               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 8.12.2020
            COM(2020) 659 final/2
            2020/0296(NLE)
            COM(2020) 659 final of 16.10.2020 downgraded on 8.12.2020.
            Propunere de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul celei de a șaizeci și treia sesiuni reconvocate a Comisiei privind stupefiantele, cu privire la modificarea tabelelor de substanțe anexate la Convenția unică asupra stupefiantelor din 1961, astfel cum a fost modificată prin Protocolul din 1972, și la Convenția asupra substanțelor psihotrope din 1971

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.Obiectul propunerii

               Prezenta propunere se referă la decizia de stabilire a poziției care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii, în cadrul celei de a șaizeci și treia sesiuni reconvocate a Comisiei privind stupefiantele, cu privire la modificarea tabelelor de substanțe anexate la Convenția unică a ONU asupra stupefiantelor din 1961, astfel cum a fost modificată prin Protocolul din 1972, și la Convenția ONU asupra substanțelor psihotrope din 1971. Cea de a șaizeci și treia sesiune reconvocată a Comisiei privind stupefiantele este programată să aibă loc în 3 și 4 decembrie 2020.

               2.Contextul propunerii

               2.1. Convenția unică a ONU asupra stupefiantelor din 1961, astfel cum a fost modificată prin Protocolul din 1972, și Convenția ONU asupra substanțelor psihotrope din 1971

               Convenția unică a Organizației Națiunilor Unite (ONU) asupra stupefiantelor din 1961, astfel cum a fost modificată prin Protocolul din 1972 (denumită în continuare „Convenția asupra stupefiantelor”)
                  1
                vizează combaterea abuzului de stupefiante printr-o acțiune coordonată la nivel internațional. Ea cuprinde două forme de intervenție și control care funcționează împreună. În primul rând, aceasta urmărește să limiteze deținerea, utilizarea, comerțul, distribuția, importul, exportul, fabricarea și producția de stupefiante exclusiv la scopurile medicale și științifice. În al doilea rând, aceasta combate traficul de stupefiante prin intermediul cooperării internaționale care vizează înfrânarea și descurajarea traficanților de stupefiante.

               Convenția ONU asupra substanțelor psihotrope din 1971 (denumită în continuare „Convenția asupra substanțelor psihotrope”)
                  2
                stabilește un sistem de control internațional pentru substanțele psihotrope. Aceasta a răspuns diversificării și extinderii spectrului de stupefiante și a introdus controale cu privire la un anumit număr de droguri sintetice, în funcție de potențialul lor de abuz, pe de o parte, și de valoarea lor terapeutică, pe de altă parte.

               Toate statele membre ale UE sunt părți la convenții, în timp ce Uniunea nu este parte.

               2.2.Comisia privind stupefiantele

               Comisia privind stupefiantele (CND) este o comisie a Consiliului Economic și Social al ONU (ECOSOC), iar atribuțiile și competențele acesteia sunt stabilite, printre altele, în cele două convenții. Comisia este constituită din 53 de state membre ale ONU alese de ECOSOC. În decembrie 2020, 12 state membre ale UE vor fi membre cu drept de vot ale CND
                  3
               . Uniunea are statut de observator în cadrul CND.

               2.3.Actul preconizat al Comisiei privind stupefiantele

               CND modifică cu regularitate listele de substanțe anexate la convenții pe baza recomandărilor Organizației Mondiale a Sănătății (OMS), care este consiliată de Comitetul său de experți privind dependența de droguri (Expert Committee on Drug Dependence – ECDD).

               La 24 ianuarie 2019, OMS a prezentat secretarului general al ONU
                  4
                șase recomandări emise în urma analizei critice efectuate în cadrul celei de a 41-a reuniuni a ECDD privind canabisul și substanțele legate de canabis.

               La 4 martie 2020
                  5
               , CND a decis să amâne votul privind recomandările până la cea de a șaizeci și treia sesiune a sa reconvocată, care va avea loc la Viena în 3 și 4 decembrie 2020.

               3.Poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii

               Modificările aduse tabelelor anexate la convenții au efecte directe asupra sferei de aplicare a dreptului Uniunii în domeniul controlului drogurilor pentru toate statele membre. La articolul 1 punctul 1 litera (a) din Decizia-cadru 2004/757/JAI a Consiliului din 25 octombrie 2004 de stabilire a dispozițiilor minime privind elementele constitutive ale infracțiunilor și sancțiunile aplicabile în domeniul traficului ilicit de droguri
                  6
                (denumită în continuare „decizia-cadru”) se prevede că, în sensul deciziei-cadru, prin „drog” se înțelege o substanță care face obiectul fie al Convenției asupra stupefiantelor, fie al Convenției asupra substanțelor psihotrope, precum și oricare dintre substanțele enumerate în anexa la decizia-cadru. Deciziacadru se aplică, prin urmare, substanțelor incluse în tabelele anexate la Convenția asupra stupefiantelor și la Convenția asupra substanțelor psihotrope. Așadar, orice modificare a tabelelor anexate la aceste convenții aduce atingere în mod direct normelor comune ale UE și modifică domeniul de aplicare al acestora, în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE). Acest lucru este valabil indiferent dacă substanța în cauză a fost deja supusă controlului în Uniune.

               Canabisul și substanțele legate de canabis care au făcut obiectul analizei critice din cadrul celei de a 41-a reuniuni a ECDD, precum și al celor șase recomandări ale OMS din 24 ianuarie 2019 sunt în prezent controlate la nivel internațional fie în temeiul Convenției asupra stupefiantelor, fie în temeiul Convenției asupra substanțelor psihotrope:

               –„canabisul și rășina de canabis” sunt incluse în tabelul I anexat la Convenția asupra stupefiantelor. În plus, „canabisul și rășina de canabis” sunt, de asemenea, incluse în tabelul IV anexat la Convenția asupra stupefiantelor, care conține substanțe considerate deosebit de periculoase;

               –dronabinolul (delta-9-tetrahidrocanabinolul) este inclus în tabelul II anexat la Convenția asupra substanțelor psihotrope;

               –tetrahidrocanabinolul (izomeri ai delta-9-tetrahidrocanabinolului) este inclus în tabelul I anexat la Convenția asupra substanțelor psihotrope;

               –„extractele și tincturile de canabis” sunt incluse în tabelul I anexat la Convenția asupra stupefiantelor;

               –„preparatele de canabidiol” sunt controlate în cadrul rubricii „Extracte și tincturi de canabis” din tabelul I anexat la Convenția asupra stupefiantelor;

               –„preparatele farmaceutice din canabis și dronabinol” sunt controlate ca preparate pe bază de canabis în cadrul tabelului I anexat la Convenția unică asupra stupefiantelor sau, ca preparate care utilizează delta-9-tetrahidrocanabinol sintetic, în tabelul II anexat la Convenția asupra substanțelor psihotrope.

               Propunerea Comisiei de poziție a Uniunii se bazează pe date concrete, și anume pe documentele disponibile pentru reuniunile Comitetului de experți privind dependența de droguri al OMS, pe răspunsurile furnizate de către OMS, de către Organul Internațional de Control al Stupefiantelor (INCB) și de către Biroul Națiunilor Unite pentru Droguri și Criminalitate (UNODC), în limitele mandatelor lor
                  7
               , în cadrul celei de a 4-a și al celei de a 5-a reuniuni intersesionale a CND, care au avut loc la 24 iunie 2019 și la 23 septembrie 2019, pe analiza impactului recomandărilor OMS efectuată de INCB
                  8
                și pe discuțiile referitoare la această temă organizate de CND în 25 și 26 iunie și în 24 și 25 august
                  9
               . De asemenea, propunerea ia în considerare schimburile cu statele membre din cadrul Grupului de lucru orizontal pentru substanțe stupefiante, precum și activitatea Observatorului European pentru Droguri și Toxicomanie (EMCDDA) din acest domeniu.

               Propunerea Comisiei de poziție a Uniunii sugerează sprijinirea doar a unora dintre recomandările OMS, care reflectă evoluția cunoștințelor științifice din acest domeniu și nu ar duce la o schimbare semnificativă în ceea ce privește controlul acestor substanțe.

               În schimb, o serie de recomandări se caracterizează printr-o lipsă de claritate în legătură cu implicațiile și consecințele lor juridice și practice în ceea ce privește noile măsuri de control sau lipsa acestora. Prin urmare, propunerea Comisiei de poziție a Uniunii sugerează respingerea acestor recomandări.

               Este necesar ca, în vederea reuniunii CND în care urmează să se decidă asupra modificării tabelelor de substanțe, Uniunea să își stabilească poziția. Din cauza limitărilor intrinseci legate de statutul de observator al Uniunii, această poziție ar trebui să fie exprimată de statele membre care vor fi membre ale CND în decembrie 2020, acționând împreună în interesul Uniunii în cadrul acestei comisii. Uniunea nu este parte la aceste convenții, însă are competență exclusivă în acest domeniu.

               În acest scop, Comisia propune o poziție a Uniunii care să fie exprimată, în numele Uniunii Europene, de statele membre ce vor face parte din CND în decembrie 2020, în cadrul celei de a șaizeci și treia sesiuni reconvocate a CND cu privire la modificarea tabelelor de substanțe anexate la Convenția asupra stupefiantelor și la Convenția asupra substanțelor psihotrope. Este a șasea oară când Comisia prezintă o astfel de propunere de poziție a Uniunii
                  10
               . Consiliul a adoptat pozițiile Uniunii
                  11
               , UE având astfel posibilitatea să se exprime cu o singură voce în cadrul reuniunilor CND anterioare cu privire la modificarea tabelelor de substanțe la nivel internațional, întrucât statele membre participante la CND au votat în conformitate cu poziția adoptată a Uniunii.

               4.Temei juridic

               4.1.Temeiul juridic procedural

               Articolul 218 alineatul (9) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) prevede posibilitatea adoptării unor decizii de stabilire „a pozițiilor care trebuie adoptate în numele Uniunii în cadrul unui organism creat printr-un acord, în cazul în care acest organism trebuie să adopte acte cu efecte juridice, cu excepția actelor care modifică sau completează cadrul instituțional al acordului.”

