentru fluxurile de transport al gazului nord-sud în Europa de Vest, în vederea diversificării în continuare a rutelor de aprovizionare și a creșterii capacității de a livra gaz pe termen scurt || Belgia, Irlanda, , Luxemburg Franța, Germania, Italia, Malta, Țările de Jos, Portugalia, Spania și Regatul Unit
 4. Conexiuni nord-sud de electricitate în Europa Centrală, de Est și de Sud-Est („NSI East Electricity”) || Consolidarea interconexiunilor și a liniilor interne pe direcțiile nord-sud și est-vest, pentru finalizarea pieței interne și pentru integrarea generării din surse regenerabile de energie || Austria, Bulgaria, Republica Cehă, Cipru, Germania, Grecia, Ungaria, Italia, Polonia, România, Slovacia, Slovenia.
 5. Conexiuni nord-sud de gaze naturale în Europa Centrală, de Est și de Sud-Est („NSI East Gas”) || Consolidarea conexiunilor regionale de gaze naturale între regiunea Mării Baltice, Marea Adriatică și Marea Neagră, în special pentru creșterea diversificării și pentru ameliorarea securității aprovizionării cu gaze || Austria, Bulgaria, Republica Cehă, Cipru, Germania, Grecia, Ungaria, Italia, Polonia, România, Slovacia, Slovenia.
 6. Planului de interconectare a piețelor de electricitate din zona baltică („BEMIP Electricity”): || Dezvoltarea interconexiunilor între statele membre din regiunea baltică și consolidarea corespunzătoare a infrastructurilor rețelei interne, pentru a se pune capăt izolării statelor baltice și pentru a se stimula integrarea pieței din regiune || Danemarca, Estonia, Finlanda, Germania, Letonia, Lituania, Polonia, Suedia.
 7. Planului de interconectare a piețelor de gaze naturale din zona baltică („BEMIP Gas”): || Încetarea izolării celor trei state baltice și a Finlandei prin întreruperea dependenței de un singur furnizor și prin creșterea diversificării surselor de aprovizionare în regiunea Mării Baltice || Danemarca, Estonia, Finlanda, Germania, Letonia, Lituania, Polonia și Suedia.
 8. Coridorul sudic al gazelor („SGC”): || Transportul gazelor din bazinul Mării Caspice, Asia Centrală, Orientul Mijlociu și bazinul mediteranean estic către Uniune, pentru consolidarea diversificării surselor de aprovizionare cu gaze || Austria, Bulgaria, Republica Cehă, Cipru, Franța, Germania, Grecia, Ungaria, Italia, Polonia, România, Slovacia, Slovenia
 b) Domenii prioritare
   || Obiectiv || State membre vizate
 Implementarea rețelelor inteligente: || Accelerarea adoptării tehnologiilor rețelelor inteligente la nivelul Uniunii, în vederea integrării eficiente a comportamentului și a acțiunilor tuturor utilizatorilor conectați la rețeaua de electricitate || toate
 Autostrăzi ale electricității || Dezvoltarea primelor autostrăzi ale electricității până în 2020, în vederea construirii unui sistem de autostrăzi ale electricității la nivelul Uniunii || toate
 Rețea transfrontalieră a dioxidului de carbon || Pregătirea construirii infrastructurii de transport al dioxidului de carbon între statele membre, în vederea implementării captării și stocării dioxidului de carbon || toate
PARTEA III: LISTA PRIORITĂȚILOR ȘI A
DOMENIILOR DE INTERVENȚIE PREDEFINITE
DIN
DOMENIUL TELECOMUNICAȚIILOR
a)
Priorități orizontale
 Gestionare, cartografiere și servicii inovatoare || Asistență tehnică și măsuri de replicare a proiectelor, în cazurile în care acestea sunt necesare pentru implementare și guvernanță, inclusiv planificarea și studiile de fezabilitate aferente proiectelor și investițiilor. Cartografierea infrastructurilor paneuropene de bandă largă pentru a dezvolta o topografiere și o documentare fizică detaliată aflată în curs de desfășurare a siturilor relevante, o analiză a drepturilor de trecere, evaluări ale potențialului de modernizare a instalațiilor existente etc. Analiza impactului asupra mediului, ținând cont de nevoile impuse de adaptarea la schimbările de mediu și de atenuarea acestora, precum și de rezistența la dezastre.
 Acțiuni de sprijin și alte măsuri tehnice de sprijin || Acțiunile necesare pentru pregătirea implementării proiectelor sau a acțiunilor de interes comun care contribuie la îndeplinirea scopului respectiv, inclusiv studii pregătitoare, de fezabilitate, de evaluare și de validare, precum și orice alte măsuri de sprijin tehnic, inclusiv acțiuni prealabile pentru definirea și dezvoltarea integrală a unei acțiuni.
b)
Rețele de bandă largă
Intervențiile din domeniul rețelelor de bandă largă
trebuie să contribuie la o creștere inteligentă și favorabilă incluziunii, prin
crearea unui portofoliu echilibrat și diversificat la nivel geografic de
proiecte de bandă largă, inclusiv proiecte de 30 Mbps și 100 Mbps, plus
proiecte urban-suburbane și rurale, în vederea atingerii unui nivel
satisfăcător de conectivitate în toate statele membre.
 Caracteristicile intervenției || Descriere
 Intervenția în domeniul rețelelor de bandă largă include: || Investiții în rețelele de bandă largă capabile să îndeplinească obiectivul agendei digitale 2020 de acoperire universală la 30 Mbps; sau
 Investiții în rețelele de bandă largă capabile să îndeplinească obiectivul agendei digitale 2020 de conectare a cel puțin 50 % din gospodării cu viteze mai mari de 100 Mbps;
 Intervenția în domeniul rețelelor de bandă largă va consta în special în unul sau mai multe din următoarele elemente:   || Implementarea unei infrastructuri fizice pasive sau implementarea unei infrastructuri fizice combinate activ-pasiv și a unor elemente auxiliare de infrastructură, împreună cu serviciile necesare exploatării acestei infrastructuri;
 Instalații și servicii asociate, precum cablarea clădirilor, antene, turnuri și alte structuri de sprijin, conducte, țevi, stâlpi, guri de acces și dulapuri;
 Exploatarea sinergiilor potențiale între implementarea progresivă a rețelelor de bandă largă și a altor rețele de utilități (energie, transport, apă, canalizare etc.), în particular a celor aferente distribuției inteligente de electricitate.
c)
Infrastructuri pentru serviciile digitale
Sunt sprijinite următoarele domenii de
intervenție în domeniul infrastructurilor de servicii digitale.
 Serviciu digital || Descriere
 Conexiuni transeuropene magistrale de mare viteză pentru administrațiile publice   || Infrastructura magistrală publică transeuropeană de servicii care oferă conectivitate de mare viteză între instituțiile publice din domenii precum administrația publică, cultura, educația și sănătatea.
 Prestarea transfrontalieră de servicii online de administrație publică   || Platforme de interacțiune standardizate, transfrontaliere și ușor de utilizat, care generează câștiguri în materie de eficiență atât la nivelul economiei, cât și în sectorul public și contribuie la realizarea pieței unice. Astfel de platforme fac posibile achizițiile electronice, serviciile online de asistență medicală, rapoartele de afaceri standardizate, schimbul electronic de informații judiciare, înregistrarea transeuropeană online a societăților comerciale, servicii de administrație online pentru afaceri, inclusiv înregistrarea transeuropeană online a societăților comerciale.
 Permiterea accesului la informații și servicii multilingve din sectorul public   || Digitalizarea unor colecții mari de resurse culturale europene și stimularea reutilizării acestora de către terți. Atingerea până în 2020 a unui nivel de acces integral pentru reutilizarea tuturor informațiilor care nu sunt secrete deținute de sectorul public din UE. Să se dea posibilitatea tuturor agenților economici din UE să ofere servicii online în propria limbă, care să fie accesibile și utilizabile fără discontinuități în orice limbă din UE.
 Siguranță și securitate   || Instalații informatice, baze de date și instrumente informatice partajate destinate Centrelor pentru un internet mai sigur (SIC) în statele membre, precum și operațiuni back-office pentru gestionarea raportării privind materialele care conțin abuzuri sexuale. Infrastructuri de servicii critice, inclusiv canale și platforme de comunicare elaborate și implementate în vederea consolidării capacităților de pregătire, partajare de informații, coordonare și răspuns la nivelul UE.
 Implementarea unor soluții de tehnologie a informației și comunicațiilor și pentru prestarea de servicii energetice inteligente   || Tehnologii ale informației și comunicațiilor moderne din domeniul serviciilor energetice inteligente pentru îndeplinirea nevoilor cetățenilor (care pot fi atât producători, cât și consumatori de energie), ale producătorilor de energie și ale autorităților publice.
FIȘĂ
FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ

1.
CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI
1.1.
Titlul propunerii/inițiativei

Regulamentul
Parlamentului European și al Consiliului de înființare a mecanismului
Conectarea Europei

1.2.
Domeniul (domeniile) de politică în cauză în
structura ABM/ABB[48]

06      Mobilitate
și transporturi
32      Energie
09      Societatea
Informațională și Media
13      Politica
regională

1.3.
Natura propunerii/inițiativei

X Propunere/inițiativă care se referă la o
acțiune nouă
¨ Propunerea/inițiativa
se referă la o acțiune nouă ca urmare a unui proiect-pilot/a unei acțiuni
pregătitoare[49]

¨ Propunerea/inițiativa
se referă la prelungirea unei acțiuni existente
¨ Propunerea/inițiativa
se referă la o acțiune reorientată spre o acțiune nouă

1.4.
Obiective
1.4.1.
Obiectivul (obiectivele) strategic(e) multianual(e)
al(e) Comisiei vizat(e) de propunere/inițiativă

Rubrica
1:      O creștere inteligentă și favorabilă incluziunii
MCE
va contribui la realizarea următoarelor obiective generale din sectorul
energiei, al transporturilor și al telecomunicațiilor:
a)
creșterea inteligentă, sustenabilă și favorabilă incluziunii, obținută prin
dezvoltarea unor rețele transeuropene moderne și foarte performante, de natură
să aducă beneficii întregii Uniuni Europene în ceea ce privește
competitivitatea și coeziunea economică, socială și teritorială în interiorul
pieței unice și prin crearea unui mediu mai propice investițiilor private și
publice cu ajutorul unei combinații de instrumente financiare, sprijin direct
din partea Uniunii și exploatarea sinergiilor transsectoriale.
b)
atingerea obiectivelor Uniunii Europene de reducere cu 20% a emisiilor de gaze
cu efect de seră și de creștere cu 20% a eficienței energetice și a cotei de
energie din surse regenerabile până în 2020, asigurând totodată solidaritatea
între statele membre.

