               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 21.12.2016
            COM(2016) 818 final
            2016/0411(COD)
            Propunere de
            REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI
            de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1008/2008 privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.CONTEXTUL PROPUNERII

               •Motivele și obiectivele propunerii

               Propunerea are ca scop să asigure consecvența din punct de vedere juridic a Regulamentului (CE) nr. 1008/2008
                  1
                cu un acord internațional.

               Articolul 13 din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 stabilește condițiile în care sunt permise acordurile de închiriere a aeronavelor înmatriculate în țări terțe, în special închirierea aeronavelor cu echipaj. Posibilitățile constituie circumstanțe excepționale, precum lipsa unei aeronave adecvate pe piața comunitară, și ar trebui să fie strict limitate în timp și să îndeplinească standarde de siguranță echivalente cu normele privind siguranța prevăzute de legislația comunitară și de cea națională.

               Acord privind transportul aerian (ATA) dintre Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Statele Unite ale Americii, pe de altă parte („Acordul privind transportul aerian UE-SUA”) a fost semnat la 25 și 30 aprilie 2007
                  2
                și a fost modificat printr-un protocol din 24 iunie 2010
                  3
               . Acordul privind transportul aerian se aplică cu titlu provizoriu de la 30 martie 2008. Protocolul de modificare se aplică cu titlu provizoriu de la 24 iunie 2010.

               ATA prevede un regim deschis pentru închirierea de aeronave cu echipaj între părți. Pentru a oferi claritate și securitate transportatorilor aerieni, Comisia a recomandat Consiliului să o autorizeze să negocieze un acord specific cu SUA în ceea ce privește închirierea aeronavelor cu echipaj, în scopul eliminării restricțiilor temporale.

               Prezenta propunere are ca scop să adapteze regulamentul UE în consecință. Prin urmare, domeniul său de aplicare este foarte restrâns și se va aplica numai articolului 13 alineatul (3) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008. Celelalte dispoziții ale articolului 13 (de exemplu cele referitoare la standardele de siguranță și la drepturile autorității competente) vor rămâne neschimbate.

               Pe termen scurt, s-ar acorda o derogare de la limitările respective pentru SUA, care ar fi prima țară terță cu care UE are un acord în domeniul închirierii de aeronave cu echipaj. Alte țări terțe ar putea dori să solicite în viitor derogări similare, dar fiecare solicitare ar urma să fie tratată de la caz la caz, iar excepțiile ar trebui acordate doar atunci când sunt justificate în mod corespunzător.

               Orice impact direct sau indirect va fi rezultatul acordurilor privind închirierea aeronavelor cu echipaj în sine, nu al modificării regulamentului.

               •Coerența cu dispozițiile existente în domeniul de politică

                  Prezenta inițiativă se bazează pe dispozițiile existente ale Uniunii care reglementează serviciile aeriene, astfel cum sunt cuprinse în prezent în Regulamentul (CE) nr. 1008/2008. De asemenea, prezenta inițiativă va fi consecventă cu acordul avut în vedere între UE și SUA în domeniul închirierii aeronavelor cu echipaj și cu ATA UE-SUA.

               •Coerența cu alte politici ale Uniunii

                  Prezenta inițiativă este pe deplin consecventă cu obiectivele strategice pentru 2014-2019 ale Comisiei în ceea ce privește promovarea obiectivelor „UE ca actor global” și „locuri de muncă și creștere economică”.

               2.TEMEIUL JURIDIC, SUBSIDIARITATEA ȘI PROPORȚIONALITATEA

               •Temeiul juridic

                  Propunerea se întemeiază pe articolul 100 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, care constituie temeiul juridic pentru adoptarea măsurilor la nivelul Uniunii referitoare la transportul aerian.

                   •
                        Subsidiaritatea (pentru competență neexclusivă)

                  Modificarea regulamentului este unicul instrument existent disponibil pentru soluționarea acestui aspect.

               •Proporționalitatea

                  Propunerea este o adaptare tehnică a legislației UE la un acord internațional. Modificarea este strict limitată la restricțiile temporale legate de prevederile referitoare la închirierea de aeronave cu echipaj din acordul UE-SUA avut în vedere în domeniul închirierii de aeronave cu echipaj.

               •Alegerea instrumentului

                  Prezenta propunere nu schimbă tipul de instrument utilizat în cazul regulamentului inițial.

               3.REZULTATELE EVALUĂRILOR EX-POST, ALE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII IMPACTULUI

               •Evaluări ex post/verificări ale adecvării legislației existente

                  Nu se aplică.

               •Consultări cu părțile interesate

               Toate statele membre și industria din UE (inclusiv partenerii sociali), precum și Norvegia și Islanda (care sunt părți la ATA) au fost implicate activ în analizarea și evaluarea cazului. .

                  În cursul acestor consultări s-a înțeles faptul că un acord în domeniul închirierii aeronavelor cu echipaj ar determina o modificare a Regulamentului (CE) nr. 1008/2008.

               •Obținerea și utilizarea expertizei

                  Prezenta modificare este de natură tehnică și orizontală, rezultând din acorduri internaționale. Colectarea de date pentru evaluarea impactului său va fi realizată în cadrul solicitării de autorizare pentru desfășurarea de negocieri în vederea unui acord între UE și o țară terță.

                  În acest moment, ea este determinată numai de acordul avut în vedere între UE și SUA în domeniul închirierii aeronavelor cu echipaj. Colectarea și analizarea datelor în vederea acestui acord sunt rezumate în foaia de parcurs aferentă și în recomandarea de decizie a Consiliului.

               •Evaluarea impactului

                  Inițiativa are un scop foarte specific (o adaptare tehnică ce rezultă dintr-un acord internațional) și un domeniu de aplicare limitat (derogare de la restricțiile temporale pentru închirierea aeronavelor cu echipaj). Astfel cum se menționează în foaia de parcurs publicată la 7 martie 2016, nu se propune realizarea unei evaluări a impactului.