               Articolul 218 alineatul (9) din TFUE se aplică indiferent dacă Uniunea este sau nu membră a organismului în cauză sau parte la acordul respectiv
                  12
               . Conceptul de „acte cu efecte juridice” include actele care au efecte juridice în temeiul normelor de drept internațional aplicabile organismului în cauză. Sunt, de asemenea, incluse instrumentele care nu au un caracter obligatoriu în temeiul dreptului internațional, dar care „au vocația de a influența în mod decisiv conținutul reglementării adoptate de legiuitorul Uniunii”
                  13
               .

               CND este „un organism creat printr-un acord” în sensul acestui articol, dat fiind că este un organism înființat de ECOSOC – un organ al Organizației Națiunilor Unite – căruia i s-au atribuit sarcini specifice în temeiul Convenției asupra stupefiantelor și al Convenției asupra substanțelor psihotrope.

               Deciziile CND de modificare a tabelelor sunt „acte cu efecte juridice” în sensul articolului 218 alineatul (9) din TFUE. Conform Convenției asupra stupefiantelor și Convenției asupra substanțelor psihotrope, deciziile CND devin obligatorii în mod automat, cu excepția cazului în care o parte a solicitat ECOSOC, în termenul-limită aplicabil, revizuirea deciziei
                  14
               . Deciziile ECOSOC în materie sunt definitive. De asemenea, deciziile CND privind modificarea tabelelor au efecte juridice în ordinea juridică a UE în temeiul dreptului UE, dat fiind faptul că pot influența în mod decisiv conținutul legislației UE, respectiv al Deciziei-cadru 2004/757/JAI a Consiliului. Modificările aduse tabelelor anexate la convenții au efecte directe asupra domeniului de aplicare a acestui instrument juridic al UE.

               Actul avut în vedere nu completează cadrul instituțional al acordului și nu aduce modificări acestui cadru.

               Prin urmare, temeiul juridic procedural al deciziei propuse este articolul 218 alineatul (9) din TFUE.

               4.2.Temeiul juridic material

               Temeiul juridic material al unei decizii adoptate în temeiul articolului 218 alineatul (9) din TFUE depinde în primul rând de obiectivul și de conținutul actului avut în vedere cu privire la care se adoptă o poziție în numele Uniunii.

               Obiectivul principal și conținutul actului avut în vedere se referă la traficul ilicit de droguri.

               Prin urmare, temeiul juridic material al deciziei propuse este articolul 83 alineatul (1) din TFUE, care identifică traficul ilicit de droguri ca fiind un domeniu al criminalității de o gravitate deosebită de dimensiune transfrontalieră și împuternicește Parlamentul European și Consiliul să stabilească norme minime cu privire la definirea infracțiunilor și a sancțiunilor în domeniul traficului ilicit de droguri.

               4.3.Geometrie variabilă

               Danemarca are obligații în temeiul Deciziei-cadru 2004/757/JAI a Consiliului, aplicabilă până la 22 noiembrie 2018, al cărei articol 1 prevede că prin „droguri” se înțelege oricare dintre substanțele care fac obiectul fie al Convenției asupra stupefiantelor, fie al Convenției asupra substanțelor psihotrope.

               Având în vedere că deciziile CND de modificare a tabelelor aduc atingere normelor comune din domeniul traficului ilicit de droguri care au caracter obligatoriu pentru Danemarca, atunci când se adoptă astfel de decizii de modificare a tabelelor, Danemarca participă la adoptarea unei decizii a Consiliului privind stabilirea poziției care urmează să fie adoptată în numele Uniunii.

               4.4.Concluzie

               Temeiul juridic al prezentei propuneri este articolul 83 alineatul (1), coroborat cu articolul 218 alineatul (9) din TFUE.

               5.IMPLICAȚII BUGETARE

               Nicio implicație bugetară.

               2020/0296 (NLE)

               Propunere de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul celei de a șaizeci și treia sesiuni reconvocate a Comisiei privind stupefiantele, cu privire la modificarea tabelelor de substanțe anexate la Convenția unică asupra stupefiantelor din 1961, astfel cum a fost modificată prin Protocolul din 1972, și la Convenția asupra substanțelor psihotrope din 1971

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 83 alineatul (1) coroborat cu articolul 218 alineatul (9),

               având în vedere propunerea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)Convenția unică a Organizației Națiunilor Unite (ONU) asupra stupefiantelor din 1961, astfel cum a fost modificată prin Protocolul din 1972
                  15
                (denumită în continuare „Convenția asupra stupefiantelor”), a intrat în vigoare la 8 august 1975.

               (2)În temeiul articolului 3 din Convenția asupra stupefiantelor, Comisia privind stupefiantele poate decide să adauge substanțe în tabelele anexate la convenția menționată. Aceasta poate introduce modificări ale tabelelor numai în conformitate cu recomandările Organizației Mondiale a Sănătății (OMS), dar poate, de asemenea, să decidă să nu opereze modificările recomandate de OMS.

               (3)Convenția ONU asupra substanțelor psihotrope din 1971 (denumită în continuare „Convenția asupra substanțelor psihotrope”)
                  16
                a intrat în vigoare la 16 august 1976.

               (4)În temeiul articolului 2 din Convenția asupra substanțelor psihotrope, Comisia privind stupefiantele poate decide să adauge sau să elimine substanțe în/din tabelele anexate la convenția menționată, pe baza recomandărilor OMS. Aceasta dispune de o vastă marjă de apreciere în ceea ce privește luarea în considerare a condițiilor economice, sociale, juridice, administrative și a altor factori, dar nu poate acționa în mod arbitrar.

               (5)Modificările aduse tabelelor anexate la cele două convenții au efecte directe asupra sferei de aplicare a dreptului Uniunii în domeniul controlului drogurilor. Deciziacadru 2004/757/JAI a Consiliului
                  17
                se aplică substanțelor incluse în tabelele anexate la convențiile respective. Așadar, orice modificare a tabelelor anexate la convențiile respective aduce atingere în mod direct normelor comune ale Uniunii și modifică sfera de aplicare a acestora, în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE).

               (6)Cu ocazia celei de a șaizeci și treia sesiuni reconvocate care va avea loc în 3 și 4 decembrie 2020 la Viena, Comisia privind stupefiantele urmează să adopte decizii referitoare la canabis și la substanțele legate de canabis care sunt deja controlate pe baza Convenției asupra stupefiantelor sau a Convenției asupra substanțelor psihotrope.

               (7)Uniunea nu este parte la convențiile ONU în cauză. Aceasta are statut de observator în cadrul Comisiei privind stupefiantele. Douăsprezece state membre ale UE vor fi membre cu drept de vot ale acestei comisii în decembrie 2020
                  18
               . Prin urmare, este necesar ca statele membre să fie autorizate să exprime poziția Uniunii cu privire la modificarea tabelelor de substanțe anexate la Convenția asupra stupefiantelor și la Convenția asupra substanțelor psihotrope, deoarece deciziile privind modificarea la nivel internațional a tabelelor de substanțe anexate la convenții intră în sfera de competență exclusivă a Uniunii.

               (8)La 24 ianuarie 2019, OMS a prezentat șase recomandări
                  19
                emise în urma analizei critice efectuate în cadrul celei de a 41-a reuniuni a Comitetului său de experți privind dependența de droguri („Comitetul de experți al OMS”), care se referă la canabis și la substanțele legate de canabis. Aceste recomandări nu vizează autorizarea utilizării recreative a canabisului sau a substanțelor legate de canabis.

               (9)Potrivit evaluării efectuate de Comitetul de experți al OMS, canabisul și rășina de canabis nu sunt în mod special susceptibile să producă efecte adverse similare celor produse de alte substanțe din tabelul IV anexat la Convenția asupra stupefiantelor. În plus, preparatele din canabis au demonstrat un potențial terapeutic de tratament al durerii și al altor afecțiuni medicale, cum ar fi epilepsia și spasmele asociate cu scleroza multiplă.

               (10)Potrivit OMS, canabisul și rășina de canabis ar trebui incluse într-un tabel la un nivel de control care să prevină efectele nocive cauzate de consumul de canabis și care, în același timp, să nu constituie o barieră în calea accesului și a cercetării și dezvoltării de preparate legate de canabis în scopuri medicale. Prin urmare, OMS a concluzionat că includerea canabisului și a rășinii de canabis în tabelul IV nu este în concordanță cu criteriile pentru includerea unui drog în tabelul IV.

               (11)Această recomandare nu implică nicio modificare a nivelului internațional de control asupra canabisului și a rășinii de canabis. Recomandarea ține cont în mod corespunzător de evoluțiile științifice din domeniu de la prima introducere a canabisului și a rășinii de canabis în Convenția asupra stupefiantelor. Eliminarea canabisului și a rășinii de canabis din tabelul IV anexat la Convenția asupra stupefiantelor ar fi benefică pentru promovarea cunoașterii colective atât a utilității terapeutice, cât și a oricăror efecte nocive asociate canabisului.

               (12)Prin urmare, poziția Uniunii ar trebui să vizeze eliminarea canabisului și a rășinii de canabis din tabelul IV anexat la Convenția asupra stupefiantelor.

               (13)Potrivit evaluării efectuate de Comitetul de experți al OMS, delta-9-tetrahidrocanabinolul și stereoizomerul activ al acestuia, dronabinolul, în special sub forme cu un grad ridicat de puritate, obținute prin mijloace ilicite, pot produce efecte adverse, dependență și potențial de abuz care este cel puțin la fel de mare ca în cazul canabisului, acesta fiind inclus în tabelul I anexat la Convenția asupra stupefiantelor. O substanță susceptibilă de abuzuri similare și care produce efecte adverse similare celor produse de o substanță deja inclusă în Convenția asupra stupefiantelor ar fi inclusă, în mod normal, în același mod ca substanța respectivă. Întrucât delta-9-tetrahidrocanabinolul este susceptibil de un abuz similar cu cel al canabisului și are efecte adverse similare, acesta îndeplinește criteriile de includere în tabelul I anexat la Convenția asupra stupefiantelor.