1.4.2.
Obiectiv(e) specific(e) și activitatea
(activitățile) ABM/ABB vizată(e)

MCE va contribui la realizarea următoarelor obiective
specifice din sectorul energiei, al transporturilor și al telecomunicațiilor:
1.       În domeniul transporturilor:
a)       eliminarea blocajelor și a discontinuităților;
b)       asigurarea unui transport sustenabil și eficient pe
termen lung;
c)       optimizarea integrării și interconectării modurilor
de transport, precum și creșterea gradului de interoperabilitate, de siguranță
și securitate a serviciilor de transport.
2.       În domeniul energiei:
a)       promovarea unei mai bune integrări a pieței interne
a energiei și a interoperabilității transfrontaliere a rețelelor de
electricitate și gaz, inclusiv prin asigurarea faptului că niciun stat membru
nu este izolat de rețeaua europeană;
b)       creșterea nivelului de securitate a aprovizionării
în Uniune;
c)       participarea la dezvoltarea durabilă și la
protecția mediului, în special prin favorizarea integrării energiei din surse
regenerabile în rețeaua de transport și dezvoltarea
rețelelor de dioxid de carbon.
3.       În domeniul rețelelor de telecomunicații:
a)       accelerarea implementării unor rețele de bandă
largă rapide și ultrarapide și a adoptării lor, inclusiv de către
întreprinderile mici și mijlocii (IMM);
b)       promovarea
interconectării și a interoperabilității serviciilor publice naționale online
și a accesului la rețelele de bandă largă Activitatea (activitățile) ABM/ABB
în cauză
06 03
32 03
09 03
13 14

1.4.3.
Rezultat(e) preconizat(e) și impact

A se preciza efectele
pe care propunerea/inițiativa le poate avea asupra beneficiarilor/grupurilor
vizate.
Impact
socio-economic și de mediu global
O
implementare reușită a MCE poate să accelereze dezvoltarea unor infrastructuri
foarte performante în UE în sectorul transporturilor, al energiei și al
tehnologiilor informației și comunicațiilor, contribuind astfel la realizarea
obiectivelor energetice și climatice ale strategiei UE 2020 și a unei
competitivități sustenabile a UE. Regulile de
funcționare în cadrul MCE vor promova implementarea acțiunilor și vor încuraja
mobilizarea contribuțiilor bugetare ale UE în ceea ce privește atragerea
investițiilor publice și private în diverse proiecte. În plus, cu ajutorul
instrumentelor financiare instituite prin contribuția UE, infrastructurile de importanță
europeană vor deveni un atu investițional pentru investitorii instituționali
din Europa și din întreaga lume.
Impact
specific fiecărui sector:
Transporturi:
Implementarea
accelerată a coridoarelor rețelei primare de transport transeuropene va favoriza
o acoperire mai adecvată a infrastructurii de transport din Uniune, transferul
modal și co-modalitatea. Sistemele inovatoare de informare și gestiune, care
vor face parte din rețea, vor asista funcțiile logistice, integrarea
multimodală și funcționarea sustenabilă pentru ca lanțurile de transport să fie
competitive și să răspundă necesităților utilizatorilor. Eficiența sistemului
de transport va fi îmbunătățită, iar congestiile și timpii de deplasare vor fi
reduși substanțial.
Energie:
Dezvoltarea
și construirea de coridoare și zone prioritare pentru infrastructura
energetică, care să stimuleze, printre altele:
-        implementarea
pe scară largă a energiei din surse regenerabile;
-        optimizarea
transportului la nivelul UE
-        securitatea
aprovizionării
Telecomunicații:
-        Creșterea
numărului de cetățeni care au acces la serviciile de internet în bandă largă
-        Disponibilitatea
infrastructurilor pentru servicii digitale interoperabile, în special
disponibilitatea serviciilor inteligente de distribuție a energiei electrice.
−
Mobilizarea investițiilor private și creșterea investițiilor publice în
infrastructurile digitale.
În
cazul TIC, un studiu OCDE sugerează că o creștere cu 10% a ratei de penetrare a
internetului de bandă largă într-un an corespunde unei creșteri de 1,5% a
productivității muncii în următorii cinci ani[50].
Un
metastudiu comandat de Comisia Europeană estimează că, în statele membre ale
UE27, conectarea paneuropeană la serviciile de internet de bandă largă ar crea
aproximativ 3,99 milioane de locuri de muncă. Din aceeași analiză reiese că
nivelul mediu al creșterii PIB generate de investițiile în tehnologii de bandă
largă este de 7,03%, cifră care reprezintă echivalentul unei creșteri cu 862,47
miliarde EUR a PIB-ului UE27. De asemenea, un studiu OCDE[51]
sugerează că autoritățile publice își pot recupera în 10 ani investiția în
finanțarea integrală a unei rețele naționale FTTH punct-la-punct cu acces
liber.

1.4.4.
          Prezentare
generală a jaloanelor și obiectivelor:

Transporturi:
 Obiectiv general 1   || Contribuție la creșterea inteligentă, sustenabilă și favorabilă incluziunii
 Indicator   || Situația actuală   || Jalon 2017   || Obiectiv pe termen lung 2020
 Volumul investițiilor publice și private în proiecte de interes comun   ||   || Investiții de 280 miliarde EUR, realizate în întreaga rețea TEN-T, din care 140 miliarde EUR destinate rețelei primare. || Investiții de 500 miliarde EUR ce urmează a fi realizate în întreaga rețea TEN-T, din care 250 miliarde EUR destinate rețelei primare.
 Volumul investițiilor publice și private în proiecte de interes comun realizate prin intermediul instrumentelor financiare din cadrul prezentului regulament. ||   || Investiții private de 15 miliarde EUR, realizate în întreaga rețea TEN-T || Investiții private de 40 miliarde EUR, realizate în întreaga rețea TEN-T
 Obiectiv general 2   || Realizarea de către UE a obiectivelor 20-20-20
 Indicator   || Situația actuală   || Jalon 2017 || Obiectiv pe termen lung
 Reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră   || (*) || (*) || (*)
 Creșterea eficienței energetice   || (*) || (*) || (*)
 Ponderea energiei din surse regenerabile   || (*) || (*) || (*)
(*) Datele nu sunt încă disponibile din cauza
faptului că metodologia nu a fost încă elaborată.
 Obiectiv specific 1 - Transport || Eliminarea blocajelor și a discontinuităților
 Indicator   || Cel mai recent rezultat cunoscut || Jalon 2017 || Obiectiv
 Numărul de conexiuni transfrontaliere noi și îmbunătățite || Căi ferate: 36 (urmează a fi îmbunătățite)   || 6 || 14
 Blocaje eliminate din rutele de transport   || Căi ferate: 30 (urmează a fi eliminate) Căi navigabile interioare: 14 || 4   1 || 10   3
 Obiectiv specific 2 – transporturi   || Asigurarea unui transport sustenabil și eficient pe termen lung
 Indicator || Cel mai recent rezultat cunoscut || Jalon 2017 || Obiectiv 2020
 Lungimea căilor ferate convenționale din rețeaua TEN-T în UE27 (în km) || 81 230 (2005) || 74 071 || 71 490
 Lungimea căilor ferate de mare viteză din rețeaua TEN-T în UE27 (în km) || 10 733 (2010) || 20 022 || 23 198
 Reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră || (*) || (*) || (*)
 Creșterea eficienței energetice || (*) || (*) || (*)
(*) Datele nu sunt încă disponibile din cauza
faptului că metodologia nu a fost încă elaborată.
 Obiectivul specific 3 - transporturi || Optimizarea integrării și interconectării modurilor de transport, precum și creșterea gradului de interoperabilitate a serviciilor de transport
 Indicator || Cel mai recent rezultat cunoscut (conexiuni deja existente) || Jalon 2017 || Obiectiv
 Numărul porturilor conectate la rețeaua de căi ferate (dintr-un total de 82 de porturi) || 27 || 41 || 54
 Numărul aeroporturilor conectate la rețeaua de căi ferate (dintr-un total de 37 de aeroporturi) || 12 || 18 || 24
Energie:
 Obiectivul general 1   || Contribuție la creșterea inteligentă, sustenabilă și favorabilă incluziunii
 Indicator   || Situația actuală   || Jalon 2017 || Obiectiv pe termen lung
 Volumul investițiilor publice și private în proiecte de interes comun   || 0 || 200 miliarde || 200 miliarde
 Volumul investițiilor publice și private în proiecte de interes comun finanțate de MCE || 0 || 30-60 miliarde || 30-60 miliarde
 Obiectivul general 2   || Realizarea de către UE a obiectivelor 20-20-20
 Indicator   || Situația actuală   || Jalon 2017 || Obiectiv pe termen lung
 Reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră   || (*) || (*) || (*)
 Creșterea eficienței energetice   || Economii de energie de aproximativ 6% față de statu-quo || Economii de energie de aproximativ 14% față de statu-quo || Economii de energie de 20%
 Ponderea energiei din surse regenerabile (ESR)   || Ponderea ESR în consumul final de energie: 10% || Ponderea ESR în consumul final de energie: 15% || Ponderea ESR în consumul final de energie: 20%
(*) Datele vor fi
puse la dispoziție după implementarea metodologiei stabilite în orientările
pentru infrastructurile energetice.
 Obiectivul specific 1 - energie   || promovarea unei mai bune integrări a pieței interne a energiei și a interoperabilității transfrontaliere a rețelelor de electricitate și gaz
 Indicator   || Cel mai recent rezultat cunoscut || Jalon || Obiectiv
  Numărul proiectelor care interconectează efectiv rețelele statelor membre și care elimină blocajele interne || (*) || (*) || (*)
(*) Datele vor fi
puse la dispoziție după implementarea metodologiei stabilite în orientările
pentru infrastructurile energetice.
 Obiectivul specific 2 - energie   || Creșterea gradului de securitate a aprovizionării în Uniune
 Indicator   || Cel mai recent rezultat cunoscut || Jalon 2017 || Obiectiv
 Evoluția rezilienței sistemului || Gaz: N-1 (9 SM nu îndeplinesc N-1) || Gaz: N-1 este îndeplinit de toate SM UE-27 || Gaz: N-1 este îndeplinit de toate SM UE-27 la 100%
 Securitatea operațiunilor sistemului   || (*) || (*) || (*)
 Numărul proiectelor care permit diversificarea surselor de aprovizionare, a contrapărților furnizoare și a rutei || 3 surse importante de aprovizionare cu gaz în UE, în afară de gazul natural lichefiat (GNL) ||   || Minimum 5 surse importante de aprovizionare cu gaz în UE, în afară de gazul natural lichefiat (GNL)
(*) Datele vor fi
puse la dispoziție după implementarea metodologiei stabilite în orientările
pentru infrastructurile energetice.
 Obiectivul specific 3 - energie   || Contribuție la dezvoltarea durabilă și la protecția mediului
 Indicator   || Cel mai recent rezultat cunoscut || Jalon 2017 || Obiectiv
 Transportul energiei din surse regenerabile dinspre unitatea de producție către centrele importante de consum și stocare || (*)   || (*)   || (*)
 Cantitatea de emisii de CO2 evitate prin construcția proiectelor care au beneficiat de MCE. || (*)   || (*) || (*)
(*) Datele vor fi
puse la dispoziție după implementarea metodologiei stabilite în orientările
pentru infrastructurile energetice.
Telecommunicații:
 Obiectivul general 1   || Contribuția la o creștere inteligentă, sustenabilă și favorabilă incluziunii
 Indicator   || Situația actuală   || Jalon 2017 || Obiectiv pe termen lung
 Volumul investițiilor private în internet de bandă largă rapid și ultrarapid[52]   ||   ||   || Estimarea investițiilor private între 2011 și 2020: până la 50 miliarde EUR (necesar de investiții până în 2020: 270 miliarde EUR)
 Volumul investițiilor publice și private în proiecte de interes comun pentru internet de bandă largă rapid și ultrarapid, finanțate de MCE[53] || 0 || 16,4 miliarde EUR || 2020: 45,5 miliarde EUR[54]
 Obiectivul specific 1 -TIC   || Accelerarea implementării rețelelor de bandă largă rapide și ultrarapide și a adoptării lor
 Indicator   || Cel mai recent rezultat cunoscut || Jalon 2017 || Obiectiv
 Nivelul acoperirii cu internet rapid de bandă largă (≥30 Mbs) || decembrie 2010: 28,7% din gospodării || 2017: 60% || 2020: 100%
 Nivelul abonamentelor la conexiuni de bandă largă cu viteză mai mare de 100 Mbs || decembrie 2010: <1% || 2017: 20% || 2020: 50%
 Obiectivul specific 2 -TIC   || Interconectarea și interoperabilitatea serviciilor naționale publice online și accesul la aceste servicii
 Indicator   || Cel mai recent rezultat cunoscut || Jalon 2017 || Obiectiv
 Persoane fizice și juridice care utilizează serviciile publice online[55]   || 2010: 41.2% dintre persoanele fizice și 75.7% dintre persoanele juridice || 2017: 50% dintre persoanele fizice și 85% dintre persoanele juridice || 2020: 60% dintre persoanele fizice și 100% dintre persoanele juridice
 Disponibilitatea serviciilor publice transfrontaliere[56]   || n/a || 80% || 2020: 100%