                  Eventualele impacturi vor fi rezultatul acordului privind închirierea aeronavelor cu echipaj în sine, nu al modificării regulamentului.

               •Adecvarea și simplificarea reglementărilor

                  Propunerea este o adaptare tehnică a regulamentului UE în vederea armonizării acestuia cu dispozițiile incluse într-un acord internațional.

               Nu a avut loc o evaluare cuprinzătoare a politicii existente, deoarece inițiativa nu prevede o relaxare generală a limitărilor pentru toate țările terțe. Inițiativa ar avea ca scop să creeze o „exceptare” care s-ar aplica numai Statelor Unite și ar evita o inconsecvență între regulament și obligațiile internaționale ale UE.

               •Drepturi fundamentale

                  Nu se aplică.

               4.IMPLICAȚIILE BUGETARE

               Propunerea nu are nicio implicație pentru bugetul UE.

               5.ALTE ELEMENTE

               •Planuri de punere în aplicare și măsuri de monitorizare, evaluare și raportare

                  Propunerea de regulament nu necesită nicio măsură suplimentară de punere în aplicare.

               •Explicația detaliată a dispozițiilor specifice ale propunerii

                  Propunerea are ca scop să introducă o posibilitate de derogare de la condițiile aplicabile închirierii de aeronave cu echipaj stabilite la articolul 13 alineatul (3) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008, prin încheierea de acorduri internaționale. Acest lucru ar permite o flexibilitate sporită, în măsura în care încheierea unor astfel de acorduri prezintă avantaje economice și sociale pentru UE.

                  Prin modificările propuse se adaugă o trimitere la acordurile internaționale în textul articolului 13 alineatul (3) litera (b) din regulament, unde sunt stabilite condițiile în care este permisă închirierea de aeronave cu echipaj (circumstanțe extraordinare, nevoi sezoniere, dificultăți operaționale).

                  Celelalte dispoziții ale articolului 13 (de exemplu, cele referitoare la standardele de siguranță și la drepturile autorității competente) ar urma să rămână neschimbate.

               2016/0411 (COD)

               Propunere de

               REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI

               de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1008/2008 privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate

               PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 100 alineatul (2),

               având în vedere propunerea Comisiei Europene,

               după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

               având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European
                  4
               ,

               având în vedere avizul Comitetului Regiunilor
                  5
               ,

               hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară,

               întrucât:

               (1)Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 include, la articolul 13, dispoziții care permit acorduri de închiriere a aeronavelor înmatriculate în țări terțe, în special acorduri de închiriere a aeronavelor cu echipaj.

               (2)Aceste acorduri sunt permise în circumstanțe excepționale, precum lipsa unei aeronave adecvate pe piața Uniunii, și ar trebui să fie strict limitate în timp și să îndeplinească standarde de siguranță echivalente cu normele privind siguranța prevăzute de legislația Uniunii și de cea națională.

               (3)În 2007 a fost semnat un acord privind transportul aerian (ATA) între UE și Statele Unite ale Americii, care a fost modificat printr-un protocol la 24 iunie 2010. ATA reflectă angajamentul părților față de obiectivul comun de a continua eliminarea barierelor din calea accesului pe piață în vederea maximizării beneficiilor pentru consumatori, pentru companiile aeriene, pentru forța de muncă și pentru comunitățile de pe ambele maluri ale Oceanului Atlantic.

               (4)În consecință, ATA prevede un regim deschis pentru închirierea de aeronave cu echipaj între părți. Dispozițiile pertinente prevăzute la articolul 10 din ATA permit încheierea de acorduri de închiriere a aeronavelor cu echipaj pentru transportul aerian internațional, cu condiția ca toți participanții la astfel de acorduri să dispună de autorizații adecvate și să îndeplinească condițiile impuse prin actele cu putere de lege și normele administrative care se aplică în mod curent de părți.

               (5)Evoluțiile relevante și discuțiile anterioare purtate în cadrul comitetului mixt înființat în temeiul ATA au arătat faptul că părțile ar beneficia de pe urma unui acord dedicat în domeniul închirierii de aeronave cu echipaj, care ar oferi precizie prevederilor relevante ale ATA.

               (6)Deoarece implică relaxarea limitărilor temporale existente, acest acord are un efect de propagare asupra articolului 13 alineatul (3) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008, care prevede limitări temporale pentru cazurile în care transportatorii din Uniune închiriază aeronave cu echipaj de la transportatori din țări terțe.

               (7)Așadar, articolul 13 alineatul (3) litera (b) trebuie modificat pentru a se permite ca relaxarea limitărilor temporale privind închirierea de aeronave cu echipaj să fie convenită în cadrul unor acorduri internaționale încheiate de Uniune cu țări terțe.

               (8)Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 ar trebui modificat în consecință,

               ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

               Articolul 1

               La articolul 13 alineatul (3) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1008/2008, teza introductivă se înlocuiește cu următorul text:

               „cu excepția cazului în care se prevede altfel într-un acord internațional încheiat de Uniune, este îndeplinită una dintre următoarele condiții”

               Articolul 2

               Prezentul regulament intră în vigoare în a […] zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

               Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

               Adoptat la Bruxelles,

                  Pentru Parlamentul European
                        Pentru Consiliu

                  Președintele
                        Președintele

                     (1)

                        JO L 293, 31.10.2008, p. 3.

                     (2)
                  Decizia Consiliului din 25 aprilie 2007 privind semnarea și aplicarea provizorie a Acordului privind transportul aerian UE-SUA (2007/339/CE), JO L 134, 25.5.2007, p. 4.

                     (3)
                  JO L 223, 25.8.2010, p. 3.

                     (4)
                  JO C , , p. .