               (14)În plus, OMS a înțeles că introducerea delta-9-tetrahidrocanabinolului în aceeași convenție și în același tabel ca și canabisul, și anume în tabelul I anexat la Convenția asupra stupefiantelor, ar facilita în mare măsură punerea în aplicare a măsurilor de control ale convențiilor în statele membre. Prin urmare, OMS a recomandat ca delta-9-tetrahidrocanabinolul și stereoizomerul activ al acestuia, dronabinolul, să fie introduse în tabelul I anexat la Convenția asupra stupefiantelor și, dacă această recomandare este adoptată, să fie eliminate din tabelul II anexat la Convenția asupra substanțelor psihotrope.

               (15)Această recomandare nu implică nicio modificare a nivelului internațional de control asupra delta-9-tetrahidrocanabinolului și a stereoizomerului activ al acestuia, dronabinolul. Aceasta ar putea, de asemenea, să faciliteze punerea în aplicare a măsurilor de control în statele membre.

               (16)Prin urmare, poziția Uniunii ar trebui să vizeze adăugarea delta-9-tetrahidrocanabinolului și a stereoizomerului activ al acestuia, dronabinolul, în tabelul I anexat la Convenția asupra stupefiantelor și, dacă această recomandare este adoptată, eliminarea lor din tabelul II anexat la Convenția asupra substanțelor psihotrope.

               (17)Potrivit evaluării efectuate de Comitetul de experți al OMS, tetrahidrocanabinolul (izomeri ai delta-9-tetrahidrocanabinolului), care este inclus în tabelul I anexat la Convenția asupra substanțelor psihotrope, nu produce abuz și efecte adverse similare celor asociate cu delta-9-tetrahidrocanabinolul, dar, din cauza similarității chimice a fiecăruia dintre cei șase izomeri ai delta-9-tetrahidrocanabinolului, este foarte dificil să se facă diferența între acești șase izomeri și delta-9-tetrahidrocanabinol utilizând metodele standard de analiză chimică. În plus, includerea acestor șase izomeri în aceeași convenție și în același tabel ca delta-9-tetrahidrocanabinolul, și anume în tabelul I anexat la Convenția asupra stupefiantelor, ar facilita punerea în aplicare a controlului internațional asupra delta-9-tetrahidrocanabinolului, sprijinind totodată statele membre să pună în aplicare măsurile de control la nivel de țară. Prin urmare, OMS a recomandat adăugarea tetrahidrocanabinolului (izomeri ai delta-9-tetrahidrocanabinolului) în tabelul I anexat la Convenția asupra stupefiantelor, sub rezerva adoptării recomandării Comisiei privind stupefiantele (CND) de a adăuga dronabinolul și stereoizomerii acestuia (delta-9-tetrahidrocanabinolul) în tabelul I anexat la Convenția asupra stupefiantelor, iar dacă recomandarea este adoptată, a recomandat eliminarea acestuia din tabelul I anexat la Convenția asupra substanțelor psihotrope.

               (18)Această recomandare nu implică nicio modificare a nivelului internațional de control asupra tetrahidrocanabinolului (izomeri ai delta-9-tetrahidrocanabinolului). Aceasta este conformă cu principiile unei mai bune reglementări și ar putea facilita punerea în aplicare a măsurilor de control în statele membre.

               (19)Prin urmare, poziția Uniunii ar trebui să vizeze adăugarea tetrahidrocanabinolului (izomeri ai delta-9-tetrahidrocanabinolului) în tabelul I anexat la Convenția asupra stupefiantelor, sub rezerva adoptării recomandării CND de a adăuga dronabinolul și stereoizomerii acestuia (delta-9-tetrahidrocanabinolul) în tabelul I anexat la Convenția asupra stupefiantelor, iar dacă recomandarea este adoptată, eliminarea acestuia din tabelul I anexat la Convenția asupra substanțelor psihotrope.

               (20)Pentru a asigura includerea coerentă a delta-9-tetrahidrocanabinolului și a stereoizomerului activ al acestuia, dronabinolul, precum și a tetrahidrocanabinolului (izomeri ai delta-9-tetrahidrocanabinolului), precum și pentru a evita riscul ca vreuna dintre aceste substanțe să fie inclusă atât în tabelele anexate la Convenția asupra stupefiantelor, cât și în tabelele anexate la Convenția asupra substanțelor psihotrope, ar trebui să fie posibil ca statele membre să exprime poziția Uniunii cu privire la aceste substanțe în cadrul unui vot comun.

               (21)Potrivit evaluării efectuate de Comitetul de experți al OMS, variabilitatea proprietăților psihoactive ale extractelor și tincturilor de canabis, astfel cum sunt menționate în Convenția asupra stupefiantelor, este cauzată în principal de concentrațiile variabile de delta-9-tetrahidrocanabinol în aceste extracte și tincturi. Unele extracte și tincturi de canabis fără proprietăți psihoactive și care includ predominant canabidiol au utilizări terapeutice promițătoare. Faptul că diverse preparate cu o concentrație variabilă de delta-9-tetrahidrocanabinol sunt controlate în cadrul aceleiași rubrici, „Extracte și tincturi”, și în același tabel reprezintă o provocare pentru autoritățile responsabile care pun în aplicare măsurile de control în fiecare țară. În plus, definiția preparatelor din cadrul Convenției asupra stupefiantelor poate include toate produsele care sunt „extracte și tincturi” de canabis ca „preparate” din canabis și, de asemenea, în cazul în care se urmează recomandarea Comitetului de experți de a transfera dronabinolul în tabelul I anexat la Convenția asupra stupefiantelor, ca „preparate” din dronabinol și stereoizomerii acestuia. În consecință, OMS a recomandat eliminarea extractelor și tincturilor din tabelul I anexat la Convenția asupra stupefiantelor.

               (22)Informațiile furnizate de OMS după emiterea acestei recomandări
                  20
               , precum și analiza impactului acestei recomandări de către Organul Internațional de Control al Stupefiantelor (INCB)
                  21
                clarifică faptul că recomandarea nu implică nicio modificare a nivelului internațional de control asupra extractelor și tincturilor de canabis și că nu se așteaptă ca recomandarea să aibă vreun impact asupra obligațiilor statelor membre în materie de control și/sau de raportare. În plus, modificarea va spori gradul de certitudine a controlului asupra produselor derivate fără utilizarea unui solvent, ci prin aplicarea căldurii și a presiunii.

               (23)Prin urmare, poziția Uniunii ar trebui să vizeze votarea în favoarea recomandării de eliminare a „extractelor și tincturilor” din tabelul I anexat la Convenția asupra stupefiantelor.

               (24)Potrivit evaluării efectuate de Comitetul de experți al OMS, canabidiolul se găsește în canabis și în rășina de canabis, dar nu prezintă proprietăți psihoactive și nu are potențial de abuz și potențial de a produce dependență. Nu are efecte adverse semnificative. În plus, s-a demonstrat eficiența canabidiolului în gestionarea anumitor tulburări de epilepsie declanșate în copilărie și rezistente la tratament.

               (25)OMS a constatat că medicamentele fără efecte psihoactive care sunt produse sub formă de preparate din planta de canabis conțin urme de delta-9-tetrahidrocanabinol și a recunoscut că analiza chimică a delta-9-tetrahidrocanabinolului cu o precizie de 0,15 % poate fi dificilă pentru unele state membre. În consecință, OMS a recomandat adăugarea unei note de subsol în tabelul I anexat la Convenția asupra stupefiantelor care să aibă următorul cuprins: „Preparatele care conțin predominant canabidiol și nu mai mult de 0,2 % delta-9-tetrahidrocanabinol nu se află sub control internațional.”

               (26)Cu toate acestea, recomandarea ar reduce nivelul actual de control pentru aceste preparate, stabilirea limitei de 0,2 % nu este susținută de suficiente dovezi științifice, formularea recomandării nu exclude posibilitatea unor interpretări divergente în ceea ce privește modul de calcul al valorii de 0,2 %, iar punerea în aplicare din punct de vedere tehnic a măsurii va fi dificilă din motive de capacitate tehnică și administrativă. Tratarea diferențiată a canabidiolului în comparație cu alte canabinoide nu este în concordanță cu structura actuală a tabelelor anexate la convenții. Recomandarea, astfel cum a fost formulată, nu oferă securitatea juridică necesară și nu constituie o soluție adecvată pentru canabidiol.

               (27)Prin urmare, poziția Uniunii ar trebui să vizeze votarea împotriva recomandării de a adăuga o notă de subsol cu privire la „preparatele care conțin predominant canabidiol și nu mai mult de 0,2 % delta-9-tetrahidrocanabinol” la rubrica referitoare la canabis și rășina de canabis din tabelul I anexat la Convenția asupra stupefiantelor.

               (28)În plus, având în vedere posibilele aplicații cu valoare ridicată ale canabidiolului, de exemplu în sectoarele sănătății, produselor cosmetice și produselor alimentare, precum și potențialul economic și de mediu al cultivării cânepii industriale, OMS este invitată să propună de urgență o recomandare revizuită pentru a se decide nivelul adecvat de control internațional asupra canabidiolului, inclusiv posibilitatea de a excepta substanța de la acest control.

               (29)Potrivit evaluării efectuate de Comitetul de experți al OMS, medicamentele care conțin delta-9-tetrahidrocanabinol nu sunt asociate cu probleme de abuz și dependență și nu sunt deviate în scopul altor utilizări decât cele medicale. În plus, OMS a recunoscut că astfel de preparate sunt prezentate sub forme care nu sunt susceptibile de a permite abuzul și că nu există dovezi privind existența unui abuz sau a unor efecte adverse reale într-o măsură care să justifice nivelul actual de control asociat cu tabelul I anexat la Convenția asupra stupefiantelor sau nivelul de control asociat cu tabelul II anexat la Convenția asupra substanțelor psihotrope. Prin urmare, OMS a recomandat ca în tabelul III anexat la Convenția asupra stupefiantelor să se adauge „preparatele produse fie prin sinteză chimică, fie ca preparate din canabis, care sunt combinate cu unul sau mai multe alte ingrediente pentru a forma preparate farmaceutice din care să nu se poată extrage delta-9-tetrahidrocanabinol prin mijloace ușor accesibile sau într-o proporție care să constituie un risc pentru sănătatea publică”.