1.4.5.
Indicatori ai rezultatelor și impactul acestora

A se preciza
indicatorii care permit monitorizarea realizării propunerii/inițiativei.
Performanța
Mecanismului Conectarea Europei se evaluează în raport cu următorii indicatori
generali de performanță:
(a)      Realizarea
obiectivului general (a) se va măsura cu ajutorul volumului investițiilor
private și publice în proiecte de interes comun și în special al volumului
investițiilor private și publice în proiecte de interes comun realizate
datorită instrumentelor financiare din cadrul regulamentului MCE.
(b)     Realizarea
obiectivului general (b) va fi măsurată cu ajutorul reducerii emisiilor de gaze
cu efect de seră, al creșterii eficienței energetice și al ponderii energiei
din surse regenerabile până în 2020. Performanța Mecanismului Conectarea
Europei se evaluează și în raport cu următorii indicatori de performanță
specifici fiecărui sector:
1.       În
domeniul transporturilor:
a)       Realizarea
obiectivului specific (a) va fi măsurată cu ajutorul numărului de conexiuni
transfrontaliere noi și îmbunătățite și al numărului de blocaje eliminate de pe
căile ferate și căile navigabile interioare TEN-T care au beneficiat de MCE.
b)       Îndeplinirea
obiectivului specific (b) va fi evaluată în funcție de lungimea rețelei de căi
ferate din UE27 și de lungimea rețelei de cale ferată de mare viteză din UE27;
c)       Îndeplinirea
obiectivului specific (c) va fi evaluată în funcție de numărul de porturi și
aeroporturi conectate la rețeaua de căi ferate.
2.       În
domeniul energiei:
a)       Îndeplinirea
obiectivului specific (a) va fi evaluată în funcție de numărul proiectelor care
interconectează efectiv rețelele statelor membre și elimină blocajele interne.
b)       Îndeplinirea
obiectivului specific (b) va fi evaluată în funcție de reziliența sistemului,
de securitatea operațiunilor din sistem și de diversificarea surselor de
aprovizionare, a furnizorilor și a rutelor;
c)       Îndeplinirea
obiectivului specific (c) va fi evaluată prin transportul energiei din surse
regenerabile de la punctul de producție la centrele importante de consum și
stocare și prin cantitatea de emisii de CO2 evitate prin construcția de
proiecte care au beneficiat de MCE.
3.       În
domeniul telecomunicațiilor:
a)       Îndeplinirea
obiectivului specific (a) va fi evaluată în funcție de nivelul de acoperire al
internetului de bandă largă rapid și ultrarapid și de numărul gospodăriilor
care s-au abonat la servicii de internet cu viteză mai mare de 100 Mbs;
(ii)      Îndeplinirea
obiectivului specific (b) va fi evaluată în funcție de procentul de persoane
fizice și juridica care utilizează serviciile publice online și de
disponibilitatea transfrontalieră a acestor servicii.

1.5.
Temeiurile propunerii/inițiativei
1.5.1.
Cerința (cerințele) care trebuie îndeplinită
(îndeplinite) pe termen scurt sau lung

A
se vedea expunerea de motive în care se detaliază necesitățile
Populația
țintă: Întreaga UE

1.5.2.
Valoarea adăugată a implicării UE (a se vedea
punctul 2.3 din expunerea de motive)

La
29 iunie 2011, Comisia a adoptat o comunicare privind bugetul Europei 2020
(comunicarea CFM), care reprezintă poziția sa principală față de finanțele
Uniunii în perioada 2014-2020. Comunicarea tratează cu precădere finanțarea
prioritară la nivelul UE care furnizează o reală valoare adăugată. Programele
și instrumentele incluse în CFM au fost reorientate pentru a garanta că
rezultatele și impactul acestora vor impulsiona principalele priorități
politice ale UE. În special, CFM a fost modernizat prin realocarea de resurse
către domeniile prioritare, printre care se numără și infrastructura europeană.
Comunicarea
CFM a evidențiat că funcționarea la capacitatea optimă a pieței unice este
condiționată de prezența unei infrastructuri moderne și foarte performante care
să conecteze Europa, în special în sectoarele transporturilor, energiei și TIC.
Aceasta necesită investiții masive, atât din partea sectorului public, cât și
din partea sectorului privat. Se estimează că pentru perioada 2014-2020 sunt
necesare aproximativ 200 de miliarde EUR pentru finalizarea rețelelor
transeuropene de energie doar la nivelul infrastructurii de transport, 500 de
miliarde EUR trebuie să fie investite în rețeaua transeuropeană de transport și
peste 250 de miliarde EUR în TIC.
Deși
în comunicarea MFF se recunoaște faptul că piața poate și trebuie să furnizeze
cea mai mare parte a investițiilor necesare, se subliniază valoarea adăugată a
Uniunii din perspectiva asigurării finanțării proiectelor transfrontaliere
paneuropene care conectează centrul și periferia, cu avantaje pentru toți
cetățenii. Experiența arată că o concentrare la nivel național a planificării
nu permite să se acorde o prioritate suficient de mare investițiilor
transfrontaliere realizate de mai multe țări, care să asigure pieței unice
infrastructurile de care are nevoie. Trebuie remarcat de asemenea că, în urma
crizei economice și financiare, constrângerile asupra surselor private și
publice de investiții au generat un grad mare de incertitudine în privința
măsurii în care se pot realiza investițiile necesare. Proiectele de importanță
transeuropeană care necesită investiții foarte mari și pe termen lung par a fi
cele mai afectate, din cauza complexității tehnice inerente și a necesităților
de coordonare transfrontalieră. Pentru a completa lacunele, trebuie găsite
soluții complementare care să deblocheze capitalul privat și să restabilească
fluxurile stabile de finanțare prin intermediul pieței de capital și a pieței
bancare. Fondurile UE trebuie să reflecte dinamica pieței și să preia rolul de
stimulent, nu să înlocuiască participarea pieței la finanțarea infrastructurii.
În special, după cum reiese din Comunicarea privind revizuirea bugetului, bugetul
UE ar fi utilizat la nivel optim prin completarea lacunelor lăsate de statele
membre.
În
acest scop, mecanismul Conectarea Europei va asigura finanțare din partea UE
pentru proiectele care aduc o reală valoare adăugată la nivelul UE, respectiv
proiectele transfrontaliere, proiectele care au ca obiectiv eliminarea
blocajelor și proiectele care aduc beneficii pentru întreaga UE.
Având
în vedere amploarea investițiilor necesare, instrumentele de finanțare UE, în
special instrumentele financiare inovatoare, vor contribui la stimularea
implicării sectorului privat, în vederea accelerării dezvoltării
infrastructurii paneuropene.

1.5.3.
Lecții învățate din experiențe similare anterioare

În
cadrul financiar multianual 2007-2013, infrastructura de finanțare în domeniul
transporturilor, energiei și telecomunicațiilor a fost asigurată de o serie de
programe precum TEN-T, TEN-E, CIP ICT PSP, Fondul de coeziune, FEDR, Programul
energetic european pentru redresare și Marco Polo.
Evaluările
ex-post ale acestor programe au demonstrat că, în toate cele trei sectoare,
sprijinul financiar din partea UE a jucat un important rol de sprijin prin
stimularea dezvoltării infrastructurii, dar și că politicile anterioare de
finanțare TEN nu au reușit să corecteze deficiențele de piață/reglementare care
au generat situația actuală și nici să îmbunătățească raportul
costuri/beneficii.
Dezvoltarea
infrastructurilor a fost afectată (negativ) de fragmentarea programelor și a
instrumentelor de finanțare, precum și de condițiile actuale de finanțare
eterogene, atât în interiorul fiecăruia dintre cele trei sectoare de
infrastructură, cât și în ansamblul lor, ceea ce a condus la suprapuneri,
lacune și la o exploatare insuficientă a sinergiilor. Regulile diferite de
gestionare și eligibilitate, precum și obiectivele suprapuse și prioritățile
slab sau deloc coordonate complică implementarea și reduc eficiența asistenței
financiare. Disponibilitatea diferitelor surse de finanțare în cadrul aceluiași
sector conduce de asemenea la „fund shopping”, activitate caracterizată prin
depunerea repetată a unei propuneri de proiect în urma refuzului de participare
la un alt program.
Sprijinul
pentru infrastructuri paneuropene în sectoarele vizate ar putea fi îmbunătățit
prin:
-
concentrarea asupra proiectelor cu o reală valoare adăugată la nivelul UE, cu
alte cuvinte asupra proiectelor transfrontaliere, a celor care vizează
eliminarea blocajelor sau a proiectelor care aduc beneficii întregii UE prin
utilizarea sinergiilor dintre două sau trei sectoare.
-
creșterea efectului de levier al finanțării UE: În multe cazuri, ratele reale
ale cofinanțării sunt prea mici ca să stimuleze dezvoltarea proiectelor.
-
încurajarea implicării mai profunde a sectorului privat prin utilizarea
instrumentelor financiare în plus față de granturi, demers care s-a dovedit
deosebit de eficient și eficace pentru RSFF.
-
simplificarea regulilor și procedurilor de finanțare.
Faptul
că MCE grupează instrumentele de finanțare pentru cele trei sectoare permite o
mai bună abordare a deficiențelor provocate de fragmentare, definește clar
prioritățile de finanțare, propune rate de finanțare mai bine focalizate și
extinde gama instrumentelor de finanțare prin introducerea de noi instrumente
financiare menite să încurajeze și să crească aportul financiar al sectorului
privat.

1.5.4.
Coerența și posibila sinergie cu alte instrumente
relevante

Coerența
internă a MCE:
Regulamentul
MCE trebuie să pună în echilibru respectarea obiectivelor politice specifice
sectorului și necesitatea de simplificare și aliniere a regulilor și
condițiilor de finanțare.
Regulamentul
MCE definește condițiile, metodele și procedurile de furnizare a ajutorului
financiar din partea UE către rețelele transeuropene care urmează să facă
obiectul a trei orientări sectoriale, adoptate sub forma unui regulament al
Parlamentului European și al Consiliului.
S-a
menținut concordanța totală cu actualul și viitorul RF. Excepțiile sunt tratate
corespunzător în textele de lege.
Sinergia
cu alte instrumente relevante:
Inițiativa
propusă se află în deplină rezonanță cu Comunicarea CFM din 2011 și cu
documentul său de însoțire. Strategia UE 2020, revizuirea bugetului UE, actul
privind piața unică și Comunicarea MCE reprezintă contextul de derulare a
inițiativei propuse, ale cărei obiective reflectă politicile orizontale
sus-menționate. Fondul de coeziune și FEDR vor rămâne în continuare disponibile
pentru finanțarea în regim de management descentralizat a infrastructurilor
primare și complexe de transport și a rețelelor TIC și de distribuție a energiei.

1.6.
Durata și impactul financiar

X Propunere/inițiativă cu durată limitată
·      X    Propunere/inițiativă în vigoare de la 1.1.2014 până la 31.12.2020
·      X    Impact financiar din 2014 până în 2030
¨ Propunere/inițiativă cu durată
nelimitată
·      Punere în aplicare cu o perioadă de creștere în intensitate din AAAA
până în AAAA,
·      urmată de o perioadă de funcționare în regim de croazieră.