                     (5)
                  JO C , , p. .


				|

		52013PC0937

			Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI de modificare a Regulamentului (UE) nr. 260/2012 în ceea ce privește migrarea la operațiuni de transfer de credit și de debitare directă efectuate la nivelul Uniunii /* COM/2013/0937 final - 2013/0449 (COD) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
1. Contextul propunerii
Motivele și obiectivele propunerii
În
Regulamentul (UE) nr. 260/2012 este stabilit un set comun de cerințe
tehnice și comerciale aplicabile operațiunilor de transfer de credit și
de debitare directă efectuate în euro. Ca atare, regulamentul
reprezintă o componentă importantă a procesului de realizare a
unei zone unice de plăți în euro (SEPA). În regulament, data de
1 februarie 2014 este prevăzută ca dată-limită
pentru migrarea de la operațiuni naționale și intraeuropene de
transfer de credit și de debitare directă efectuate în euro la operațiuni
de transfer de credit efectuate în cadrul SEPA (SCT) și operațiuni de
debitare directă efectuate în cadrul SEPA (SDD).
Din cele mai recente statistici ale
Băncii Centrale Europene (BCE) reiese că în cazul operațiunilor
de transfer de credit efectuate în cadrul SEPA (SCT) rata globală de
migrare în zona euro a crescut de la 59,87 % în octombrie 2013 la
64,1 % în noiembrie, în timp ce în cazul operațiunilor de debitare
directă efectuate în cadrul SEPA (SDD) rata globală de migrare a
crescut de la 11,52 % în octombrie la 26 % în noiembrie. În ciuda
eforturilor depuse în mod repetat de Comisie pentru sensibilizarea
autorităților competente din statele membre și în ciuda eforturilor
semnificative de promovare a migrării la SEPA, care au fost depuse de
către Banca Centrală Europeană și în numeroase state
membre, IMM-urile, administrațiile publice mici și autoritățile
locale continuă să fie cel mai puțin pregătite pentru o
migrare efectivă. Se pare că nici eforturile de comunicare depuse de
sectorul bancar față de IMM-uri, nici campaniile naționale de
informare nu au avut efectele așteptate sau, cel puțin, nu în
măsura preconizată.
Având în vedere ritmul scăzut de migrare
observat în unele state membre în ceea ce privește SCT și în
majoritatea statelor în ceea ce privește SDD, pare foarte puțin
probabil ca migrarea la SEPA să fie realizată integral la
1 februarie 2014. Având în vedere existența acestei datelimită
legale, este însă probabil ca, începând cu data respectivă,
băncile și alți prestatori de servicii de plată să
refuze prelucrarea plăților tradiționale care nu sunt conforme
cu SEPA. În lipsa unei migrări integrale la SCT/SDD, nu se poate exclude
apariția unor incidente de plată generatoare de întârzieri la
plată sau perturbări ale pieței. Acestea ar putea afecta toți
utilizatorii de servicii de plată, în special IMM-urile și
consumatorii.
Date fiind această problemă
juridică importantă și consecințele potențial grave
pentru cetățeni și întreprinderi, Comisia propune modificarea
Regulamentului (UE) nr. 260/2012 prin introducerea unei clauze de
anterioritate care să permită băncilor și altor prestatori
de servicii de plată ca după data de 1 februarie 2014
să continue, pentru o perioadă limitată la 6 luni, prelucrarea
plăților neconforme prin intermediul sistemelor lor de plăți
tradiționale, în paralel cu utilizarea sistemelor SCT și SDD.
Comunicarea clară a unei astfel de modificări va oferi utilizatorilor
de servicii de plată certitudinea că plățile lor vor
continua să fie prelucrate după data de 1 februarie 2014 și
va permite celor care încă nu au migrat să facă acest lucru cât
mai repede posibil. Data-limită nu se modifică, iar clauza de
anterioritate este o măsură unică de natură excepțională.
În orice situație, campaniile de informare desfășurate în
prezent pe tema migrării la SEPA ar trebui să continue. La încheierea
perioadei de aplicare a clauzei de anterioritate, Comisia nu va ezita să
întreprindă toate demersurile necesare pentru a asigura aplicarea
deplină a legislației UE de către statele membre.
Participanții la reuniunea la nivel înalt
a SEPA, și anume reprezentanți ai Băncii Centrale Europene și
membri ai consiliilor de conducere ale băncilor centrale din cadrul Eurosistemului,
au fost consultați cu privire la această inițiativă la data
de 19 decembrie 2013.
Având în vedere cele de mai sus și
dată fiind perioada foarte scurtă rămasă până la
1 februarie 2014, prezentul regulament ar trebui să fie adoptat
de către Parlamentul European și Consiliu în regim de urgență
și să intre în vigoare fără întârziere. Regulamentul este
necesar pentru evitarea incertitudinii juridice pentru bănci și alți
prestatori de servicii de plată, precum și pentru întreprinderi și
consumatori, întrucât, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 260/2012,
prestatorii de servicii de plată ar fi obligați să refuze,
după data-limită prevăzută, prelucrarea plăților
în euro care nu sunt conforme cu cerințele SEPA. În cazul în care
regulamentul propus nu este adoptat în regim de urgență, operațiunile
de plată desfășurate începând cu data de
1 februarie 2014 ar putea fi afectate de grave riscuri de ordin
juridic și tehnic.
Contextul general
Regulamentul (UE) nr. 260/2012 a intrat
în vigoare la 31 martie 2012, iar în baza lui participanții la
piață aveau la dispoziție doi ani pentru a-și adapta
procedurile de plată la cerințele SEPA în ceea ce privește SCT și
SDD. În cursul acestor doi ani, Comisia și BCE, alături de
autoritățile publice naționale, au monitorizat îndeaproape
progresele înregistrate în procesul de migrare la SEPA. BCE a emis cu
regularitate rapoarte privind progresele înregistrate în procesul de migrare la
SEPA. Au avut loc mai multe reuniuni ale Consiliului SEPA, în cadrul
cărora Comisia a discutat progresele înregistrate în procesul de migrare
cu reprezentanți ai ofertei și ai cererii de pe piața
serviciilor de plată, insistând asupra necesității de a
intensifica eforturile de comunicare către prestatorii de servicii de
plată, precum și către toate categoriile de utilizatori de
servicii de plată (societăți comerciale, inclusiv IMM-uri,
administrații publice, consumatori etc.). La 30 martie 2012,
Comisia a organizat un atelier specific având ca temă interpretarea
Regulamentului (UE) nr. 260/2012 cu experți tehnici din cadrul
Consiliului SEPA. Un alt astfel de atelier a avut loc la
12 iulie 2013 cu reprezentanți ai statelor membre. La
17 aprilie 2013, Comisia a organizat, de asemenea, un grup de experți
tehnici privind SEPA. În plus, Comisia a discutat progresele înregistrate atât
în cadrul Forumului UE privind SEPA, care are loc de două ori pe an, cât și
în cadrul Comitetul de plăți cu reprezentanți ai statelor
membre. Migrarea la SEPA a fost inclusă cu regularitate pe ordinea de zi a
numeroase reuniuni tehnice organizate de BCE cu reprezentanți ai
băncilor centrale naționale, precum și în unele forumuri cu
reprezentanți din sectorul bancar.
Având în vedere ratele scăzute de migrare
publicate de BCE în raportul său din martie 2013 privind migrarea la
SEPA, Consiliul ECOFIN din 14 mai 2013 a adoptat Concluziile
cuprinzătoare ale Consiliului în care este subliniată importanța
migrării la SEPA și în care statele membre și participanții
la piață sunt îndemnați să sprijine în mod activ și
să accelereze procesul de migrare la SEPA prin luarea măsurilor
necesare. În urma concluziilor ECOFIN, miniștrii de finanțe și
guvernatorii băncilor centrale naționale au primit, la
15 mai 2013, o scrisoare comună din partea Comisiei și a
BCE, în care se subliniază, de asemenea, importanța migrării la
SEPA și necesitatea urgentă a unor măsuri la nivel național.
2. Rezultatele consultărilor cu
părțile interesate și ale evaluării impactului
2.1. Transmiterea propunerii către
parlamentele naționale
Proiectele de acte legislative, inclusiv
propunerile din partea Comisiei, înaintate Parlamentului European și
Consiliului trebuie transmise parlamentelor naționale în conformitate cu