               (30)Cu toate acestea, formularea recomandării privind preparatele „farmaceutice” nu se bazează pe niciun termen definit în Convenția asupra stupefiantelor. În plus, această recomandare ar putea implica o sarcină de reglementare suplimentară pentru statele membre, care ar trebui să definească conceptele utilizate în recomandare pentru a asigura aplicarea sa uniformă și ar trebui să verifice, pentru fiecare produs, dacă este sau nu îndeplinită condiția ca substanța să nu poată fi extrasă „prin mijloace ușor accesibile”.

               (31)Prin urmare, poziția Uniunii ar trebui să vizeze votarea împotriva recomandării de a se adăuga în tabelul III anexat la Convenția asupra stupefiantelor „preparatele produse fie prin sinteză chimică, fie ca preparate din canabis, care sunt combinate cu unul sau mai multe alte ingrediente pentru a forma preparate farmaceutice din care să nu se poată extrage delta-9-tetrahidrocanabinol (dronabinol) prin mijloace ușor accesibile sau întro proporție care să constituie un risc pentru sănătatea publică”.

               (32)Este oportun să se stabilească poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul Comisiei privind stupefiantele, întrucât deciziile privind diferitele decizii legate de includerea canabisului și a substanțelor legate de canabis în tabelele anexate la convenții vor putea influența în mod decisiv conținutul legislației Uniunii, și anume Decizia-cadru 2004/757/JAI.

               (33)Poziția Uniunii urmează să fie exprimată de statele membre care sunt membre ale Comisiei privind stupefiantele, acționând împreună.

               (34)Danemarca are obligații în temeiul Deciziei-cadru 2004/757/JAI și, prin urmare, participă la adoptarea și aplicarea prezentei decizii.

               (35)Irlanda are obligații în temeiul Deciziei-cadru 2004/757/JAI și, prin urmare, participă la adoptarea și aplicarea prezentei decizii,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii, în cadrul celei de a șaizeci și treia sesiuni reconvocate a Comisiei privind stupefiantele din 3 și 4 decembrie 2020, când organismul în cauză este invitat să adopte decizii privind adăugarea sau eliminarea unor substanțe în/din tabelele anexate la Convenția unică a Organizației Națiunilor Unite asupra stupefiantelor din 1961, astfel cum a fost modificată prin Protocolul din 1972, și la Convenția Organizației Națiunilor Unite asupra substanțelor psihotrope din 1971, este prevăzută în anexa la prezenta decizie.

               Articolul 2

               Poziția menționată la articolul 1 trebuie să fie exprimată de statele membre care sunt membre ale Comisiei privind stupefiantele, acționând împreună.

               Articolul 3

               Prezenta decizie se adresează statelor membre în conformitate cu tratatele.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)

                        Culegerea de tratate a ONU, vol. 978, nr. 14152.

                     (2)

                        Culegerea de tratate a ONU, vol. 1019, nr. 14956.

                     (3)

                        Începând din 1 ianuarie 2020, următoarele 12 state membre sunt membre cu drept de vot ale CND: Austria, Belgia, Croația, Franța, Germania, Italia, Polonia, Republica Cehă, Spania, Suedia, Țările de Jos, Ungaria.

                     (4)

                  https://www.who.int/medicines/access/controlled-substances/UNSG_letter_ECDD41_recommendations_cannabis_24Jan19.pdf?ua=1
                  . La 5 august 2020, OMS a trimis o scrisoare Cabinetului Secretariatului general al ONU pentru a clarifica faptul că sintagma „care conțin delta-9-tetrahidrocanabinol (dronabinol)” ar trebui să fie considerată ca făcând parte din textul recomandării privind preparatele farmaceutice din canabis și dronabinol.

                     (5)

                        Decizia 63/14 a CND.
                  https://www.unodc.org/documents/commissions/CND/Drug_Resolutions/2020-2029/2020/Decision_63_14.pdf
                  .

                     (6)

                        JO L 335, 11.11.2004, p. 8, astfel cum a fost modificată prin Directiva (UE) 2017/2103 a Parlamentului European și a Consiliului din 15 noiembrie 2017 de modificare a Deciziei-cadru 2004/757/JAI a Consiliului pentru a include noi substanțe psihoactive în definiția termenului „drog” și de abrogare a Deciziei 2005/387/JAI a Consiliului, JO L 305, 21.11.2017, p. 12.

                     (7)

                        A se vedea compilarea tuturor întrebărilor și răspunsurilor de la data de 26 noiembrie 2019, la adresa
                  https://www.unodc.org/documents/commissions/CND/CND_Sessions/CND_63/CRPs/ECN72020_CRP4_V2000845.pdf
                  .

                     (8)

                        Analiza impactului recomandărilor OMS privind canabisul și produsele legate de canabis asupra cerințelor de control ale sistemului internațional de control al drogurilor, 15 iunie 2020, secretariatul INCB.

                     (9)

                        O altă reuniune pe această temă este programată în 6 și 7 octombrie 2020, pentru a discuta recomandarea OMS privind canabisul și rășina de canabis. O reuniune intersesională a CND este programată să aibă loc în 8 octombrie pentru a finaliza discuțiile cu privire la toate recomandările.

                     (10)

                        COM(2017) 72 final; COM(2018) 31 final; COM(2019) 862 final; COM(2019) 624 și COM(2019) 631.

                     (11)

                        Adoptate de Consiliu la 7 martie 2017, la 27 februarie 2018, la 5 martie 2019 și, respectiv, la 17 februarie 2020.

                     (12)

                        Hotărârea Curții de Justiție din 7 octombrie 2014, Germania/Consiliul, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punctul 64.

                     (13)

                        Hotărârea Curții de Justiție din 7 octombrie 2014, Germania/Consiliul, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punctele 61-64.

                     (14)

                        Articolul 3 alineatul (7) din Convenția asupra stupefiantelor; articolul 2 alineatul (7) din Convenția asupra substanțelor psihotrope.

                     (15)

                        Culegerea de tratate a ONU, vol. 978, nr. 14152.

                     (16)

                        Culegerea de tratate a ONU, vol. 1019, nr. 14956.

                     (17)

                        Decizia-cadru 2004/757/JAI a Consiliului din 25 octombrie 2004 de stabilire a dispozițiilor minime privind elementele constitutive ale infracțiunilor și sancțiunile aplicabile în domeniul traficului ilicit de droguri (JO L 335, 11.11.2004, p. 8).

                     (18)

                        Începând din 1 ianuarie 2020, următoarele 12 state membre sunt membre cu drept de vot ale CND: Austria, Belgia, Croația, Franța, Germania, Italia, Polonia, Republica Cehă, Spania, Suedia, Țările de Jos, Ungaria.

                     (19)

                  https://www.who.int/medicines/access/controlled-substances/UNSG_letter_ECDD41_recommendations_cannabis_24Jan19.pdf?ua=1

                     (20)

                        A se vedea compilarea tuturor întrebărilor și răspunsurilor de la data de 26 noiembrie 2019, la adresa
                  https://www.unodc.org/documents/commissions/CND/CND_Sessions/CND_63/CRPs/ECN72020_CRP4_V2000845.pdf
                  .

                     (21)

                        Analiza impactului recomandărilor OMS privind canabisul și produsele legate de canabis asupra cerințelor de control ale sistemului internațional de control al drogurilor, 15 iunie 2020, secretariatul INCB.

    ---documentbreak---

               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 8.12.2020
            COM(2020) 659 final/2
            COM(2020) 659 final of 16.10.2020 downgraded on 8.12.2020.
            ANEXĂ
            la
            Propunerea de decizie a Consiliului
            privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul celei de a șaizeci și treia sesiuni reconvocate a Comisiei privind stupefiantele, cu privire la modificarea tabelelor de substanțe anexate la Convenția unică asupra stupefiantelor din 1961, astfel cum a fost modificată prin Protocolul din 1972, și la Convenția asupra substanțelor psihotrope din 1971

               ANEXĂ

               Poziția care urmează să fie adoptată de statele membre care sunt membre ale Comisiei privind stupefiantele (CND), acționând împreună în interesul Uniunii, în cadrul celei de a șaizeci și treia sesiuni reconvocate a Comisiei privind stupefiantele, organizată în 3 și 4 decembrie 2020, cu privire la modificarea domeniului de aplicare al controlului substanțelor menționate mai jos:

               (1)eliminarea canabisului și a rășinii de canabis din tabelul IV anexat la Convenția asupra stupefiantelor
                  1
               ;

               (2)adăugarea dronabinolului (delta-9-tetrahidrocanabinol) în tabelul I anexat la Convenția asupra stupefiantelor și, dacă această recomandare este adoptată, eliminarea acestei substanțe din tabelul II anexat la Convenția asupra substanțelor psihotrope;

               (3)adăugarea tetrahidrocanabinolului (izomeri ai delta-9-tetrahidrocanabinolului) în tabelul I anexat la Convenția asupra stupefiantelor, sub rezerva adoptării de către CND a recomandării de a adăuga dronabinolul și stereoizomerii acestuia (delta-9-tetrahidrocanabinol) în tabelul I anexat la Convenția asupra stupefiantelor și, dacă această recomandare este adoptată, eliminarea acestei substanțe din tabelul I anexat la Convenția asupra substanțelor psihotrope;

               (4)eliminarea termenului „extracte și tincturi” din tabelul I anexat la Convenția asupra stupefiantelor;

               (5)neadăugarea notei de subsol „Preparatele care conțin predominant canabidiol și nu mai mult de 0,2 % delta-9-tetrahidrocanabinol nu se află sub control internațional” la rubrica referitoare la canabis și rășina de canabis din tabelul I anexat la Convenția asupra stupefiantelor; OMS este invitată să propună de urgență o recomandare revizuită pentru a se decide nivelul adecvat de control internațional asupra canabidiolului, inclusiv posibilitatea de a excepta substanța de la acest control;

               (6)neadăugarea în tabelul III anexat la Convenția asupra stupefiantelor a preparatelor produse fie prin sinteză chimică, fie ca preparate din canabis, care sunt combinate cu unul sau mai multe alte ingrediente pentru a forma preparate farmaceutice din care să nu se poată extrage delta-9-tetrahidrocanabinol (dronabinol) prin mijloace ușor accesibile sau într-o proporție care să constituie un risc pentru sănătatea publică.