1.7.
Tipul (tipurile) de gestiune preconizat(e)[57]

X Gestiune directă centralizată de către
Comisie
X Gestiune centralizată indirectă prin delegarea
sarcinilor de implementare către:
·      X    agenții executive
·      X    organisme instituite de Comunități[58]
·      X    organisme publice naționale/organisme cu misiune de serviciu
public.
·      ¨    persoane cărora
li se încredințează executarea unor acțiuni specifice în temeiul titlului V din
Tratatul privind Uniunea Europeană, identificate în actul de bază relevant în
sensul articolului 49 din Regulamentul financiar
¨ Gestiune partajată cu statele membre
¨ Gestiune descentralizată împreună cu țări terțe
X Gestiune în comun cu organizații
internaționale (după cum se precizează mai jos)
Dacă se indică mai
multe tipuri de gestiune, se furnizează detalii suplimentare în secțiunea
„Observații”.
Observații
Granturile
(acordate tuturor sectoarelor sau numai unor sectoare, sub rezerva deciziilor
ulterioare) vor fi implementate prin intermediul agențiilor executive existente
sau care urmează să fie înființate.
Alte
activități pot reveni în sarcina BEI, FEI sau a altor instituții financiare,
organizații internaționale (precum Eurocontrol), organisme cu misiune de
serviciu public sau organismele menționate la articolul 185 din RF (precum
ACER) – articolele 200 și 201 din RF revizuit.

2.
MĂSURI DE GESTIONARE
2.1.
Norme de monitorizare și raportare

A se preciza frecvența
și condițiile aferente acestor dispoziții.
Programul
în curs de desfășurare va fi monitorizat printr-o evaluare intermediară a
Regulamentului MCE și va fi supus unei analize a performanțelor. De asemenea,
se vor efectua revizuiri intermediare ale programelor de lucru multianuale.
O
evaluare ex post efectuată în strânsă cooperare cu statele membre și
beneficiarii va analiza eficacitatea și eficiența MCE, impactul său asupra
coeziunii economice, sociale și teritoriale, precum și contribuția sa la
creșterea inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii.
Propunerea
MCE prevede și posibilitatea de a se efectua o evaluare a metodelor de
realizare a proiectelor, precum și a impactului implementării acestora, pentru
a evalua dacă obiectivele, inclusiv cele legate de protecția mediului, au fost
atinse.
La
nivelul acțiunilor, beneficiarii vor prezenta, periodic și în condițiile
stabilite în acorduri/decizii, rapoarte pe tema acțiunilor care trebuie
implementate. De asemenea, regulamentul MCE prevede posibilitatea să se
solicite statelor membre evaluări specifice ale acțiunilor și proiectelor
conexe.

2.2.
Sistemul de gestionare și control
2.2.1.
Riscul (riscurile) identificat(e)

-
întârzieri în implementarea proiectelor
-
posibilitatea ca asistența financiară să fie gestionată deficitar de către
beneficiari
-
adoptarea insuficientă de către piață a instrumentelor financiare
-
modificarea în timp a condițiilor de piață

2.2.2.
Metoda (metodele) de control preconizată
(preconizate)

MCE
va fi implementat în principal prin gestiune centralizată directă și indirectă,
realizată de către Comisie. Se pot avea în vedere și cazuri de gestiune
partajată. Cât privește granturile, elementele principale ale sistemului de
control intern sunt procedurile de selectare și evaluare a propunerilor de
granturi (controale ex ante), controalele de ordin tehnic și financiar derulate
pe durata managementului proiectelor, pe baza rapoartelor, și auditurile ex
post ale beneficiarilor.
Cât
privește metodele de control al granturilor, nu se au în vedere schimbări
semnificative. Se estimează că MCE va prezenta riscuri similare și, prin
urmare, se va aplica o strategie similară de control. Suntem de părere că
nivelul previzionat de neconformitate să fie similar experienței cu TEN-TEA în
privința gestionării proiectelor TEN-T după cum urmează
Metodologia
de eșantionare pentru audituri se bazează pe o abordare parțial aleatorie,
parțial bazată pe risc. Ratele de eroare depistate (ajustări financiare
recomandate, exprimate ca procent din plățile efectuate) s-au situat sub
1 % în 2009 și 2010, situație care poate fi pusă pe seama partajării
expertizei cu circuitul financiar ex-ante (prin intermediul lecțiilor învățate
din audituri și din tehnicile de prevenire a fraudei în 2008 și 2009). Datorită
dimensiunii limitate și a eșantionului de audit combinat aleatoriu/bazat pe
risc, ratele de eroare nu pot fi extrapolate la toate proiectele gestionate de
TEN-TEA.
Acordurile
și deciziile de implementare a acțiunilor din cadrul MCE urmează să prevadă
modul de supraveghere și de control financiar efectuate de Comisie sau de un
reprezentant autorizat de Comisie, precum și auditurile efectuate de Curtea de
Conturi și verificările la fața locului desfășurate de Oficiul European de
Luptă Antifraudă (OLAF), în conformitate cu procedurile prevăzute de
Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului din 11 noiembrie 1996
privind controalele și inspecțiile la fața locului efectuate de Comisie în
scopul protejării intereselor financiare ale Comunităților Europene împotriva
fraudei și a altor abateri și de Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 al
Parlamentului European și al Consiliului din 25 mai 1999 privind investigațiile
efectuate de Oficiul European de Lupta Antifraudă (OLAF).
În
ceea ce privește implementarea instrumentelor financiare, acordurile cu
entități cărora li s-au atribuit sarcini sau cu alte instituții financiare
implicate trebuie să prevadă în mod expres exercitarea de către Comisie și
Curtea de Conturi a competențelor lor în materie de control al documentelor,
incintelor și informațiilor (chiar stocate pe suport electronic) la terții care
au beneficiat de finanțare din partea UE.

2.2.3.
2.2.3  Tipul și intensitatea controalelor

 Rezumatul controalelor || Valoarea în MEUR || Numărul de beneficiari: tranzacții (% din total) || Profunzimea controlului * (evaluare 1-4) || Acoperire (% din valoare)
 Gestionarea acțiunilor de la evaluare la auditurile ex-post || 371** || 1) monitorizare globală a tuturor proiectelor 100% || 1 || 100%
 2) auditul proiectelor selectate: 5% || 4 || 10%
(**) aproximare bazată pe formula 9,9 MEUR x 7
x 6, unde:
·
9,9 MEUR corespunde costurilor administrative
anuale ale TEN-TEA pentru credite operaționale în valoare de 8 000 MEUR
·
7 corespunde numărului de ani ai CFM
·
6 corespunde factorului de multiplicare pentru
atingerea bugetului de 50 000 MEUR al MCE.

2.3.
Măsuri de prevenire a fraudelor și a neregulilor

A se preciza măsurile
de prevenire și de protecție existente sau preconizate.
Comisia
se asigură că, atunci când se implementează acțiuni finanțate în temeiul
prezentului regulament, interesele financiare ale Uniunii sunt protejate prin
aplicarea de măsuri preventive antifraudă, anticorupție și împotriva oricăror
alte activități ilegale, prin controale efective și prin recuperarea sumelor
plătite în mod necuvenit, precum și, în cazul în care se constată nereguli,
prin sancțiuni eficace, proporționale și cu efect de descurajare, în
conformitate cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2988/95 al Consiliului, cu
Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2185/96 al Consiliului și cu
Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 al Parlamentului European și al
Consiliului.
Comisia
ori reprezentanții săi și Curtea de Conturi au competența de a audita (pe baza
documentelor și la fața locului) toți beneficiarii de granturi, contractorii și
subcontractorii care au primit fonduri UE.
Oficiul
European de Luptă Antifraudă (OLAF) este autorizat să desfășoare verificări și
inspecții la fața locului în cazul operatorilor economici vizați direct sau
indirect de acest tip de finanțare în conformitate cu procedurile stabilite de
Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 pentru a se determina dacă a avut loc
sau nu o fraudă, un act de corupție sau altă activitate ilegală care să
afecteze interesele financiare ale Uniunii Europene în legătură cu un acord ori
decizie de grant sau cu un contract legat de o finanțare din partea Uniunii.
DG
INFSO, MOVE și ENER au adoptat sau vor adopta până în 2013 strategii antifraudă
și planuri de acțiune conexe la nivel de direcție generală (DG) care acoperă
întreg ciclul de cheltuieli, ținând seama de proporționalitate și de
rentabilitatea măsurilor ce urmează a fi implementate, permițând o evaluare a
riscurilor pe care le prezintă programul.
Cele
trei DG-uri se vor asigura că abordarea lor în materie de gestionare a
riscului de fraudă este canalizată către identificarea zonelor cu risc de
fraudă, ținând cont de o analiză a rentabilității în sectorul respectiv
efectuată de fiecare DG și cu ajutorul activităților de prevenire a fraudei și
de analiză a riscului derulate de OLAF.
Contractele
de granturi și achiziții se vor baza pe modele standard, care vor stabili
măsurile antifraudă general valabile.
Personalul
care se ocupă de proiecte va beneficia de formare în domeniul gestionării
granturilor.
În
ceea ce privește instrumentele financiare, instituțiile financiare implicate în
executarea operațiunilor financiare din cadrul unui instrument financiar
trebuie să respecte standardele relevante privind prevenirea spălării de bani
și combaterea terorismului. Aceștia nu pot să fie stabiliți pe teritorii
ale căror jurisdicții nu cooperează cu Uniunea în ceea ce privește aplicarea
standardelor fiscale convenite la nivel internațional.

3.
IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL PROPUNERII/INIȚIATIVEI

(în prețuri curente)

3.1.
Rubrica (rubricile) din cadrul financiar multianual
și linia (liniile) bugetară (bugetare) de cheltuieli afectată (afectate)

·      Linii bugetare de cheltuieli existente
În ordinea rubricilor
și a liniilor bugetare din cadrul financiar multianual.
 Rubrica din cadrul financiar multianual || Linia bugetară || Natura cheltuielilor || Contribuție
 Număr Descriere: Rețele transeuropene de transport || CD/CND ([59]) || Din partea țărilor AELS[60] || Din partea țărilor candidate[61] || Din partea țărilor terțe || În sensul articolului 18 alineatul (1) litera (aa) din Regulamentul Financiar
 1 || 06 03 03   || CD || NU || NU || NU || NU
 1 || 06 01 04 31 || CND || NU || NU || NU || NU
 Rubrica din cadrul financiar multianual || Linia bugetară || Natura cheltuielilor || Contribuție
 Număr Descriere rețele energetice transeuropene || CD/CND ([62]) || Din partea țărilor AELS[63] || Din partea țărilor candidate[64] || Din partea țărilor terțe || În sensul articolului 18 alineatul (1) litera (aa) din Regulamentul Financiar
 1 || 32 03 02 (TEN-E)   || CD || NU || NU || NU || NU
 1 || 32 01 04 XX || CND || NU || NU || NU || NU
 Rubrica din cadrul financiar multianual || Linia bugetară || Natura cheltuielilor || Contribuție
 Număr Descriere Program-cadru pentru inovație și competitivitate – TIC-PSP || CD/CND ([65]) || Din partea țărilor AELS[66] || Din partea țărilor candidate[67] || Din partea țărilor terțe || În sensul articolului 18 alineatul (1) litera (aa) din Regulamentul Financiar
 1 || 09 03 XX || CD || NU || NU || NU || NU
 1 || 09 01 04 XX || Non-diff. || NU || NU || NU || NU
 Rubrica din cadrul financiar multianual || Linia bugetară || Natura cheltuielilor || Contribuție
 Număr Descriere: Fondul de coeziune || CD/CND ([68]) || Din partea țărilor AELS[69] || Din partea țărilor candidate[70] || Din partea țărilor terțe || În sensul articolului 18 alineatul (1) litera (aa) din Regulamentul Financiar
 1 || 13 04 02   || CD || NU || NU || NU || NU
 1 || 13 01 04 XX || CND || NU || NU || NU || NU
·      Noile linii bugetare solicitate
În ordinea rubricilor și a liniilor bugetare din cadrul
financiar multianual.
 Rubrica din cadrul financiar multianual || Linia bugetară || Natura cheltuielilor || Contribuție
 Număr [Rubrica…..] || CD/ CND || Din partea țărilor AELS || Din partea țărilor candidate || Din partea țărilor terțe || În sensul articolului 18 alineatul (1) litera (aa) din Regulamentul Financiar
   || [XX.YY.YY.YY]   ||   || DA/NU || DA/NU || DA/NU || DA/NU
Se urmărește o singură linie bugetară
pentru mecanismul Conectarea Europei, însă acest lucru se va stabili ulterior.