Protocolul (nr. 1) privind rolul parlamentelor naționale în Uniunea
Europeană, anexat la tratate.
Conform articolului 4 din protocol,
trebuie să treacă o perioadă de opt săptămâni între
data la care un proiect de act legislativ este pus la dispoziția
parlamentelor naționale și data la care proiectul în cauză este
înscris pe ordinea de zi provizorie a Consiliului, în vederea adoptării
acestuia sau în vederea adoptării unei poziții în cadrul unei
proceduri legislative.
Cu toate acestea, în temeiul
articolului 4, sunt posibile excepții în cazuri de urgență,
ale căror motive trebuie indicate în act sau în poziția Consiliului.
Comisia invită Parlamentul European și Consiliul să considere
această propunere ca fiind un caz de urgență absolută, din
motivele explicate mai sus.
2.2. Consultarea altor părți
interesate și evaluarea impactului
Având în vedere ratele scăzute de
migrare, publicate de BCE în decembrie 2013, Comisia și BCE au
analizat probabilitatea ca migrarea la SEPA să fie realizată integral
la 1 februarie 2014. S-a recunoscut că această
probabilitate este foarte scăzută, în ciuda faptului că mai mulți
utilizatori mari de servicii de plată, cum ar fi societățile de
utilități publice cu plăți colective, au indicat că
intenționează să migreze în apropierea datei-limită.
Deși este dificil să se ofere o
estimare a numărului de participanți la piață care nu se
vor conforma cerințelor SEPA înainte de data-limită, este evident
că, în special în domeniul SDD, ratele de migrare vor fi departe de
100 %.
Există probabilitatea ca băncile și
alți prestatori de servicii de plată să refuze prelucrarea
plăților neconforme cu SEPA începând cu 1 februarie 2014.
Cel mai mare risc de nerealizare a migrării există în cazul
IMM-urilor, deoarece multe dintre acestea nu au migrat încă. Având în
vedere acest risc, BCE a analizat mai multe scenarii posibile și impactul
acestora, alături de posibilele soluții pentru remedierea situației.
Teoretic, prestatorii de servicii de plată ar putea să continue
prelucrarea plăților neconforme prin utilizarea sistemelor tradiționale.
În plus, ar trebui ca participanții la piață care nu s-au
conformat încă cerințelor SEPA să fie identificați și
informați în mod corespunzător cu privire la modul cel mai eficient
de migrare la SEPA.
Deși din punct de vedere tehnic este
fezabil ca participanții la piață să pună în aplicare,
cu sprijinul supraveghetorilor, soluții intermediare pentru a depăși
eventualele probleme legate de migrare după 1 februarie 2014,
există un risc real ca această situație
nesatisfăcătoare să fie o sursă de confuzie atât pentru
consumatori, cât și pentru alți utilizatori de servicii de
plată, precum și o sursă de incertitudine juridică pentru
prestatorii de servicii de plată în relațiile cu participanții
la piață care nu au pus în aplicare (încă) astfel de soluții
intermediare. Printre participanții la piață neconformi se
numără multe IMM-uri. Faptul că plățile lor tradiționale
ar putea să nu fie prelucrate de către bănci după data de
1 februarie 2014 ar putea dăuna, de asemenea, reputației
sistemului euro în ansamblu. Este puțin probabil ca soluțiile
intermediare, chiar dacă sunt fezabile din punct de vedere tehnic, să
fie puse în aplicare la timp.
Pentru a se evita perturbările inutile
ale plăților, generate de neconformitatea cu SEPA, și pentru a
se garanta securitatea juridică a tuturor participanților la piață,
Comisia consideră că este justificat să propună ca
după data de 1 februarie 2014 să se permită, pentru o
perioadă limitată la 6 luni, coexistența sistemelor tradiționale
naționale și a sistemelor SCT și SDD. Durata unei astfel de
tranziții ar trebui să fie proporțională. Obiectivul ar fi
ca participanții la piață să continue să fie presați
să migreze cât mai curând posibil, garantându-se, în același timp,
securitatea juridică și limitarea costurilor suportate de către
prestatorii de servicii de plată pentru o funcționare constantă
a două sisteme de plată în paralel. Prestatorii de servicii de
plată care au migrat deja la SCT și SDD ar putea lua în considerare
varianta de a presta servicii de conversie acelora dintre participanții la
piață care nu au migrat încă. În perioada de tranziție ar
trebui ca statele membre să nu aplice sancțiuni nici prestatorilor de
servicii de plată care prelucrează plăți neconforme, nici
utilizatorilor de servicii de plată care nu au migrat încă
(integral).
Introducerea
unei perioade suplimentare de natură excepțională și
unică în care se va tolera prelucrarea plăților tradiționale
va permite, de asemenea, o migrare treptată. Având în vedere iminența
datei-limită, mai mulți dintre furnizorii mai mari de utilități
au indicat că vor migra în apropierea actualei date-limită de
1 februarie 2014. Această situație ar putea crea anumite
blocaje, în special la nivelul prestatorilor de servicii de plată și
al comercianților de programe informatice, care s-ar putea confrunta cu
anumite constrângeri legate de capacitate.
Având în vedere actualele cifre legate de
migrare și ritmul de migrare preconizat, se consideră indicată o
perioadă de aplicare a clauzei de anterioritate de 6 luni, până la
1 august 2014. În această perioadă, Comisia și BCE,
împreună cu autoritățile naționale, vor continua să
monitorizeze îndeaproape procesul de migrare și vor fi pregătite
să ia toate măsurile suplimentare necesare.
Prezenta propunere nu este însoțită
de o evaluare separată a impactului, deoarece o evaluare a impactului a fost
deja efectuată pentru Regulamentul (UE) nr. 260/2012. Prezenta
propunere nu modifică substanța regulamentului și nu impune noi
obligații întreprinderilor. Ea vizează numai introducerea unei
perioade de tranziție după data-limită definită la
articolul 6 alineatele (1) și (2) din regulament, pentru ca
autoritățile de supraveghere, prestatorii de servicii de plată,
întreprinderile și consumatorii să nu se confrunte cu incertitudine
juridică.
3. Elementele juridice ale propunerii
Prin urmare, Comisia propune modificarea
Regulamentului (UE) nr. 260/2012 prin introducerea unei clauze de
anterioritate care va permite băncilor și altor prestatori de
servicii de plată ca, până la 1 august 2014, să
continue prelucrarea plăților neconforme prin intermediul sistemelor
lor de plăți tradiționale, în paralel cu utilizarea sistemelor
SCT și SDD. Această modificare asigură participanților la
piață care nu sunt pregătiți pentru SEPA până la
1 februarie 2014 posibilitatea de a continua să își
facă plățile și îi ferește pe consumatori de eventuale
inconveniente.
În propunere se prevede ca modificarea să
se aplice de la 31 ianuarie 2014. Această dispoziție
permite, de asemenea, aplicarea retroactivă în cazul în care propunerea nu
este adoptată de către Parlamentul European și Consiliu înainte
de data de 1 februarie, ci imediat după această dată. Se va
evita astfel un vid legislativ de la 1 februarie 2014, care ar crea
incertitudine juridică.
Se consideră că introducerea acestei
perioade de tranziție pentru eliminarea treptată a vechilor sisteme
este o măsură excepțională care nu va fi prelungită
ulterior. Fără a aduce atingere diferitelor derogări
prevăzute la articolul 16 din Regulamentul (UE) nr. 260/2012, toți
participanții la piață se conformează, prin urmare, cerințelor
SEPA până la 1 august 2014.
4. Implicațiile bugetare
Regulamentul nu are niciun impact bugetar
pentru Comisie.
2013/0449 (COD)
Propunere de
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN
ŞI AL CONSILIULUI
de modificare a Regulamentului (UE) nr. 260/2012
în ceea ce privește migrarea la operațiuni de transfer de credit
și de debitare directă efectuate la nivelul Uniunii
(Text cu relevanță pentru SEE)
PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea
Uniunii Europene, în special articolul 114 ,
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectului de act
legislativ către parlamentele naționale,
având în vedere avizul Comitetului Economic și
Social European[1]:

având în vedere avizul Băncii Centrale
Europene[2],

hotărând în conformitate cu procedura
legislativă ordinară[3],
întrucât:
(1)       Împreună cu Regulamentul
(CE) nr. 924/2009 al Parlamentului European și al Consiliului[4], Regulamentul (UE)
nr. 260/2012 al Parlamentului European și al Consiliului[5] reprezintă o
componentă importantă a procesului de finalizare a unei zone unice de
plăți în euro (SEPA), în care nu se face nicio distincție între
plățile transfrontaliere și plățile naționale în
euro. Principalul obiectiv al Regulamentului (UE) nr. 260/2012 este
migrarea de la sistemele naționale de transfer de credit și de
debitare directă la sisteme armonizate de transfer de credit în cadrul
SEPA (SCT) și de debitare directă în cadrul SEPA (SDD), printre
altele prin punerea la dispoziția cetățenilor Uniunii a unui
număr de cont bancar internațional (IBAN) unic, care să
poată fi utilizat pentru toate operațiunile de transfer de credit și
de debitare directă efectuate în euro în cadrul SEPA.
(2)       În Regulamentul (UE) nr. 260/2012
se prevede ca migrarea la SEPA să aibă loc până la
1 februarie 2014, pentru ca prestatorii de servicii de plată și
utilizatorii de servicii de plată să dispună de timp suficient
pentru a-și adapta procedurile la cerințele tehnice pe care le presupune
migrarea la SCT și SDD.
(3)       De la adoptarea
Regulamentului (UE) nr. 260/2012, Comisia și Banca Centrală
Europeană au monitorizat îndeaproape progresele înregistrate în procesul
de migrare la SEPA. Au avut loc mai multe reuniuni cu statele membre, cu
autoritățile publice naționale și cu participanții la
piață. Banca Centrală Europeană a publicat cu regularitate
rapoarte privind progresele înregistrate în procesul de migrare la SEPA pe baza
datelor referitoare la plăți colectate de băncile centrale naționale.
În aceste rapoarte se indică faptul că mai multe state membre din
zona euro sunt pe drumul cel bun, afișând rate de migrare la SCT care se
apropie în prezent de 100 %. Marea majoritate a prestatorilor de servicii
de plată au comunicat că s-au conformat deja cerințelor SEPA. Cu
toate acestea, în mai multe alte state membre ratele de migrare rămân în
urma așteptărilor. Acest lucru este valabil în special în ceea ce
privește SDD.
(4)       În mai 2013, Consiliul
ECOFIN a subliniat din nou, în concluziile sale[6],
importanța migrării la SEPA. S-a remarcat că migrarea la SEPA
este departe de a fi completă și că toți participanții
la piață ar trebui să depună eforturi imediate pentru
finalizarea migrării la SEPA la timp. A fost adoptat un plan de acțiune
în care comercianții, societățile comerciale, IMM-urile și
administrațiile publice au fost invitate să ia imediat măsurile
concrete necesare la nivel intern pentru a-și adapta procedurile și
pentru a-și informa clienții cu privire la datele lor IBAN.
(5)       În ciuda eforturilor
considerabile depuse în cursul ultimelor luni de către Banca Centrală
Europeană, statele membre, autoritățile publice naționale și
diferiții participanți la piață, din cele mai recente date
statistice referitoare la migrare reiese că, în zona euro, rata
globală de migrare la operațiuni de transfer de credit efectuate în
cadrul SEPA (SCT) a crescut de la 40 % în iunie la aproximativ 64 %
în noiembrie, în timp ce rata globală de migrare la operațiuni de
debitare directă efectuate în cadrul SEPA (SDD) a atins doar 26 %. Deși
din cifrele naționale reiese că mai multe state membre au înregistrat
progrese semnificative, un grup important de state membre continuă să
se situeze cu mult în urma ratelor de migrare preconizate. Având în vedere
ritmul scăzut de migrare observat în prezent în statele membre respective,
este foarte puțin probabil, prin urmare, ca toți participanții
la piață să se conformeze cerințelor SEPA până la
1 februarie 2014.
(6)       În temeiul obligațiilor
legale existente, va trebui ca, începând cu 1 februarie 2014,
băncile și alți prestatori de servicii de plată să nu
accepte să prelucreze operațiunile de transfer de credit sau de
debitare directă care nu sunt conforme cu SEPA, chiar dacă, așa
cum este deja cazul, aceștia ar avea posibilitatea tehnică să
prelucreze plățile respective prin utilizarea în paralel a sistemelor
tradiționale de plăți existente și a sistemelor SCT și
SDD. În lipsa unei migrări integrale la SCT și SDD, nu se poate
exclude apariția unor incidente legate de plăți care ar putea
genera întârzieri în cazul respectivelor plăți. Ar putea fi afectați
toți utilizatorii de servicii de plată și, în special, IMM-urile
și consumatorii.
(7)       Este esențial să se
evite orice perturbare inutilă a plăților cauzată de faptul
că migrarea la SEPA nu este realizată integral până la
1 februarie 2014. Prin urmare, prestatorii de servicii de plată
ar trebui să beneficieze de posibilitatea ca, pentru o perioadă
limitată, să continue prelucrarea operațiunilor de plată
prin intermediul sistemelor lor tradiționale, în paralel cu utilizarea
sistemelor SCT și SDD, așa cum fac în prezent. Prin urmare, ar trebui
introdusă o perioadă de tranziție care să permită
continuarea acestei prelucrări în paralel a plăților în diferite
formate. Având în vedere actualele cifre legate de migrare și ritmul de
migrare preconizat, este indicată o perioadă de tranziție
suplimentară și unică de 6 luni. Ar trebui ca această menținere
provizorie a sistemelor tradiționale neconforme cu SEPA să fie
considerată o măsură excepțională și, prin