               Pentru a asigura includerea coerentă în tabele a substanțelor și pentru a evita riscul ca vreo substanță să fie inclusă atât în tabelele anexate la Convenția asupra stupefiantelor, cât și în tabelele anexate la Convenția asupra substanțelor psihotrope, statele membre pot accepta un vot comun privind recomandările referitoare la dronabinol și la tetrahidrocanabinol.

                     (1)

                        Acestea continuă să fie incluse în tabelul I anexat la convenție.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 11.12.2020
            COM(2020) 794 final
            2020/0352(NLE)
            Propunere de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            privind poziția care trebuie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul comitetului mixt instituit prin Acordul euro-mediteraneean privind serviciile aeriene între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Regatul Maroc, pe de altă parte

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.Obiectul propunerii

               Prezenta propunere vizează o decizie de stabilire a poziției care trebuie adoptată în numele Uniunii în cadrul comitetului mixt instituit prin Acordul euro-mediteraneean privind serviciile aeriene între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Regatul Maroc, pe de altă parte (denumit în continuare „acordul”)
                  1
               .

               2.Contextul propunerii

               2.1.Acordul euro-mediteraneean privind serviciile aeriene între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Regatul Maroc, pe de altă parte

               Acordul urmărește să favorizeze deschiderea progresivă a accesului la piață și armonizarea legislațiilor în vederea apropierii de normele UE, inclusiv în domeniul siguranței, al managementului traficului aerian, al reglementării economice, al protecției consumatorilor și al mediului. Normele trebuie să se bazeze pe legislația relevantă aflată în vigoare în Uniunea Europeană, astfel cum se prevede în anexa VI la acord.

               Acordul a intrat în vigoare la 19 martie 2018.

               2.2.Comitetul mixt

               Articolul 22 din acord instituie un comitet mixt. Comitetul mixt răspunde de administrarea acordului și asigură implementarea corespunzătoare a acestuia.

               În acest scop, el cooperează într-o serie de domenii și formulează recomandări și ia decizii în cazul în care acordul prevede în mod expres acest lucru. Principalele sale sarcini sunt de a coopera prin: (a) încurajarea schimburilor la nivel de experți privind noile inițiative și evoluții în domeniul legislativ sau al reglementării, inclusiv în materie de securitate, siguranță, mediu, infrastructură aviatică (inclusiv sloturile orare) și protecția consumatorilor; (b) examinarea periodică a efectelor sociale produse de prezentul acord, astfel cum este implementat, în special în domeniul ocupării forței de muncă, și elaborarea de răspunsuri adecvate la preocupările considerate legitime; (c) examinarea domeniilor care ar putea fi incluse ulterior în acord, inclusiv recomandarea unor eventuale modificări ale acordului;

               În plus, în conformitate cu articolul 5 (Investiții) din acord, comitetul mixt examinează chestiunile referitoare la investițiile bilaterale ale proprietarilor majoritari sau modificările referitoare la controlul efectiv asupra transportatorilor aerieni ai părților.

               În temeiul articolului 22 alineatul (6) din acord, comitetul mixt își adoptă regulamentul de procedură printr-o decizie.

               2.3.Actul avut în vedere al comitetului mixt

               În cursul primei sale reuniuni, comitetul mixt urmează să adopte o decizie privind adoptarea regulamentului său de procedură („actul avut în vedere”).

               Scopul actului avut în vedere este adoptarea, în conformitate cu articolul 22 alineatul (6) din acord, a regulamentului de procedură pe care se bazează organizarea și funcționarea comitetului mixt, pentru a permite implementarea corespunzătoare a acordului.

               3.Poziția care trebuie adoptată în numele Uniunii

               Poziția care trebuie adoptată în numele Uniunii trebuie să fie aceea de a sprijini adoptarea regulamentului de procedură al comitetului mixt instituit prin acord. Această poziție trebuie să se bazeze pe proiectul de decizie a comitetului mixt anexat la decizia propusă a Consiliului.

               4.Temeiul juridic

               4.1.Temeiul juridic procedural

               4.1.1.Principii

               Articolul 218 alineatul (9) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) prevede posibilitatea adoptării unor decizii de stabilire „a pozițiilor care trebuie adoptate în numele Uniunii în cadrul unui organism creat printr-un acord, în cazul în care acest organism trebuie să adopte acte cu efecte juridice, cu excepția actelor care modifică sau completează cadrul instituțional al acordului”.

               Noțiunea de „acte cu efecte juridice” include actele care au efecte juridice în temeiul normelor de drept internațional aplicabile organismului în cauză. Ea include, de asemenea, instrumentele care nu au un caracter obligatoriu în temeiul dreptului internațional, dar care „au vocația de a influența în mod decisiv conținutul reglementării adoptate de legiuitorul Uniunii”.

               4.1.2.Aplicarea în cazul de față

               Comitetul mixt este un organism instituit printr-un acord, și anume prin Acordul euro-mediteraneean privind serviciile aeriene între Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Regatul Maroc, pe de altă parte.

               Actul pe care comitetul mixt este invitat să îl adopte este un act cu efecte juridice, deoarece va fi obligatoriu pentru părți în temeiul dreptului internațional.

               Actul avut în vedere nu completează și nici nu schimbă cadrul instituțional al acordului.

               Prin urmare, temeiul juridic procedural al propunerii de decizie este articolul 218 alineatul (9) din TFUE.

               4.2.Temeiul juridic material

               4.2.1.Principii

               Temeiul juridic material al unei decizii adoptate în temeiul articolului 218 alineatul (9) din TFUE depinde în primul rând de obiectivul și de conținutul actului avut în vedere cu privire la care se adoptă o poziție în numele Uniunii. Dacă actul avut în vedere urmărește două obiective sau include două elemente, iar unul dintre aceste obiective sau elemente poate fi identificat ca fiind obiectivul sau elementul principal, iar celălalt obiectiv sau element are mai degrabă un caracter accesoriu, decizia adoptată în temeiul articolului 218 alineatul (9) din TFUE trebuie să se întemeieze pe un singur temei juridic material, respectiv cel impus de obiectivul sau de elementul principal sau predominant.

               4.2.2.Aplicarea în cazul de față

               Obiectivul principal și conținutul actului avut în vedere se referă la transportul aerian.

               Prin urmare, temeiul juridic material al propunerii de decizie este articolul 100 alineatul (2) din TFUE.

               4.3.Concluzie

               Temeiul juridic al propunerii de decizie trebuie să fie articolul 100 alineatul (2) din TFUE, coroborat cu articolul 218 alineatul (9) din TFUE.

               5.Publicarea actului avut în vedere

               Întrucât actul comitetului mixt va stabili regulamentul de procedură al acestuia, este necesar ca actul să fie publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene după adoptare.

               2020/0352 (NLE)

               Propunere de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               privind poziția care trebuie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul comitetului mixt instituit prin Acordul euro-mediteraneean privind serviciile aeriene între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Regatul Maroc, pe de altă parte

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 100 alineatul (2), coroborat cu articolul 218 alineatul (9),

               având în vedere propunerea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)Acordul euro-mediteraneean privind serviciile aeriene între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Regatul Maroc, pe de altă parte (denumit în continuare „acordul”) a fost încheiat de Uniune prin Decizia (UE) 2018/146 a Consiliului
                  2
                și a intrat în vigoare la 19 martie 2018.

               (2)Articolul 22 din acord instituie un comitet mixt însărcinat să asigure administrarea și implementarea corespunzătoare a acordului.

               (3)Conform articolului 22 alineatul (6) din acord, comitetul mixt trebuie să își adopte regulamentul de procedură.

               (4)Pentru a se asigura implementarea corespunzătoare a acordului, trebuie adoptat regulamentul de procedură al comitetului mixt.

               (5)Este necesar să se stabilească poziția care trebuie adoptată în numele Uniunii în cadrul comitetului mixt, deoarece decizia comitetului mixt de adoptare a regulamentului său de procedură va fi obligatorie pentru Uniune. Poziția Uniunii în cadrul comitetului mixt trebuie să se bazeze pe proiectul de decizie a comitetului mixt atașat la prezenta decizie,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Poziția care trebuie adoptată în numele Uniunii în cadrul primei reuniuni a comitetului mixt instituit prin articolul 22 din Acordul euro-mediteraneean privind serviciile aeriene între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Regatul Maroc, pe de altă parte, în legătură cu adoptarea regulamentului de procedură al comitetului mixt, se bazează pe proiectul de decizie a comitetului mixt atașat la prezenta decizie.

               Reprezentanții Uniunii în cadrul comitetului mixt pot conveni cu privire la modificări minore ale proiectului de decizie a comitetului mixt, fără a mai fi necesară o nouă decizie a Consiliului.

               Articolul 2

               Prezenta decizie se adresează Comisiei.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)

                        Decizia (UE) 2018/146 a Consiliului din 22 ianuarie 2018 privind încheierea, în numele Uniunii, a Acordului euro-mediteraneean privind serviciile aeriene între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Regatul Maroc, pe de altă parte (JO L 26. 31.1.2018, p. 4).

                     (2)

                        Decizia (UE) 2018/146 a Consiliului din 22 ianuarie 2018 privind încheierea, în numele Uniunii, a Acordului euro-mediteraneean privind serviciile aeriene între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Regatul Maroc, pe de altă parte (JO L 26/4, 31.1.2018, p. 4).