3.2.
Impactul estimat asupra cheltuielilor
3.2.1.
Sinteza impactului estimat asupra cheltuielilor

Milioane EUR (3 zecimale)
 Rubrica din cadrul financiar multianual: || Numărul 1 || Denumirea rubricii: Creștere inteligentă și favorabilă incluziunii
 DG: MOVE ||   ||   || Exercițiu N[71] 2014 || Exercițiu N+1 2015 || Exercițiu N+2 2016 || Exercițiu N+3 2017 || Exercițiu N+4 2018 || Exercițiu N+5 2019 || Exercițiu N+6 2020 || > 2020 || TOTAL
  Credite operaționale ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Numărul liniei bugetare 06 03 03 || Angajamente || (1) || 2 427,3 || 2 687,5 || 3 183,2 || 3 471,8 || 4 000,5 || 4 315,2 || 4 401,9 ||   || 24 487,4
 Plăți || (2) || 0 || 2 099,7 || 2 299,7 || 2 449,7 || 2 599,7 || 2 799,7 || 2 999,7 || 9 239,2 || 24 487,4
 Credite de natură administrativă finanțate din bugetul anumitor programe[72] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Numărul liniei bugetare 06.01.04.31(*) ||   || (3) || 12,7 || 17,5 || 17,8 || 18,2 || 18,5 || 18,8 || 19,1 ||   || 122,6
 TOTAL credite pentru DG MOVE || Angajamente || =1+1a +3 || 2 440,0 || 2 705,0 || 3 201,0 || 3 490,0 || 4 019,0 || 4 334,0 || 4 421,0 || 0,0 || 24 610,0
 Plăți || =2+2a +3 || 12,7 || 2 117,2 || 2 317,5 || 2 467,9 || 2 618,2 || 2 818,5 || 3 018,8 || 9 239,2 || 24 610,0
(*) Aceste cifre se referă la subvenționarea
agenției executive TEN-T și acoperă gestionarea componentei de transporturi a
MCE și acordarea sprijinului financiar complet către proiectele de interes
comun pentru rețeaua transeuropeană de transport din programele anterioare. Ele
derivă din ipoteza unui portofoliu cu 500 de proiecte.
 DG: REGIO ||   ||   || Exercițiu N[73] 2014 || Exercițiu N+1 2015 || Exercițiu N+2 2016 || Exercițiu N+3 2017 || Exercițiu N+4 2018 || Exercițiu N+5 2019 || Exercițiu N+6 2020 || > 2020 || TOTAL
  Credite operaționale ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Numărul liniei bugetare 13 04 02 || Angajamente || (1) || 1 477,9 || 1 511,9 || 1 544,3 || 1 587,4 || 1 648,9 || 1 693,9 || 1 774 ||   || 11 238,3
 Plăți || (2) || 0,0 || 972,9 || 1 102,6 || 1 236,5 || 1 291,7 || 1 373,2 || 1 551,3 || 3 710,1 || 11 238,3
 Credite de natură administrativă finanțate din bugetul din bugetul anumitor programe[74] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Numărul liniei bugetare 13 01 04 XX (**) ||   || (3) || 5,1 || 5,4 || 5,6 || 5,9 || 6,2 || 6,6 || 6,6 ||   || 41,4
 TOTAL credite pentru DG REGIO || Angajamente || =1+1a +3 || 1 483,0 || 1 517,4 || 1 549,9 || 1 593,3 || 1 655,1 || 1 700,4 || 1 780,6 ||   || 11 279,7
 Plăți || =2+2a +3 || 5,1 || 978,3 || 1 108,3 || 1 242,4 || 1 297,9 || 1 379,7 || 1 557,9 || 3 710,1 || 11 279,7
 (**)       Sumă suplimentară în sprijinul
subvenției acordate agenției executive TEN-T (urmează a se crea o linie
bugetară nouă), în ipoteza că aceste sume vor fi delegate agenției executive
TEN-T. Se aplică regulile aplicabile în temeiul prezentului regulament
rețelelor transeuropene de transporturi. Se vor lansa cereri specifice pentru
proiectele de implementare a rețelei primare exclusiv în statele membre
eligibile pentru finanțare din Fondul de coeziune. Cifrele derivă din ipoteza
unui portofoliu cu 160 de proiecte.
 DG: ENER ||   ||   || Exercițiu N[75] 2014 || Exercițiu N+1 2015 || Exercițiu N+2 2016 || Exercițiu N+3 2017 || Exercițiu N+4 2018 || Exercițiu N+5 2019 || Exercițiu N+6 2020 || > 2020 || TOTAL
  Credite operaționale ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Numărul liniei bugetare 32 03 02 || Angajamente || (1) || 1 029,522 || 1 333,022 || 1 139,022 || 1 319,022 || 1 495,022 || 1 759,022 || 2 271,022 || 0 || 10 345,654
 Plăți || (2) || 452,542 || 915,785 || 1 174,822 || 1 264,782 || 1 353,262 || 1 568,942 || 1 921,382 || 1 694,137 || 10 345,654
 Credite de natură administrativă finanțate din bugetul anumitor programe[76] ||
 Numărul liniei bugetare 3201XX (***) ||   || (3) || 3,478 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 0 || 15,346
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL credite pentru DG ENER || Angajamente || =1+1a +3 || 1 033 || 1 335 || 1 141 || 1 321 || 1 497 || 1 761 || 2 273 || 0 || 10 361
 Plăți || =2+2a +3 || 456,02 || 917,763 || 1 176,8 || 1 266,76 || 1 355,24 || 1 570,92 || 1 923,36 || 1 694,137 || 10 361
(***)    Aceste credite includ cheltuielile
destinate coordonatorilor la nivelul UE. În plus, se poate face referire la
ACESR pentru executarea unor sarcini definite în dispozițiile regulamentului
privind orientările pentru infrastructuri energetice transeuropene, sub rezerva
unei decizii ulterioare.
 DG: INFSO ||   ||   || Exercițiu N[77] 2014 || Exercițiu N+1 2015 || Exercițiu N+2 2016 || Exercițiu N+3 2017 || Exercițiu N+4 2018 || Exercițiu N+5 2019 || Exercițiu N+6 2020 || > 2020 || TOTAL
  Credite operaționale ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Numărul liniei bugetare 0903XX || Angajamente || (1) || 679,000 || 843,800 || 1 302,600 || 1 621,400 || 1 734,200 || 2 003,000 || 2 284,000 || 0 || 10 468,000
 Plăți || (2) || 454,000 || 683,800 || 1 262,600 || 1 581,400 || 1 719,200 || 2 003,000 || 2 258,000 || 506,000 || 10 468,000
 Credite de natură administrativă finanțate din bugetul anumitor programe[78] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Numărul liniei bugetare 090104XX ||   || (3) || 2,000 || 2,200 || 2,400 || 2,600 || 2,800 || 3,000 || 3,000 || 0 || 18,000
 TOTAL credite pentru DG INFSO || Angajamente || =1+1a +3 || 681,000 || 846,000 || 1 305,000 || 1 624,000 || 1 737,000 || 2 006,000 || 2 287,000 || 0 || 10 486,000
 Plăți || =2+2a +3 || 456,000 || 686,000 || 1 265,000 || 1 584,000 || 1 722,000 || 2 006,000 || 2 261,000 || 506,000 || 10 486,000
  TOTAL credite operaționale (*) || Angajamente || (4) || 4 135,822 || 4 864,322 || 5 624,822 || 6 412,222 || 7 229,722 || 8 077,222 || 8 956,922 || 0,000 || 45 301,054
 Plăți || (5) || 906,542 || 3 699,285 || 4 737,122 || 5 295,882 || 5 672,162 || 6 371,642 || 7 179,082 || 11 439,34 || 45 301,054
  TOTAL credite cu caracter administrativ finanțate din bugetul anumitor programe (*) || (6) || 18,178 || 21,678 || 22,178 || 22,778 || 23,278 || 23,778 || 24,078 || 0 || 155,946
 TOTAL credite în cadrul RUBRICII 1 (*) din cadrul financiar multianual || Angajamente || =4+ 6 || 4 154,000 || 4 886,000 || 5 647,000 || 6 435,000 || 7 253,000 || 8 101,000 || 8 981,000 || 0,000 || 4 5457,000
 Plăți || =5+ 6 || 924,720 || 3 720,963 || 4 759,300 || 5 318,660 || 5 695,440 || 6 395,420 || 7 203,160 || 11 439,337 || 4 5457,000
(*)        Cu excepția sumelor de la DG REGIO (fondul de coeziune)
  TOTAL credite operaționale (**) || Angajamente || (4) || 5 613,722 || 6 376,222 || 7 169,122 || 7 999,622 || 8 878,622 || 9 771,122 || 10 730,922 || 0,000 || 56539,354
 Plăți || (5) || 906,542 || 4 672,185 || 5 839,722 || 6 532,382 || 6 963,862 || 7 744,842 || 8 730,382 || 15 149,44 || 56539,354
  TOTAL credite cu caracter administrativ finanțate din bugetul anumitor programe (**) || (6) || 23,278 || 27,078 || 27,778 || 28,678 || 29,478 || 30,378 || 30,678 || 0 || 197,346
 TOTAL credite în cadrul RUBRICII 1 (**) din cadrul financiar multianual   || Angajamente || =4+ 6 || 5 637,000 || 6 403,300 || 7 196,900 || 8 028,300 || 8 908,100 || 9 801,500 || 10 761,600 || 0,000 || 56 736,700
 Plăți || =5+ 6 || 929,820 || 4 699,263 || 5 867,500 || 6 561,060 || 6 993,340 || 7 775,220 || 8 761,060 || 1 5149,437 || 56 736,700
(**)      inclusiv sumele de la DG REGIO (fondul de coeziune)
În cazul în care propunerea/inițiativa afectează mai
multe rubrici: (nu se aplicã):
  TOTAL credite operaționale || Angajamente || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Plăți || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  TOTAL credite cu caracter administrativ finanțate din bugetul anumitor programe || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL credite în cadrul RUBRICILOR 1 - 4 din cadrul financiar multianual (suma de referință) || Angajamente || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Plăți || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rubrica din cadrul financiar multianual: || 5 || „ Cheltuieli administrative ”
Milioane EUR (3 zecimale)
   ||   ||   || Exercițiu 2014 || Exercițiu 2015 || Exercițiu 2016 || Exercițiu 2017 || Exercițiu 2018 || Exercițiu 2019 || Exercițiu 2020 || TOTAL
 DG: MOVE ||
  Resurse umane || 4,198 || 4,516 || 4,771 || 5,089 || 5,280 || 5,280 || 5,280 || 34,414
  Alte cheltuieli administrative || 1,100 || 1,110 || 1,120 || 1,230 || 1,240 || 1,250 || 1,260 || 8,310
 TOTAL DG MOVE || Credite || 5,298 || 5,626 || 5,891 || 6,319 || 6,520 || 6,530 || 42,724 || 42,724
 DG: ENER (*) ||
  Resurse umane || 5,406 || 6,233 || 7,123 || 7,315 || 7,315 || 7,506 || 7,506 || 48,404
  Alte cheltuieli administrative || 0,171 || 0,171 || 0,171 || 0,471 || 0,171 || 0,171 || 0,471 || 1,797
 TOTAL DG ENER ||   || 5,577 || 6,404 || 7,294 || 7,786 || 7,486 || 7,677 || 7,977 || 50,201
 DG: INFSO (*) ||
  Resurse umane || 11,117 || 12,451 || 14,484 || 15,310 ||  16,263 ||  17,025 ||  17,279 ||  103,929
  Alte cheltuieli administrative || 0,200 || 0,210 || 0,220 || 0,230 || 0,240 || 0,250 || 0,260 || 1,610
 TOTAL DG INFSO || Credite || 11,317 || 12,661 || 14,704 || 15,540 ||  16,503 ||  17,275 ||  17,539 ||  105,539
(*) DG ENER și DG INFSO au în vedere de
asemenea și externalizarea (parțială) către agenții a implementării MCE. Sumele
și imputările vor fi ajustate, dacă este cazul, în funcție de rezultatele
procesului de externalizare.
 TOTAL credite la RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual || (Total angajamente = Total plăți) || 22,192 || 24,691 || 27,889 || 29,645 || 30,509 || 31,482 || 32,056 || 198,464
Milioane EUR (3 zecimale)
   ||   ||   || Exercițiu 2014[79] || Exercițiu 2015 || Exercițiu 2016 || Exercițiu 2017 || Exercițiu 2018 || Exercițiu 2019 || Exercițiu 2020 || > 2020 || TOTAL
 TOTAL credite la RUBRICILE 1-5(*) din cadrul financiar multianual || Angajamente || 4 176,192 || 4 910,691 || 5 674,889 || 6 464,645 || 7 283,509 || 8 132,482 || 9 013,056 || 0,000 || 45 655,464
 Plăți || 946,912 || 3 745,654 || 4 787,189 || 5 348,305 || 5 725,949 || 6 426,902 || 7 235,216 || 11 439,337 || 45 655,464
(*) cu excepția sumelor de la DG REGIO (fondul
de coeziune)
   ||   ||   || Exercițiu 2014[80] || Exercițiu 2015 || Exercițiu 2016 || Exercițiu 2017 || Exercițiu 2018 || Exercițiu 2019 || Exercițiu 2020 || > 2020 || TOTAL
 TOTAL credite la RUBRICILE 1-5 (**) din cadrul financiar multianual || Angajamente || 5 659,192 || 6 427,991 || 2 327,889 || 8 057,945 || 8 057,945 || 9 832,982 || 10 793,656 || 0,000 || 56 935,164
 Plăți || 952,012 || 4 723,954 || 5 895,389 || 6 590,705 || 7 023,849 || 7 806,702 || 8 793,116 || 15 149,437 || 56 935,164
(**) cu excepția sumelor de la DG REGIO
(fondul de coeziune)