urmare, să aibă o durată cât mai scurtă cu putință,
dat fiind că pentru realizarea tuturor avantajelor care decurg dintr-o piață
integrată a plăților este necesară o migrare rapidă și
cuprinzătoare. De asemenea, este important să se limiteze în timp
costurile suportate de prestatorii de servicii de plată pentru utilizarea
în continuare a sistemelor de plată tradiționale în paralel cu
sistemul SEPA. Prestatorii de servicii de plată care au migrat deja
integral la SEPA ar putea lua în considerare varianta ca, în această
perioadă de tranziție, să presteze servicii de conversie acelora
dintre utilizatorii de servicii de plată care nu au migrat încă. În
perioada de tranziție ar trebui ca statele membre să nu aplice sancțiuni
nici prestatorilor de servicii de plată care prelucrează plăți
neconforme, nici utilizatorilor de servicii de plată care nu au migrat
încă.
(8)       Mai mulți mari
utilizatori de instrumente de debitare directă au indicat deja că
intenționează să migreze în apropierea datei-limită. Orice
amânare a proiectelor de migrare respective ar putea determina presiuni
temporare asupra încasărilor și a fluxurilor de trezorerie și,
astfel, asupra nivelurilor de trezorerie ale societăților în
cauză. O astfel de migrare produsă cu întârziere la scară
largă ar putea crea, de asemenea, anumite blocaje, în special la nivelul
băncilor și al comercianților de programe informatice, care s-ar
putea confrunta cu anumite constrângeri legate de capacitate. Această
perioadă suplimentară prevăzută pentru o trecere
treptată la noul sistem ar permite o abordare mai graduală.
Participanții la piață care nu au început încă să
pună în aplicare adaptările necesare în vederea conformării cu
SEPA sunt îndemnați să facă acest lucru cât mai curând posibil.
Participanții la piață care au început deja să își
adapteze procedurile de plată ar trebui, de asemenea, să își
finalizeze procesul de migrare cât mai repede posibil.
(9)       Având în vedere obiectivul
general de a realiza o migrare coordonată și integrată, este
indicat ca perioada de tranziție să se aplice atât în cazul SCT, cât și
în cazul SDD. Prevederea unor perioade de tranziție diferite pentru SCT și
SDD ar cauza confuzie pentru consumatori, prestatori de servicii de plată,
IMM-uri, precum și alți utilizatori de servicii de plată.
(10)     Din motive de securitate
juridică și pentru evitarea unei eventuale discontinuități
în aplicarea Regulamentului (UE) nr. 260/2012, este necesar ca prezentul
regulament să intre în vigoare în regim de urgență și
să se aplice de la 31 ianuarie 2014.
(11)     Prin urmare, Regulamentul (UE)
nr. 260/2012 ar trebui modificat în consecință,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
La articolul 16 din Regulamentul (CE)
nr. 260/2012, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul
text:
„(1) Fără a aduce atingere
articolului 6 alineatele (1) și (2), prestatorii de servicii de
plată pot continua, până la 1 august 2014, să
prelucreze operațiuni de plată în euro în formate diferite de cele
prevăzute pentru operațiunile de transfer de credit în cadrul SEPA și
de debitare directă în cadrul SEPA.
Statele membre aplică regimul sancțiunilor
aplicabile în cazul încălcării articolului 6 alineatele (1)
și (2), stabilit în conformitate cu articolul 11, numai cu începere
de la 2 august 2014.
Prin derogare de la articolul 6 alineatele
(1) și (2), statele membre pot să permită prestatorilor de
servicii de plată să furnizeze servicii de conversie până la
1 februarie 2016, pentru operațiunile de plată naționale,
utilizatorilor serviciilor lor de plată care au statut de consumatori,
permițându-le să folosească în continuare numărul BBAN în
locul numărului de identificare al contului de plăți menționat
la punctul 1 litera (a) din anexă, cu condiția
asigurării interoperabilității prin conversia numerelor BBAN ale
plătitorului și beneficiarului plății prin mijloace tehnice
și în condiții de siguranță în numărul corespondent de
identificare al contului de plăți menționat la punctul 1
litera (a) din anexă. Acest număr de identificare al contului de
plăți este prezentat USP care inițiază operațiunea,
dacă este cazul înainte de executarea plății. În acest caz, PSP
nu percep USP comisioane adiționale sau alte taxe legate direct sau
indirect de aceste servicii de conversie.”
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare la
data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Se aplică de la
31 ianuarie 2014.
Prezentul regulament este obligatoriu
în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles,
Pentru Parlamentul European                       Pentru
Consiliu
Președintele                                                  Președintele
[1]               JO C , , p. .
[2]               JO C , , p. .
[3]
[4]               Regulamentul (CE) nr. 924/2009 al Parlamentului
European și al Consiliului din 16 septembrie 2009 privind
plățile transfrontaliere în Comunitate și de abrogare a
Regulamentului (CE) nr. 2560/2001 (JO L 266, 9.10.2009,
p. 11).
[5]               Regulamentul (UE) nr. 260/2012 al Parlamentului
European și al Consiliului din 14 martie 2012 de stabilire a
cerințelor tehnice și comerciale aplicabile operațiunilor de
transfer de credit și de debitare directă în euro și de
modificare a Regulamentului (CE) nr. 924/2009 (JO L 94,
30.3.2012, p. 22).
[6]               http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/137122.pdf