    ---documentbreak---

               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 11.12.2020
            COM(2020) 794 final
            ANEXĂ
             la
            Propunerea de decizie a Consiliului
            privind poziția care trebuie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul comitetului mixt instituit prin Acordul euro-mediteraneean privind serviciile aeriene între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Regatul Maroc, pe de altă parte

               DECIZIA nr. 1/[anul] A COMITETULUI MIXT UE-MAROC INSTITUIT PRIN ACORDUL EURO-MEDITERANEEAN PRIVIND SERVICIILE AERIENE ÎNTRE COMUNITATEA EUROPEANĂ ȘI STATELE SALE MEMBRE, PE DE O PARTE, ȘI REGATUL MAROC, PE DE ALTĂ PARTE

               din ...

               privind adoptarea regulamentului de procedură al comitetului mixt

               COMITETUL MIXT AL ACORDULUI UE-MAROC,

               având în vedere Acordul euro-mediteraneean privind serviciile aeriene între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Regatul Maroc, pe de altă parte (denumit în continuare „acordul”), în special articolul 22 alineatul (6),

               DECIDE:

               Articol unic

               Se adoptă regulamentul de procedură al comitetului mixt, prevăzut în anexa la prezenta decizie.

               Adoptată la

               Pentru comitetul mixt

               Șeful delegației Uniunii Europene

               [nume]

               Șeful delegației Regatului Maroc

               [nume]

               Anexă

               Regulamentul de procedură al comitetului mixt

               Articolul 1: Șefii delegațiilor

               (1) Astfel cum se prevede la articolul 22 alineatul (1) din acord, comitetul mixt este format din reprezentanți ai părților contractante.

               (2) Comitetul mixt este prezidat în comun de șefii delegațiilor părților contractante.

               Articolul 2: Reuniunile

               (1) În conformitate cu articolul 22 alineatul (3) din acord, comitetul mixt se reunește ori de câte ori este necesar. Fiecare parte contractantă poate solicita convocarea unei reuniuni.

               (2) Comitetul mixt poate organiza reuniuni față în față sau prin alte mijloace (de exemplu, prin teleconferință sau videoconferință).

               (3) În măsura posibilului, reuniunile se desfășoară alternativ între un stat membru al Uniunii Europene și Regatul Maroc, cu excepția cazului în care părțile contractante decid altfel.

               (4) După ce părțile au convenit asupra datei și locului de desfășurare a reuniunilor, reuniunile sunt convocate de Comisia Europeană, pentru Uniunea Europeană și statele sale membre, și de ministerul responsabil cu aviația civilă, pentru Regatul Maroc.

               (5) În absența unei decizii contrare, reuniunile comitetului mixt nu sunt publice. Dacă este cazul, la sfârșitul reuniunii se poate redacta, de comun acord, un comunicat de presă.

               Articolul 3: Delegațiile

               (1) Înaintea fiecărei reuniuni, șefii delegațiilor se informează reciproc cu privire la componența prevăzută a delegațiilor lor pentru reuniunea respectivă.

               (2) În cazul în care comitetul mixt convine în acest sens, la reuniuni pot fi invitați să participe, în calitate de observatori, reprezentanți din sectorul transportului aerian.

               (3) Comitetul mixt poate solicita și altor părți interesate sau experți să asiste la reuniunile sale, pentru a-l informa cu privire la un anumit subiect.

               Articolul 4: Secretariatul

               Un funcționar al Comisiei Europene și un funcționar al ministerului responsabil cu aviația civilă din Regatul Maroc exercită în comun funcțiile de secretari ai comitetului mixt.

               Articolul 5: Ordinea de zi a reuniunilor

               (1) Șefii delegațiilor stabilesc de comun acord ordinea de zi provizorie a fiecărei reuniuni. Această ordine de zi provizorie este transmisă de secretari membrilor delegațiilor, cel târziu cu cincisprezece zile înainte de data reuniunii.

               (2) Comitetul mixt adoptă ordinea de zi la începutul fiecărei reuniuni. Pe ordinea de zi pot fi incluse și alte puncte decât cele care figurează pe ordinea de zi provizorie, în cazul în care comitetul mixt convine în acest sens.

               (3) Șefii delegațiilor pot reduce termenul indicat la alineatul (1) al prezentului articol pentru a ține cont de circumstanțele sau de urgența unui anumit caz.

               Articolul 6: Procesul-verbal

               (1) Secretarul întocmește un proiect de proces-verbal după fiecare reuniune a comitetului mixt. În acesta se indică punctele discutate, recomandările formulate și deciziile adoptate.

               (2) În termen de o lună de la reuniune, șeful delegației gazdă transmite proiectul de proces-verbal celuilalt șef de delegație, spre aprobare prin procedură scrisă.

               (3) După aprobare, procesul-verbal este semnat în două exemplare de către șefii delegațiilor și fiecare parte păstrează câte un exemplar original. Șefii delegațiilor pot decide ca această cerință să fie îndeplinită prin semnarea și schimbul de exemplare electronice.

               (4) Procesele-verbale ale reuniunilor comitetului mixt sunt publice, cu excepția cazului în care se solicită altfel de către una dintre părțile contractante.

               Articolul 7: Procedura scrisă

               Atunci când este necesar și în cazuri justificate, deciziile și recomandările comitetului mixt pot fi adoptate prin procedură scrisă. În acest scop, șefii delegațiilor își transmit reciproc proiectul de măsuri pentru care este solicitat avizul comitetului mixt, iar acestea pot fi confirmate printr-un schimb de corespondență. Cu toate acestea, fiecare parte contractantă poate solicita convocarea comitetului mixt pentru a discuta subiectul în cauză.

               Articolul 8: Decizii și recomandări

               (1) Comitetul mixt formulează recomandări și adoptă decizii pe bază de consens.

               (2) Deciziile și recomandările comitetului mixt se intitulează „Decizia” și, respectiv, „Recomandarea” și sunt urmate de un număr de ordine, de data adoptării și de o descriere a obiectului lor.

               (3) Deciziile și recomandările comitetului mixt sunt semnate de șefii delegațiilor și atașate la procesul-verbal.

               (4) Deciziile adoptate de comitetul mixt sunt puse în aplicare de părțile contractante în conformitate cu propriile lor proceduri interne.

               (5) Deciziile adoptate de comitetul mixt pot fi publicate de părțile contractante în publicațiile oficiale ale fiecăreia dintre ele. Fiecare parte contractantă decide asupra publicării oricărui alt act adoptat de comitetul mixt. Fiecare parte contractantă păstrează un exemplar original al deciziilor și recomandărilor.

               Articolul 9: Grupurile de lucru

               (1) Comitetul mixt poate institui grupuri de lucru care să-l asiste în îndeplinirea sarcinilor sale. Mandatul grupului de lucru este inclus în anexa la decizia de instituire a grupului de lucru.

               (2) Grupurile de lucru sunt formate din reprezentanți ai părților contractante.

               (3) Grupurile de lucru își desfășoară activitatea sub autoritatea comitetului mixt, căruia îi prezintă un raport după fiecare reuniune a lor. Ele nu iau decizii, dar formulează recomandări pentru comitetul mixt.

               (4) Comitetul mixt poate decide în orice moment să desființeze orice grup de lucru existent, să modifice mandatul grupurilor de lucru sau să instituie noi grupuri de lucru care să îl asiste în îndeplinirea sarcinilor sale.

               Articolul 10: Regimul lingvistic

               Limbile oficiale ale comitetului mixt sunt limbile oficiale ale părților.

               Articolul 11: Cheltuielile

               (1) Părțile contractante suportă fiecare cheltuielile legate de participarea lor la reuniunile comitetului mixt și ale grupurilor de lucru, atât pe cele legate de personal, de deplasare și de cazare, cât și pe cele poștale și de telecomunicații.

               (2) Cheltuielile aferente organizării din punct de vedere material a reuniunilor sunt suportate de partea care le găzduiește.

               Articolul 12: Modificări aduse regulamentului de procedură

               Comitetul mixt poate, în orice moment, să modifice prezentul regulament de procedură printr-o decizie adoptată în conformitate cu articolul 22 din acord.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 14.12.2020
            COM(2020) 802 final
            2020/0354(NLE)
            Propunere de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            privind poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul reuniunilor părților la Acordul privind măsurile de competența statului portului pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.Obiectul propunerii

               Prezenta propunere se referă la decizia de stabilire a poziției care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul reuniunilor părților la Acordul privind măsurile de competența statului portului pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat.

               2.Contextul propunerii

               2.1.Acordul privind măsurile de competența statului portului pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat

               Acordul privind măsurile de competența statului portului pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (denumit în continuare „acordul”) este primul acord internațional cu caracter obligatoriu care vizează în mod specific pescuitul ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN).

               Principalul său obiectiv este prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului INN prin împiedicarea navelor implicate în activități de pescuit INN să utilizeze porturile și să-și introducă capturile pe piețe. Astfel, acordul reduce motivația acestor nave de a continua să-și desfășoare activitățile, blocând totodată accesul produselor pescărești derivate din pescuitul INN pe piețele naționale și internaționale. Punerea în aplicare efectivă a acordului contribuie în cele din urmă la conservarea pe termen lung și la exploatarea durabilă a resurselor marine vii și a ecosistemelor marine. Dispozițiile acordului se aplică navelor de pescuit care încearcă să intre într-un port al unui stat diferit de statul lor de pavilion.

               Acordul a fost negociat în cadrul Organizației pentru Alimentație și Agricultură a ONU (FAO), din care face parte și Uniunea Europeană. El a fost aprobat de Conferința FAO în cadrul celei de a treizeci și șasea sesiuni din 22 noiembrie 2009, prin Rezoluția nr. 12/2009, în temeiul articolului XIV alineatul (1) din actul constitutiv al FAO, și a intrat în vigoare la 5 iunie 2016, având în prezent
                  1
                67 de părți.

               Uniunea Europeană a fost printre primele părți care s-au alăturat acordului
                  2
               , în 2011.

               2.2.Reuniunea părților

               Reuniunea părților este organismul decizional în temeiul acordului. Acesta se reunește o dată la doi ani sau mai frecvent, dacă ia o decizie în acest sens
                  3
               .