3.2.2.
Impactul estimat asupra creditelor operaționale

·      ¨    Propunerea/inițiativa
nu implică utilizarea de credite operaționale
·      X    Propunerea/inițiativa implică utilizarea de credite operaționale,
conform explicațiilor de mai jos:
Credite de angajament în milioane EUR (cu 3 zecimale)
 Indicați obiectivele și realizările   ò ||   ||   || Exercițiu 2014 || Exercițiu 2015 || Exercițiu 2016 || Exercițiu 2017 || a se introduce numărul de ani necesar pentru a reflecta durata impactului (cf. punctul 1.6) || TOTAL ||
 REALIZĂRI ||
 Tipul realizării[81] || Costul mediu al realizării || Număr de realizări || Costuri || Număr de realizări || Costuri || Număr de realizări || Costuri || Număr de realizări || Costuri || Număr de realizări || Costuri || Număr de realizări || Costuri || Număr de realizări || Costuri || Număr total de realizări || Costuri totale
 || OBIECTIVE SPECIFICE[82] rețele de transport ||
 Realizarea       || Se estimează că va contribui la finanțarea unor investiții în valoare de 150 miliarde EUR, din investițiile totale de 237 618,21 milioane EUR stabilite în lista proiectelor de infrastructură de transport identificate în prealabil în partea 1 a anexei la regulamentul MCE.     ||
   || - o finanțare UE de 2 256,9 milioane EUR în instrumente financiare va mobiliza investiții de 40 miliarde EUR; - o finanțare UE de 11 238,3 milioane EUR din partea Fondului de coeziune va mobiliza investiții de 11,5 miliarde EUR; - restul finanțării UE de 22 230,5 milioane EUR va mobiliza investiții de 98,5 miliarde EUR (pe baza unei rate medii de cofinanțare situate la 20%)   ||
 În milioane EUR || Estimări ale necesarului investițional pentru proiectele identificate în prealabil în partea 1 a anexei la regulamentul MCE
 Priorități orizontale || 47 500,00
 din care SESAR || 30 000,00
 1. Coridorul baltic - adriatic || 13 353,20
 2. Varșovia – Berlin – Amsterdam/Rotterdam – Felixstowe – Midlands || 5 673,00
 3. Coridorul mediteranean || 37 690,00
 4. Hamburg – Rostock – Burgas/frontiera TR – Pireu – Lefkosia || 8 037,60
 5. Helsinki – Valletta || 31 936,00
 6. Genova – Rotterdam || 15 622,50
 7. Lisabona - Strasbourg || 17 170,00
 8. Dublin – Londra – Paris – Bruxelles || 4 582,00
 9. Amsterdam – Basel/Lyon – Marsilia || 12 551,30
 10. Coridorul Strasbourg –Dunăre || 15 939,40
 Alte secțiuni ale rețelei primare || 27 563,21
 Total || 237 618,21
Cifrele detaliate pentru fiecare coridor vor fi disponibile în etapele
de planificare și implementare a programului.
 || OBIECTIVE SPECIFICE rețele energetice
 Realizarea || Implementarea a 11 coridoare și zone prioritare la un cost mediu de 940,514 milioane EUR per coridor           ||
 || OBIECTIVE SPECIFICE Rețele de telecomunicații[83]:
 -Realizare || Infrastructuri de servicii digitale dezvoltate și implementate în Europa || Se preconizează că următoarele infrastructuri de servicii digitale vor fi sprijinite prin MCE:   ·                         Identificarea și autentificarea interoperabilă electronică în toată Europa; ·                         Platforma centrală europeană de interconectare a registrelor comerțului din Europa; ·                         Proceduri electronice pentru înființarea și conducerea unei afaceri într-o altă țară; ·                         Servicii de achiziții publice interoperabile transfrontaliere, în format electronic; ·                         Servicii interoperabile transfrontaliere e-Justiție; ·                         Servicii interoperabile transfrontaliere e-Sănătate .   || 2446,000
 - Realizare || Mii de gospodării conectate la internetul de bandă largă || 0.18 || 1827 || 321,000 || 3573 || 627,800 || 5547 || 974,600 || 6269 || 1101,400 || 8031 || 1411,200 || 9276 || 1630,000 || 11126 || 1955,000 || 45649 || 8021,000
 || Subtotal obiectivul specific Telecomunicații ||   || 679,000 ||   ||  843,800 ||   ||  1 302,600 ||   ||  1 621,400 ||   ||  1 734,200 ||   ||  2 003,000 ||   ||  2 284,000 ||   ||  10 468,000
 || COST TOTAL ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 56 539,354
 ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.3.
Impactul estimat asupra creditelor cu caracter
administrativ
3.2.3.1.
Rezumat

·      ¨    Propunerea/inițiativa
nu implică utilizarea de credite administrative
·      X    Propunerea/inițiativa implică utilizarea de credite
administrative, conform explicațiilor de mai jos:
Milioane EUR (3
zecimale)
 DG MOVE || Exercițiu 2014 || Exercițiu 2015 || Exercițiu 2016 || Exercițiu 2017 || Exercițiu 2018 || Exercițiu 2019 || Exercițiu 2020 || TOTAL
 RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Resurse umane || 4,198 || 4,516 || 4,771 || 5,089 || 5,280 || 5,280 || 5,280 || 34,414
 Alte cheltuieli administrative || 1,100 || 1,110 || 1,120 || 1,230 || 1,240 || 1,250 || 1,260 || 8,310
 Subtotal RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual || 5,298 || 5,626 || 5,891 || 6,319 || 6,520 || 6,530 || 6,54 || 42,724
 În afara RUBRICII 5[84] din cadrul financiar multianual (*) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Resurse umane ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Alte cheltuieli administrative 06 01 04 31 || 12,7 || 17,5 || 17,8 || 18,2 || 18,5 || 18,8 || 19,1 || 122,6
 Alte cheltuieli administrative 13 01 04 XX || 5,1 || 5,4 || 5,6 || 5,9 || 6,2 || 6,6 || 6,6 || 41,4
 Subtotal în afara RUBRICII 5 (**) din cadrul financiar multianual || 12,7 || 17,5 || 17,8 || 18,2 || 18,5 || 18,8 || 19,1 || 122,6
 Subtotal în afara RUBRICII 5 din cadrul financiar multianual || 17,8 || 22,9 || 23,4 || 24,1 || 24,7 || 25,4 || 25,7 || 164,0
 TOTAL MOVE(**) || 17,998 || 23,126 || 23,691 || 24,519 || 25,02 || 25,33 || 25,64 || 165,324
 TOTAL MOVE || 23,098 || 28,526 || 29,291 || 30,419 || 31,22 || 31,93 || 32,24 || 206,724
(*) În ipoteza că agenției executive TEN-T i
se vor delega componenta destinată transporturilor și cea provenită din fondul
de coeziune ale MCE
(**) cu excepția
fondului de coeziune 13 01 04 XX
Milioane EUR (3
zecimale)
 DG ENER || Exercițiu 2014 || Exercițiu 2015 || Exercițiu 2016 || Exercițiu 2017 || Exercițiu 2018 || Exercițiu 2019 || Exercițiu 2020 || TOTAL
 RUBRICA 5 (*) din cadrul financiar multianual ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Resurse umane || 5,406 || 6,233 || 7,123 || 7,315 || 7,315 || 7,506 || 7,506 || 48,404
 Alte cheltuieli administrative || 0,171 || 0,171 || 0,171 || 0,471 || 0,171 || 0,171 || 0,471 || 1,797
 Subtotal RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual || 5,577 || 6,404 || 7,294 || 7,786 || 7,486 || 7,677 || 7,977 || 50,201
 În afara RUBRICII 5[85] din cadrul financiar multianual ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Resurse umane ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Alte cheltuieli cu caracter administrativ || 3,478 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 15,346
 Subtotal în afara RUBRICII 5 din cadrul financiar multianual || 3,478 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 1,978 || 15,346
 TOTAL ENER || 9,055 || 8,382 || 9,272 || 9,764 || 9,464 || 9,655 || 9,955 || 65,547
(*)           DG ENER are în vedere externalizarea (parțială) către agenții a
implementării MCE. Sumele și imputările vor fi ajustate, dacă este cazul, în
funcție de rezultatele procesului de externalizare.
(**)      Aceste credite include cheltuielile
destinate coordonatorilor la nivelul UE. În plus, se poate face referire la
ACESR pentru executarea unor sarcini definite în dispozițiile regulamentului
privind orientările pentru infrastructuri energetice transeuropene, sub
rezerva unei decizii ulterioare.
Milioane EUR (3
zecimale)
 DG INFSO: || Exercițiu 2014 || Exercițiu 2015 || Exercițiu 2016 || Exercițiu 2017 || Exercițiu 2018 || Exercițiu 2019 || Exercițiu 2020 || TOTAL
 RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Resurse umane || 11,117 || 12,451 || 14,484 || 15,310 ||  16,263 ||  17,025 ||  17,279 ||  103,929
 Alte cheltuieli administrative || 0,2 || 0,21 || 0,22 || 0,23 || 0,24 || 0,25 || 0,26 || 1,61
 Subtotal RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual || 11,317 || 12,661 || 14,704 || 15,540 ||  16,503 ||  17,275 ||  17,539 ||  105,539
 În afara RUBRICII 5[86] din cadrul financiar multianual ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Resurse umane ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Alte cheltuieli de natură administrativă || 2 || 2,2 || 2,4 || 2,6 || 2,8 || 3 || 3 || 18
 Subtotal în afara RUBRICII 5 din cadrul financiar multianual || 2 || 2,2 || 2,4 || 2,6 || 2,8 || 3 || 3 || 18
 TOTAL INFSO || 13,317 || 14,861 || 17,104 || 18,140 ||  19,303 ||  20,275 ||  20,539 ||  123,539
(*)           DG INFSO are în vedere externalizarea (parțială) către agenții a
implementării MCE. Sumele și imputările vor fi ajustate, dacă este cazul, în
funcție de rezultatele procesului de externalizare.
 Total credite administrative de la rubrica 5 din CFM || 22,192 || 24,691 || 27,889 || 29,645 || 30,509 || 31,482 || 32,056 || 198,464
 Total credite administrative din afara rubricii 5 din CFM(*) || 18,178 || 21,678 || 22,178 || 22,778 || 23,278 || 23,778 || 24,078 || 155,946
 Total credite administrative din afara rubricii 5 din CFM(*) || 23,278 || 27,078 || 27,778 || 28,678 || 29,478 || 30,378 || 30,678 || 197,346
 TOTAL credite administrative (*) || 40,37 || 46,369 || 50,067 || 52,423 || 53,787 || 55,26 || 56,134 || 354,410
 TOTAL credite administrative || 45,47 || 51,769 || 55,667 || 58,323   || 59,987 || 61,86 || 62,734 || 395,810
(*) cu excepția Fondului de coeziune 13 01 04
XX