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 28.7.2015
            COM(2015) 380 final
            2015/0165(NLE)
            Propunere de
            REGULAMENT AL CONSILIULUI
            de modificare a Regulamentul (CE) nr. 866/2004 privind regimul stabilit în temeiul dispozițiilor articolului 2 din Protocolul nr. 10 din Actul de aderare din 2003 în ceea ce privește mărfurile care intră sub incidența schemelor de calitate pentru produse agricole și alimentare

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.
                     CONTEXTUL PROPUNERII

               Regulamentul (CE) nr. 866/2004 al Consiliului („Regulamentul privind linia verde”) stabilește norme speciale privind mărfurile, serviciile și persoanele care trec linia de demarcație dintre zonele Republicii Cipru în care Guvernul Republicii Cipru nu exercită un control efectiv și acele zone ale Republicii Cipru în care Guvernul Republicii Cipru exercită controlul efectiv.

               Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului stabilește un regim privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare, de care pot beneficia produsele reglementate atunci când sunt introduse pe piața UE.

               Prezenta modificare stabilește modul în care, în așteptarea reunificării Ciprului, mecanismul de control privind mărfurile care fac obiectul Regulamentului (UE) nr. 1151/2012 pentru care domeniul geografic de aplicare cuprinde zone din Republica Cipru în care Guvernul Republicii Cipru nu exercită un control efectiv ar fi aplicat în zonele respective.