               Articolul 24 alineatul (2) din acord prevede, de asemenea, că, la patru ani de la intrarea în vigoare a acordului, FAO convoacă o reuniune a părților pentru a examina și a evalua eficacitatea acestuia în a-și atinge obiectivul
                  4
               . Părțile decid apoi convocarea altor reuniuni de acest gen, dacă este necesar.

               Pot fi organizate și reuniuni speciale ale părților, la alte date, după cum consideră necesar părțile, sau la cererea scrisă a oricăreia dintre ele
                  5
               .

               2.3.Decizii luate de reuniunea părților

               Reuniunea părților are autoritatea de a adopta măsuri pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat, iar acestea sunt obligatorii pentru părțile contractante.

               În principiu, părțile iau decizii privind aspecte de fond prin consens, dar, în cazul în care președintele stabilește că au fost epuizate toate eforturile de a ajunge la un consens, decizia se ia cu majoritatea simplă a voturilor exprimate
                  6
               .

               Modificările aduse Regulamentului de procedură pentru reuniunile părților pot fi adoptate prin consens și, în cazul în care nu se poate ajunge la un consens, decizia se adoptă cu o majoritate de două treimi din voturile exprimate, cu condiția ca această majoritate să fie mai mare de jumătate din totalul părților
                  7
               . Uniunea are drepturi de participare și de vot.

               3.Poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii

               Se propune ca poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul reuniunilor părților să fie stabilită printr-o abordare pe două niveluri. Principiile directoare și orientările referitoare la poziția Uniunii vor fi stabilite pe o bază multianuală, printr-o decizie a Consiliului, iar aceasta va fi apoi ajustată, pentru fiecare reuniune, prin documente neoficiale ale Comisiei care vor fi discutate în cadrul grupului de lucru al Consiliului.

               Aceeași abordare este adoptată în prezent atât în cadrul organizațiilor regionale de gestionare a pescuitului (ORGP), cât și referitor la poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul reuniunilor respective.

               Prezenta decizie încorporează principiile și orientările politicii comune în domeniul pescuitului (PCP), astfel cum sunt prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului
                  8
                și se bazează pe sistemul comunitar de prevenire, descurajare și eliminare a pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat instituit prin Regulamentul (CE) nr. 1005/2008. Aceasta ia în considerare dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor PCP
                  9
               , ale Regulamentului (UE) 2017/2403 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 decembrie 2017 privind gestionarea sustenabilă a flotelor de pescuit externe
                  10
               , ale Regulamentului (UE) 2019/1241 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 iunie 2019 privind conservarea resurselor piscicole și protecția ecosistemelor marine prin măsuri tehnice
                  11
                și ale Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 404/2011 al Comisiei de stabilire a normelor detaliate de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului
                  12
               .

               Prezenta decizie ia, de asemenea, în considerare angajamentele internaționale ale UE în temeiul Convenției Națiunilor Unite asupra dreptului mării din 10 decembrie 1982 (UNCLOS), al Acordului Organizației Națiunilor Unite privind conservarea și gestionarea populațiilor transzonale și a stocurilor de pești mari migratori din 4 august 1995 (Acordul ONU privind stocurile de pește), al Acordului privind promovarea respectării măsurilor internaționale de conservare și gestionare de către navele de pescuit în marea liberă din 24 noiembrie 1993 al Organizației Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (Acordul de conformitate al FAO), precum și al altor acorduri bilaterale și multilaterale relevante.

               Prezenta decizie reflectă obiectivele stabilite în Comunicarea Comisiei privind dimensiunea externă a PCP
                  13
                și în concluziile conexe ale Consiliului, în concluziile Consiliului privind oceanele și mările
                  14
               , în concluziile Consiliului
                  15
                privind Comunicarea comună a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei intitulată „ Guvernanța internațională a oceanelor: o agendă pentru viitorul oceanelor noastre”
                  16
               , inclusiv în ceea ce privește cooperarea cu țările terțe pentru punerea în aplicare a Acordului privind măsurile de competența statului portului. De asemenea, aceasta ia în considerare aspectele legate de pescuitul INN din cadrul Strategiei UE în materie de securitate maritimă
                  17
                și al planului de acțiune revizuit de punere în aplicare a acesteia
                  18
               .

               În cele din urmă, decizia se inspiră din declarația Comisiei care se regăsește în comunicarea sa privind pactul verde european
                  19
               , conform căreia aceasta va manifesta toleranță zero față de pescuitul ilegal, nedeclarat și nereglementat, obiectiv care a fost reafirmat ulterior în alte două comunicări ale Comisiei - „Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030”
                  20
                și „O Strategie „De la fermă la consumator” pentru un sistem alimentar echitabil, sănătos și ecologic”
                  21
               .

               4.Temei juridic

               4.1.Temeiul juridic procedural

               4.1.1.Principii

               Articolul 218 alineatul (9) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) prevede posibilitatea adoptării unor decizii de stabilire „a pozițiilor care trebuie adoptate în numele Uniunii în cadrul unui organism creat printr-un acord, în cazul în care acest organism trebuie să adopte acte cu efecte juridice, cu excepția actelor care modifică sau completează cadrul instituțional al acordului”.

               Termenul „acte cu efecte juridice” include actele care au efecte juridice în temeiul normelor de drept internațional aplicabile organismului în cauză. El include, de asemenea, instrumentele care nu au un caracter obligatoriu în temeiul dreptului internațional, dar care „au vocația de a influența în mod decisiv conținutul reglementării adoptate de legiuitorul Uniunii”
                  22
               .

               4.1.2.Aplicarea la cazul în discuție

               Reuniunea părților este un organism instituit printr-un acord, și anume Acordul privind măsurile de competența statului portului pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat.

               Actele pe care reuniunea părților este invitată să le adopte sunt acte cu efecte juridice. Actele avute în vedere ale reuniunii părților vor avea caracter obligatoriu în temeiul dreptului internațional și au vocația de a influența în mod decisiv conținutul legislației UE, mai exact al următoarelor acte legislative:

               ·Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN)
                  23
               ;

               ·Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor PCP
                  24
               ;

               ·Regulamentul (UE) 2017/2403 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 decembrie 2017 privind gestionarea sustenabilă a flotelor de pescuit externe
                  25
               ;

               ·Regulamentul (UE) 2019/1241 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 iunie 2019 privind conservarea resurselor piscicole și protecția ecosistemelor marine prin măsuri tehnice
                  26
               ;

               ·Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 404/2011 al Comisiei de stabilire a normelor detaliate de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului
                  27
               .

               Cu toate acestea, actele avute în vedere nu completează și nu modifică cadrul instituțional al acordului.

               Prin urmare, temeiul juridic procedural al propunerii de decizie este articolul 218 alineatul (9) din TFUE.

               4.2.Temeiul juridic material

               4.2.1.Principii

               Temeiul juridic material al unei decizii adoptate în temeiul articolului 218 alineatul (9) din TFUE depinde în primul rând de obiectivul și de conținutul actului avut în vedere, cu privire la care se adoptă o poziție în numele Uniunii. În cazul în care actul avut în vedere urmărește două obiective sau include două elemente, iar unul dintre aceste obiective sau elemente poate fi identificat ca fiind obiectivul sau elementul principal, pe când celălalt obiectiv sau element are mai degrabă un caracter accesoriu, decizia adoptată în temeiul articolului 218 alineatul (9) din TFUE trebuie să se întemeieze pe un singur temei juridic material, respectiv cel impus de obiectivul sau de elementul principal sau predominant.

               4.2.2.Aplicarea la cazul în discuție

               Obiectivul și conținutul principal al actelor avute în vedere se referă la pescuit. Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 reprezintă temeiul juridic care stabilește principiile ce trebuie să se reflecte în această poziție.

               Prin urmare, temeiul juridic material al deciziei propuse este articolul 43 alineatul (2) din TFUE.

               4.3.Concluzie

               Temeiul juridic al deciziei propuse trebuie să fie articolul 43 alineatul (2) din TFUE, coroborat cu articolul 218 alineatul (9) din TFUE.

               2020/0354 (NLE)

               Propunere de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               privind poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul reuniunilor părților la Acordul privind măsurile de competența statului portului pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 43 alineatul (2), coroborat cu articolul 218 alineatul (9),

               având în vedere propunerea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)Acordul privind măsurile de competența statului portului pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (denumit în continuare „acordul”), negociat sub egida Organizației pentru Alimentație și Agricultură (FAO), în cadrul căreia Uniunea este membră, a fost aprobat de Uniune prin Decizia 2011/443/UE a Consiliului
                  28
               . Acordul a intrat în vigoare la 5 iunie 2016.

               (2)Reuniunea părților este organismul decizional în temeiul acordului și are autoritatea de a adopta măsuri pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat, care au caracter obligatoriu pentru părțile contractante. Aceasta are loc o dată la doi ani sau cu o frecvență mai mare, dacă se ia o decizie în acest sens.

               (3)Articolul 24 alineatul (2) din acord prevede, de asemenea, că, la patru ani de la intrarea în vigoare a acordului, FAO convoacă o reuniune a părților pentru a examina și a evalua eficacitatea acestuia în a-și atinge obiectivul. Părțile decid apoi convocarea altor reuniuni de acest gen, dacă este necesar. Pot fi organizate și reuniuni speciale ale părților, la alte date, după cum consideră necesar părțile, sau la cererea scrisă a oricăreia dintre ele.

               (4)Este oportun să se stabilească poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul reuniunii părților la acord în vederea primei reuniuni de examinare a acordului
                  29
               , astfel cum se prevede la articolul 24 alineatul (2) din acord, precum și în cadrul celor trei reuniuni bienale ulterioare ale părților și în cadrul oricăror reuniuni conexe inter-sesiuni pe această temă, după adoptarea poziției actuale, întrucât măsurile prevăzute în acord vor fi obligatorii pentru Uniune și vor avea vocația de a influența în mod decisiv conținutul dreptului Uniunii, și anume Regulamentul (CE) nr. 1005/2008
                  30
                și Regulamentul (CE) nr. 1224/2009
                  31
                ale Consiliului, Regulamentul (UE) 2017/2403
                  32
                al Parlamentului European și al Consiliului și Regulamentul de punere în aplicare (UE) 404/2011 al Comisiei de stabilire a normelor detaliate de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului
                  33
               .