3.2.3.2.
Necesarul de resurse umane estimat

·      ¨    Propunerea/inițiativa
nu implică utilizarea de resurse umane
·      X    Propunerea/inițiativa implică utilizarea de resurse umane, conform
explicațiilor de mai jos:
Estimare de exprimat în unități echivalent
normă întreagă
 || DG MOVE || Exercițiu 2014 || Exercițiu 2015 || Exercițiu 2016 || Exercițiu 2017 || Exercițiu 2018 || Exercițiu 2019 || Exercițiu 2020
  Posturi din schema de personal (funcționari și agenți temporari) ||
 || 06 01 01 01 (la sediu și în birourile de reprezentare ale Comisiei) || 26 || 28 || 29 || 31 || 32 || 32 || 32
 || XX 01 01 02 (în delegații) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 06 01 05 01 (cercetare indirectă) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (cercetare indirectă) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Personal extern (în echivalent normă întreagă: ENI)[87] ||
 || 06 01 02 01 (AC, INT, END din „pachetul global”) || 14 || 15 || 17 || 18 || 19 || 19 || 19
 || XX 01 02 02 (AC, INT, JED, LA și END în delegații) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy [88] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 06 01 05 02 (AC, INT END, - cercetare indirectă) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 AC, INT, END – cercetare directă) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Alte linii bugetare (a se preciza) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || TOTAL MOVE || 40 || 43 || 46 || 49 || 51 || 51 || 51
XX este domeniul
de politică sau titlul din buget în cauză.
Necesarul de resurse
umane va fi acoperit de efectivele de personal ale DG-ului în cauză alocate
deja gestionării acțiunii și/sau realocate intern în cadrul DG-ului,
completate, după caz, prin resurse suplimentare, care ar putea fi alocate
DG-ului care gestionează acțiunea în cadrul procedurii de alocare anuală și
luând în considerare constrângerile bugetare. Sumele și imputările vor fi
ajustate în funcție de rezultatele procesului de externalizare avut în vedere.
Descrierea sarcinilor
care trebuie efectuate:
 Funcționari și agenți temporari || Elaborarea politicilor și strategiilor, managementul și controlul programelor, selectarea proiectelor, coordonarea și relația cu toate părțile interesate la nivelul programului [ministere, alte DG-uri, instituții europene, bănci internaționale (precum BEI), supravegherea și control agențiilor asociate (personal extern)].
 Personal extern || Gestionarea sistemului informatic TENtec: culegerea datelor tehnice, financiare și geografice din analiză, managementul și procesul decizional al programului.
Estimare de exprimat în unități echivalent
normă întreagă
 || DG ENER || Exercițiu 2014 || Exercițiu 2015 || Exercițiu 2016 || Exercițiu 2017 || Exercițiu 2018 || Exercițiu 2019 || Exercițiu 2020
   Posturi din schema de personal (funcționari și agenți temporari) ||
 || 32 01 01 01 (la sediu și în birourile de reprezentare ale Comisiei) || 34 || 39 || 45 || 45 || 45 || 46 || 46
 || XX 01 01 02 (în delegații) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (cercetare indirectă ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (cercetare directă) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Personal extern (în echivalent normă întreagă: ENI)[89] ||
 || 32 01 02 01 (AC, INT, END din „pachetul global”) || 17 || 20 || 22 || 25 || 25 || 26 || 26
 || XX 01 02 02 (AC, INT, JED, LA și END în delegații) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy [90] || - la sediu[91] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || - in delegations ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (AC, INT, END - cercetare indirectă) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (AC, INT, END – cercetare directă) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Alte linii bugetare (a se preciza) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || TOTAL ENER || 51 || 59 || 67 || 70 || 70 || 72 || 72
XX este domeniul
de politică sau titlul din buget în cauză.
Necesarul de resurse
umane va fi acoperit de efectivele de personal ale DG-ului în cauză alocate
deja gestionării acțiunii și/sau realocate intern în cadrul DG-ului,
completate, după caz, prin resurse suplimentare, care ar putea fi alocate
DG-ului care gestionează acțiunea în cadrul procedurii de alocare anuală și
luând în considerare constrângerile bugetare. Sumele și
imputările vor fi ajustate în funcție de rezultatele procesului de
externalizare avut în vedere.
Descrierea sarcinilor
care trebuie efectuate:
 Funcționari și agenți temporari || - sprijin acordat forurilor regionale și tematice la identificarea proiectelor de interes comun - procesul de selecție - gestionarea cererilor anuale de propuneri și selectarea proiectelor care vor beneficia de sprijin financiar din partea UE - management financiar și de proiect - evaluare
 Personal extern || Sprijin acordat forurilor regionale și tematice la identificarea proiectelor de interes comun - procesul de selecție - gestionarea cererilor anuale de propuneri și selectarea proiectelor pentru finanțare - management financiar și de proiect - evaluare
Estimare de exprimat în unități echivalent
normă întreagă
 || DG INFSO: || Exercițiu 2014 || Exercițiu 2015 || Exercițiu 2016 || Exercițiu 2017 || Exercițiu 2018 || Exercițiu 2019 || Exercițiu 2020
  Posturi din schema de personal (funcționari și agenți temporari) ||
 || 09 01 01 01 (la sediu și în birourile de reprezentare ale Comisiei) || 83 || 93 || 108 || 114 || 121 || 127 || 129
 || XX 01 01 02 (în delegații) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (cercetare indirectă) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (cercetare directă) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Personal extern (în echivalent normă întreagă: ENI)[92]   ||
 || 09 01 02 01 (AC, INT, END din „pachetul global”) || 9 || 10 || 12 || 13 || 14 || 14 || 14
 || XX 01 02 02 (AC, INT, JED, LA și END în delegații) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || [93]XX 01 04 yy   || la la sediu[94]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || - în delegații ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (AC, INT, END - cercetare indirectă) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (AC, INT, END – cercetare directă) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Alte linii bugetare (a se preciza) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || TOTAL || 92 || 103 || 120 || 127 || 135 || 141 || 143
XX este domeniul de politică sau titlul din
buget în cauză.
Necesarul de resurse
umane va fi acoperit de efectivele de personal ale DG-ului în cauză alocate
deja gestionării acțiunii și/sau realocate intern în cadrul DG-ului,
completate, după caz, prin resurse suplimentare, care ar putea fi alocate
DG-ului care gestionează acțiunea în cadrul procedurii de alocare anuală și
luând în considerare constrângerile bugetare. Sumele și imputările vor fi
ajustate în funcție de rezultatele procesului de externalizare avut în vedere.
Descrierea sarcinilor
care trebuie efectuate:
 Funcționari și agenți temporari || Coordonare politică și strategică, managementul programelor, proiectelor și granturilor
 Personal extern || Managementul proiectelor și granturilor
 Total cerințe estimate resurse umane || 183 || 205 || 233 || 246 || 256 || 264 || 266

3.2.4.
Compatibilitatea cu cadrul financiar multianual
2014-2020

·      X    Propunerea/inițiativa este compatibilă cu cadrul financiar
multianual actual 2014-2020.
·      ¨    Propunerea/inițiativa
necesită o reprogramare a rubricii corespunzătoare din cadrul financiar
multianual.
A se explica reprogramarea necesară, precizându-se
liniile bugetare vizate și sumele aferente.
Nu
se aplică
·      ¨    Propunerea/inițiativa
necesită utilizarea instrumentului de flexibilitate sau revizuirea cadrului
financiar multianual[95].
A se explica necesitatea efectuării acestei acțiuni,
precizându-se rubricile și liniile bugetare vizate, precum și sumele aferente.
Nu
se aplică

3.2.5.
Participarea terților la finanțare

·      X    Propunerea/inițiativa nu prevede cofinanțare din partea terților
·      Propunerea/inițiativa prevede cofinanțare, estimată în cele ce urmează:
Credite de angajament în milioane EUR (cu 3 zecimale)
   || Exercițiu N || Exercițiu N+1 || Exercițiu N+2 || Exercițiu N+3 || a se introduce numărul de ani necesar pentru a reflecta durata impactului (cf. punctul 1.6) || Total
 Precizați organismul care asigură cofinanțarea ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL credite cofinanțate ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.3.
Impactul estimat asupra veniturilor