               În această etapă, prezenta modificare va acoperi doar brânza Halloumi/Hellim pentru care Comisia a primit o cerere de înregistrare ca denumire de origine protejată. În acest scop, prezenta modificare ia în considerare și se bazează pe înțelegerea comună privind o soluție temporară pentru brânza Halloumi/Hellim, care urmează să fie pusă în aplicare în așteptarea reunificării Ciprului, la care s-a ajuns sub îndrumarea președintelui Juncker în cadrul vizitei acestuia în Cipru, la 16 iulie 2015
                  1
               . Cu toate acestea, prezenta modificare se va aplica, în egală măsură, pentru alte posibile viitoare cereri de înregistrare a unor denumiri în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1151/2012 pentru care domeniul geografic de aplicare cuprinde zone din Republica Cipru în care Guvernul Republicii Cipru nu exercită un control efectiv.

               2.
                     REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRILOR IMPACTULUI

               Comisia s-a consultat cu guvernul Republicii Cipru și a primit contribuții de la numeroase părți interesate.

               3.
                     ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII

               Regulament stabilește că, în ceea ce privește mărfurile care beneficiază de o denumire înregistrată în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unui regim privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare, și pentru care domeniul geografic de aplicare cuprinde zone din Republica Cipru în care Guvernul Republicii Cipru nu exercită un control efectiv, în temeiul articolului 39 alineatul (1) din respectivul regulament, un organism de control având scopul de a îndeplini respectivele sarcini în zonele din Republica Cipru în care Guvernul Republicii Cipru nu exercită un control efectiv va îndeplini sarcinile prevăzute la articolul respectiv.

               2015/0165 (NLE)

               Propunere de

               REGULAMENT AL CONSILIULUI

               de modificare a Regulamentul (CE) nr. 866/2004 privind regimul stabilit în temeiul dispozițiilor articolului 2 din Protocolul nr. 10 din Actul de aderare din 2003 în ceea ce privește mărfurile care intră sub incidența schemelor de calitate pentru produse agricole și alimentare

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Protocolul nr. 10 privind Ciprul
                  2
               , anexat la Actul de aderare din 2003, în special articolul 2,

               având în vedere propunerea Comisiei Europene,

               hotărând în conformitate cu o procedură legislativă specială,

               întrucât:

               (1)Regulamentul (CE) nr. 866/2004 al Consiliului
                  3
                stabilește norme speciale privind mărfurile, serviciile și persoanele care trec linia de demarcație dintre zonele Republicii Cipru în care Guvernul Republicii Cipru nu exercită un control efectiv și acele zone ale Republicii Cipru în care Guvernul Republicii Cipru exercită controlul efectiv.

               (2)Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului
                  4
                stabilește un regim privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare de care pot beneficia produsele reglementate atunci când sunt introduse pe piața UE.

               (3)Articolul 3 din Protocolul nr. 10 privind Cipru afirmă că nicio dispoziție din acesta nu împiedică adoptarea unor măsuri pentru favorizarea dezvoltării economice a zonelor respective.

               (4)În așteptarea reunificării Ciprului, trebuie să se stabilească modul în care mecanismul de control privind mărfurile care intră sub incidența Regulamentului (UE) nr. 1151/2012 pentru care domeniul geografic de aplicare cuprinde zone din Republica Cipru în care Guvernul Republicii Cipru nu exercită un control efectiv se va aplica în zonele menționate.

               (5)La 16 iulie 2015, sub îndrumarea președintelui Juncker, s-a ajuns la o înțelegere comună, cu privire la o soluție temporară pentru o posibilă denumire de origine protejată pentru brânza Halloumi/Hellim, care urmează să fie pusă în aplicare, în așteptarea reunificării Ciprului. Prezentul regulament nu aduce atingere prerogativelor Comisiei în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1151/2012, și nici examinării oricărei cererii de înregistrare.

               (6)În conformitate cu respectiva înțelegere comună, Comisia va asigura respectarea deplină a legislației UE relevante, astfel cum se prevede în tratatele UE.

               (7)Prezentul regulament nu aduce atingere unei eventuale decizii viitoare a Comisiei de ridicare a interdicției privind circulația produselor de origine animală în cauză, luată în temeiul articolului 4 alineatul (9) din Regulamentul (CE) nr. 866/2004.

               ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

               Articolul 1

               Regulamentul (CE) nr. 866/2004 se modifică după cum urmează:

               La articolul 4, se inserează următorul alineat:

               „4a În ceea ce privește mărfurile care beneficiază de o denumire înregistrată în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unui regim privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare, și pentru care domeniul geografic de aplicare cuprinde zone din Republica Cipru în care Guvernul Republicii Cipru nu exercită un control efectiv, controalele oficiale prevăzute la articolul 36 din regulamentul respectiv se efectuează de către un organism de control desemnat în temeiul articolului 39 alineatul (1) din regulamentul respectiv în zonele din Republica Cipru în care Guvernul Republicii Cipru nu exercită un control efectiv.

               Pe lângă rapoartele înaintate autorităților competente ale Republicii Cipru în temeiul articolului 5 alineatul (2) litera (e) din Regulamentul (CE) nr. 882/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind controalele oficiale efectuate pentru a asigura verificarea conformității cu legislația privind hrana pentru animale și produsele alimentare și cu normele de sănătate animală și de bunăstare a animalelor, organismul menționat la primul subparagraf prezintă Comisiei Europene o dată la șase luni rapoarte privind punerea în aplicare a sarcinilor sale în temeiul regulamentului respectiv.”

               Articolul 2

               Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

               Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

               Adoptat la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)

                     (2)
                  JO L 236, 23.9.2003, p. 955.

                     (3)
                  JO L 161, 30.4.2004, p. 128.

                     (4)
                  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.