·      ¨    Propunerea/inițiativa
nu are impact financiar asupra veniturilor.
·      X    Propunerea/inițiativa are următorul impact financiar:
–
¨         asupra resurselor proprii
–
X          asupra diverselor venituri
Milioane EUR (3 zecimale)
 Linie bugetară de venituri: || Credite disponibile pentru exercițiul bugetar în curs || Impactul propunerii/inițiativei[96]
 Exercițiu N || Exercițiu N+1 || Exercițiu N+2 || Exercițiu N+3 || ...a se introduce numărul de coloane necesar pentru a reflecta durata impactului (cf. punctul 1.6)
 Articolul …... ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Pentru diversele venituri
alocate, a se preciza linia bugetară (liniile bugetare) de cheltuieli afectată
(afectate).
A
se stabili (veniturile generate de instrumentele financiare se reutilizează pe
durata de viață a programului și se încasează la sfârșitul programului ca
venituri, împreună cu suma datorată.)
A se preciza metoda de
calcul a impactului asupra veniturilor.
[1]               Comunicare
a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social
European și Comitetul Regiunilor – „Un buget pentru Europa 2020”, 29.6.2011,
COM(2011) 500 final.
[2]               Reducerea
cu 20% a emisiilor de gaze cu efect de seră, o pondere de 20% a energiei
regenerabile în consumul total de energie al UE și o îmbunătățire cu 20% a
eficienței energetice până în 2020.
[3]               „O
nouă strategie pentru piața unică în serviciul economiei și societății din
Europa”. Raportul lui Mario Monti către președintele Comisiei Europene, 9 mai 2010,
paginile 64-65.
[4]               COM(2011)xxx
privind lansarea fazei pilot a inițiativei Project Bonds Europa 2020
(obligațiuni pentru finanțarea de proiecte).
[5]               COM(2011)500.
[6]               Comunicările
Comisiei privind revizuirea bugetului [COM(2010) 700], reglementarea inteligentă
[COM(2010) 543] și privind Un buget pentru Europa 2020 [COM(2011) 500].
[7]               COM(2010)700,
p. 5.
[8]               A se
vedea rapoartele de evaluare a impactului ale orientărilor TEN-T revizuite,
SEC(2011)xxx, ale orientărilor TEN-E revizuite, SEC(2011)xxx și ale orientărilor
e-TEN, SEC(2011)xxx.
[9]               Toate
cifrele sunt exprimate în prețurile constante din 2011. Sumele corespunzătoare
exprimate în prețuri actuale pot fi găsite în Fișa financiară legislativă.
[10]             COM(2011)144.
[11]             JO C , , p. .
[12]             JO C , , p. .
[13]             JO C , ,
p. .
[14]             Comunicare
a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social
European și Comitetul Regiunilor „O Agendă digitală pentru Europa”, 26.8.2010,
COM(2010) 245 final/2.
[15]             Comunicarea
Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social și
Comitetul Regiunilor «Actul privind piața unică Douăsprezece pârghii pentru
stimularea creșterii și întărirea încrederii „Împreună pentru o nouă
creștere”», 13.4.2011, COM(2011) 206 final.
[16]                    Rezoluția Parlamentului
European 2010/2211(INI)
[17]             Foaie de
parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor [COM(2011) 144].
[18]             Rezoluția
Parlamentului European 2009/2096(INI)
[19]             Documentul
Consiliului 10850/09
[20]             JO L ... ,
p. … .
[21]             http://ec.europa.eu/transport/infrastructure/ten-t-policy/review/doc/expert-groups/expert_group_5_final_report.pdf
[22]             În prețuri
de la nivelul anului 2011.
[23]             Comunicare
a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social
European și Comitetul Regiunilor „Priorități în domeniul infrastructurii
energetice ante și post 2020 – Plan de realizare a unei rețele energetice
europene integrate”, 17.11.2010, COM(2010) 677 final.
[24]             Documentul Consiliului 6950/11
[25]             EUCO 2/1/11
[26]             JO L ... , p. … .
[27]                    COM(2010) 2020 final
3.3.2010.
[28]             Comunicare
a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social
European și Comitetul Regiunilor „O Agendă digitală pentru Europa”, 26.8.2010,
COM(2010) 245 final/2.
[29]                    Concluziile Consiliului
European privind o nouă strategie europeană pentru creștere și crearea de
locuri de muncă – Finalizarea și punerea în aplicare a strategiei Europa 2020, 17 iunie 2010.
[30]                    Concluziile Consiliului
privind O agendă digitală pentru Europa, a 3017-a reuniune a Consiliului
Transporturi, Telecomunicații și Energie, Bruxelles, 31 mai 2010.
[31]             JO L ... ,
p. … .
[32]             COM(2011)xxx,
Un cadru pentru următoarea generație de instrumente financiare
[33]             Comunicare
a Comisiei către Parlamentul european, Consiliu, Comitetul Economic și Social
European și Comitetul Regiunilor „Mobilizarea investițiilor private și publice
în vederea relansării economice și realizării unei transformări structurale pe
termen lung: dezvoltarea parteneriatelor public-privat”, COM(2009) 615 final.
[34]             Comunicarea
Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social
European, Comitetul Regiunilor și parlamentele naționale „Revizuirea bugetului
UE”, 19.10.2010, COM(2010) 700 final.
[35]             JO L 162, 22.6.2007, p. 1.
[36]             JO L 55, 28.2.2011, p. 13.
[37]             JO L 228, 23.9.1995, p. 1.
[38]             JO L ... , p. … .
[39]             JO L ... , p. … .
[40]             JO L ... , p. … .
[41]             JO L 108, 24.4.2002,
p. 33.
[42]             Cu până la
30 % dacă se îndeplinesc condițiile potrivite.
[43]             Toate cifrele sunt exprimate în prețurile constante din 2011. Sumele
corespunzătoare, exprimate în prețuri actuale pot fi găsite în Fișa financiară
legislativă.
[44]             Regulamentul
(CE) nr. 680/2007 al Parlamentului European şi al Consiliului din 20 iunie 2007
de stabilire a normelor generale pentru acordarea asistenţei financiare
comunitare în domeniul reţelelor transeuropene de transport şi energetice, JO L
162, 22.6.2007, p. 1
[45]             COM(2011) 615
final.
[46]             JO L 292, 15.11.1996,
p. 2.
[47]             Comunicare
a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social
European și Comitetul Regiunilor – „Un buget pentru Europa 2020 Partea II (Fișe
de politică)” COM(2011) 500 final, 29.6.2011, p. 7.
[48]             ABM:
Gestionarea pe activități – ABB: Întocmirea bugetului pe activități.
[49]             Astfel cum
se menționează la articolul 49 alineatul (6) litera (a) sau (b) din
Regulamentul financiar.
[50]             Roman Friedrich, Karim Sabbagh, Bahjat El-Darwiche și
Milind Singh (2009): Digital Highways. The Role of Government in 21st Century
Infrastructure. Booz & Company.
[51]             OCDE (2010),
OECD Information Technology Outlook 2010, OECD Publishing. Se poate consulta la
adresa http://dx.doi.org/10.1787/it_outlook-2010-en
[52]             Estimarea
investițiilor realizate independent față de MCE și fără intervenția/e (din
partea) acestuia.
[53]             Estimare a
ceea ce poate fi realizat cu MCE.
[54]             În ipoteza
că fondurile MCE în valoare de 6.5 miliarde EUR pot fi multiplicate cu 7 prin
investiții private și (alte investiții) publice.
[55]             Conform
măsurătorilor: persoane fizice și juridice care utilizează
serviciile eGuvernare [eu am zis ”servicii online aferente
administrației publice”]
[56]             Servicii
publice transfrontaliere: încă nu
există măsurători, deoarece statele membre sunt în curs de definire a listei
serviciilor (Acțiunea nr. 91 din Agenda Digitală, de realizat până la sfârșitul
lui 2011)
[57]             Explicațiile
privind tipurile de gestionare, precum și trimiterile la Regulamentul financiar
sunt disponibile pe site-ul BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[58]             Astfel cum
sunt menționate la articolul 185 din Regulamentul financiar.
[59]             CD=
credite diferențiate / CND = credite nediferențiate.
[60]             AELS:
Asociația Europeană a Liberului Schimb.
[61]             Țările
candidate și, după caz, țările potențial candidate din Balcanii de Vest.
[62]             CD=
credite diferențiate / CND = credite nediferențiate.
[63]             AELS:
Asociația Europeană a Liberului Schimb.
[64]             Țările candidate și, după caz, țările potențial candidate din Balcanii
de Vest.
[65]             CD=
credite diferențiate / CND = credite nediferențiate.
[66]             AELS:
Asociația Europeană a Liberului Schimb.
[67]             Țările candidate
și, după caz, țările potențial candidate din Balcanii de Vest.
[68]             CD=
credite diferențiate / CND = credite nediferențiate.
[69]             AELS:
Asociația Europeană a Liberului Schimb.
[70]             Țările
candidate și, după caz, țările potențial candidate din Balcanii de Vest.
[71]             Anul N
este anul în care începe punerea în aplicare a propunerii/inițiativei.
[72]             Asistență
tehnică și/sau administrativă și cheltuieli de sprijinire a punerii în aplicare
a programelor și/sau a acțiunilor UE (fostele linii „BA”), cercetare indirectă
și cercetare directă.
[73]             Anul N
este anul în care începe punerea în aplicare a propunerii/inițiativei.
[74]             Asistență
tehnică și/sau administrativă și cheltuieli de sprijinire a punerii în aplicare
a programelor și/sau a acțiunilor UE (fostele linii „BA”), cercetare indirectă
și cercetare directă.
[75]             Anul N
este anul în care începe punerea în aplicare a propunerii/inițiativei.
[76]             Asistență
tehnică și/sau administrativă și cheltuieli de sprijinire a punerii în aplicare
a programelor și/sau a acțiunilor UE (fostele linii „BA”), cercetare indirectă
și cercetare directă.
[77]             Anul N
este anul în care începe punerea în aplicare a propunerii/inițiativei.
[78]             Asistență
tehnică și/sau administrativă și cheltuieli de sprijinire a punerii în aplicare
a programelor și/sau a acțiunilor UE (fostele linii „BA”), cercetare indirectă
și cercetare directă.
[79]             Anul N
este anul în care începe punerea în aplicare a propunerii/inițiativei.
[80]             Anul N
este anul în care începe punerea în aplicare a propunerii/inițiativei.
[81]             Realizările
se referă la produse și servicii care urmează a fi furnizate (de ex.: numărul
de schimburi de studenți finanțate, numărul de km de străzi construite etc.).
[82]             Conform
descrierii de la punctul 1.4.2. „Obiectiv(e) specific(e)…”
[83]             Detașarea
completă a bugetului cheltuit prin instrumente financiare de cel cheltuit prin
granturi depinde de adoptarea de către piață a instrumentelor financiare.
[84]             Asistență
tehnică și/sau administrativă și cheltuieli de sprijinire a punerii în aplicare
a programelor și/sau a acțiunilor UE (fostele linii „BA”), cercetare indirectă
și cercetare directă.
[85]             Asistență
tehnică și/sau administrativă și cheltuieli de sprijinire a punerii în aplicare
a programelor și/sau a acțiunilor UE (fostele linii „BA”), cercetare indirectă
și cercetare directă.
[86]             Asistență
tehnică și/sau administrativă și cheltuieli de sprijinire a punerii în aplicare
a programelor și/sau a acțiunilor UE (fostele linii „BA”), cercetare indirectă
și cercetare directă.
[87]             AC= agent contractual; INT = personal interimar („Intérimaire”); JED=
„Jeune Expert en Délégation” (tânăr expert în delegații); AL= agent local; END=
expert național detașat;
[88]             Sub plafonul pentru personal extern din credite operaționale (fostele
linii „BA”).
[89]             AC= agent contractual; INT = personal interimar („Intérimaire”); JED=
„Jeune Expert en Délégation” (tânăr expert în delegații); AL= agent local; END=
expert național detașat;
[90]             Sub plafonul pentru personal extern din credite operaționale (fostele
linii „BA”).
[91]             În esență pentru Fonduri Structurale, Fondul european agricol pentru
dezvoltare rurală (FEADR) și Fondul european pentru pescuit (FEP).
[92]             AC= agent
contractual; INT = personal interimar („Intérimaire”); JED= „Jeune Expert en
Délégation” (tânăr expert în delegații); AL= agent local; END= expert național
detașat.
[93]             Sub
plafonul pentru personal extern din credite operaționale (fostele linii „BA”).
[94]             În special
pentru Fonduri Structurale, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală
(FEADR) și Fondul european pentru pescuit (FEP).
[95]             A se vedea
punctele 19 și 24 din Acordul interinstituțional.
[96]             În ceea ce
privește resursele proprii tradiționale (taxele vamale, cotizațiile pentru
zahăr), sumele indicate trebuie să fie sume nete, și anume sumele brute după
deducerea a 25% pentru costuri de colectare.