               (5)Având în vedere că este necesar ca poziția Uniunii să țină seama de noile evoluții, pe baza informațiilor relevante prezentate înaintea sau în timpul reuniunilor părților, trebuie stabilite, de asemenea, proceduri, în conformitate cu principiul cooperării loiale dintre instituțiile Uniunii, consacrat la articolul 13 alineatul (2) din Tratatul privind Uniunea Europeană, pentru precizarea anuală a poziției Uniunii în vederea primei reuniuni de examinare a acordului, astfel cum se prevede la articolul 24 alineatul (2), precum și în vederea celor trei reuniuni bienale ulterioare ale părților și a oricăror reuniuni conexe inter-sesiuni.

               (6)Principalul obiectiv al acordului este prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN) prin împiedicarea navelor implicate în activități de pescuit INN să utilizeze porturile și să-și introducă capturile pe piețe. Astfel, acordul reduce motivația acestor nave de a continua să-și desfășoare activitățile, blocând totodată accesul produselor pescărești derivate din pescuitul INN pe piețele naționale și internaționale.

               (7)Pescuitul INN constituie una dintre cele mai grave amenințări la adresa exploatării durabile a resurselor acvatice vii și pune în pericol însăși fundamentul politicii comune a Uniunii în domeniul pescuitului și eforturile internaționale de promovare a unei mai bune guvernanțe a oceanelor.

               (8)Reuniunea părților la acord este responsabilă pentru adoptarea măsurilor menite să asigure punerea în aplicare a acordului și, astfel, să asigure conservarea pe termen lung și exploatarea durabilă a resurselor marine vii și a ecosistemelor marine. Uniunea trebuie să joace un rol activ, eficace și constructiv în cadrul acestor reuniuni, pentru a asigura punerea în aplicare a acordului și pentru a încuraja cooperarea internațională în domeniul pescuitului INN,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul reuniunilor părților la Acordul privind măsurile de competența statului portului pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat este stabilită în anexa I.

               Această poziție este stabilită pentru prima reuniune de examinare a acordului, astfel cum se prevede la articolul 24 alineatul (2) din acord, precum și pentru cele trei reuniuni bienale ulterioare ale părților și pentru orice reuniuni conexe inter-sesiuni.

               Articolul 2

               Precizarea anuală a poziției pe care Uniunea urmează să o adopte în cadrul reuniunilor părților la acord menționată la articolul 1 al doilea paragraf se face în conformitate cu anexa II.

               Articolul 3

               Poziția Uniunii, stabilită în anexa I, este evaluată și, după caz, revizuită de Consiliu la propunerea Comisiei cel târziu până la reuniunea părților la acord în urma celei de a treia reuniuni bienale menționate la articolul 1 al doilea paragraf.

               Articolul 4

               Prezenta decizie se adresează Comisiei.

               Adoptată la Bruxelles,

                        Pentru Consiliu

                        Președintele

                     (1)

                        Octombrie 2020;
                  http://www.fao.org/port-state-measures/background/parties-psma/en/

                     (2)

                        Decizia (UE) 2011/443 a Consiliului din 20 iunie 2011 privind aprobarea, în numele Uniunii Europene, a Acordului privind măsurile de competența statului portului pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (JO L 191, 22.7.2011, p. 1).

                     (3)

                        Regula 5.1 din Regulamentul de procedură pentru reuniunile părților.

                     (4)

                        Această reuniune, găzduită de UE, ar fi trebuit să aibă loc în 2020, dar a fost amânată pentru 2021 din cauza COVID-19.

                     (5)

                        Regula 5.2 din Regulamentul de procedură pentru reuniunile părților.

                     (6)

                        Regulile 7.2 și 7.3 din Regulamentul de procedură pentru reuniunile părților.
                        Regula XVII.3(a) din Regulamentul general al organizației.

                     (7)

                        Regula 13 din Regulamentul de procedură pentru reuniunile părților.

                     (8)

                        Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind politica comună în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1954/2003 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2371/2002 și (CE) nr. 639/2004 ale Consiliului și a Deciziei 2004/585/CE a Consiliului (JO L 354, 28.12.2013, p. 22).

                     (9)

                        JO L 343, 22.12.2009, p. 1.

                     (10)

                        JO L 347, 28.12.2017, p. 81.

                     (11)

                        JO L 198, 25.7.2019, p. 105.

                     (12)

                        JO L 112, 30.4.2011, p. 1.

                     (13)

                        COM (2011) 424, 13.7.2011.

                     (14)

                        14249/19, 19.11.2019.

                     (15)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.

                     (16)

                        JOIN (2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (17)

                        Doc. 11205/14 al Consiliului Uniunii Europene, 24.6.2014

                     (18)

                        Doc. 10494/18 al Consiliului Uniunii Europene, 26.6.2018

                     (19)

                        COM (2019) 640 final, 11.12.2019.

                     (20)

                        COM (2020) 380 final, 20.5.2020.

                     (21)

                        COM (2020) 381 final, 20.5.2020.

                     (22)

                        Hotărârea Curții de Justiție din 7 octombrie 2014, Germania/Consiliul, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punctele 61-64.

                     (23)

                        JO L 286, 29.10.2008, p. 1.

                     (24)

                        JO L 343, 22.12.2009, p. 1.

                     (25)

                        JO L 347, 28.12.2017, p. 81.

                     (26)

                        JO L 198, 25.7.2019, p. 105.

                     (27)

                        JO L 112, 30.4.2011, p. 1.

                     (28)

                        Decizia (UE) 2011/443 a Consiliului din 20 iunie 2011 privind aprobarea, în numele Uniunii Europene, a Acordului privind măsurile de competența statului portului pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (JO L 191, 22.7.2011, p. 1).

                     (29)

                        Planificată în prezent pentru perioada 31 mai-4 iunie 2021.

                     (30)

                        JO L 286, 29.10.2008, p. 1.

                     (31)

                        JO L 343, 22.12.2009, p. 1.

                     (32)

                        JO L 347, 28.12.2017, p. 81.

                     (33)

                        JO L 112, 30.4.2011, p. 1.

    ---documentbreak---

               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 14.12.2020
            COM(2020) 802 final
            ANEXE
            la
            Propunerea de DECIZIE A CONSILIULUI
            privind poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul reuniunilor părților la Acordul privind măsurile de competența statului portului pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat

               ANEXA I

               Poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul reuniunilor părților la Acordul privind măsurile de competența statului portului pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat

                1. PRINCIPII

               În cadrul Acordului privind măsurile de competența statului portului pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat, Uniunea respectă, printre altele, următoarele principii:

               (a)se asigură că măsurile adoptate în temeiul acordului sunt în concordanță cu acordul în sine și cu legislația internațională, în special cu angajamentele Uniunii în cadrul Convenției Națiunilor Unite asupra dreptului mării (UNCLOS)
                  1
               , al Acordului din 1995 în legătură cu conservarea și gestionarea populațiilor transzonale și a stocurilor de pești mari migratori (UNFSA)
                  2
               , al Acordului din 1993 privind promovarea respectării măsurilor internaționale de conservare și gestionare de către navele de pescuit în marea liberă
                  3
               ;

               (b)acționează în conformitate cu obiectivele și principiile urmărite de Uniune în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului, astfel cum sunt prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, și în conformitate cu dispozițiile sistemului Uniunii pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat instituit prin Regulamentul (CE) nr. 1005/2008;

               (c)acționează în conformitate cu Concluziile Consiliului din 19 martie 2012 referitoare la Comunicarea Comisiei privind dimensiunea externă a politicii comune în domeniul pescuitului
                  4
                și urmărește ca dimensiunea externă să urmeze aceleași principii și să promoveze aceleași standarde pentru gestionarea și controlul pescuitului ca cele aplicate în apele Uniunii; promovează condiții de concurență echitabile, printre altele pentru a sprijini transparența comerțului cu produse pescărești, care face obiectul unor standarde strict respectate și controlate, și încurajează inițiative legate de rolul statelor de port și al statelor de pavilion în combaterea pescuitului ilegal, nereglementat și neraportat (INN);

               (d)acționează în conformitate cu concluziile Consiliului privind oceanele și mările
                  5
               , cu concluziile Consiliului
                  6
                privind Comunicarea comună a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei Europene intitulată „Guvernanța internațională a oceanelor: o agendă pentru viitorul oceanelor noastre”
                  7
               , și promovează măsuri de sprijinire și consolidare a implementării efective a Acordului privind măsurile de competența statului portului, pentru a contribui la gestionarea sustenabilă a oceanelor în toate dimensiunile acesteia;

               (e)urmează o abordare bazată pe toleranță zero față de pescuitul INN, având în vedere în special faptul că, pe fondul condițiilor politice și socioeconomice apărute ca urmare a pandemiei de COVID-19, să se fi creat un mediu propice pentru ca persoanele lipsite de scrupule să desfășoare activități de pescuit INN sau să faciliteze comerțul bazat pe acesta, fapt care face și mai necesară luarea de măsuri drastice în temeiul prezentului acord.

               2. ORIENTĂRI

               Uniunea trebuie să depună eforturi pentru a dezvolta și a sprijini adoptarea următoarelor acțiuni și orientări, cu scopul de a asigura participarea universală la acord și punerea în aplicare efectivă a acestuia:

               (a)asigură coerența cu alte politici ale Uniunii, în special în domeniul relațiilor externe, al mediului, al comerțului, al ocupării forței de muncă, al dezvoltării, al cercetării și inovării și urmărește consecvența și sinergia cu politicile urmărite de Uniune în contextul relațiilor sale bilaterale cu țările terțe în domeniul pescuitului;

               (b)promovează poziții conforme cu cele mai bune practici ale organizațiilor regionale de gestionare a pescuitului (ORGP) și ale organismelor regionale în domeniul pescuitului (ORP) și coordonarea acestor organizații cu acordul;

               (c)sprijină adoptarea unor programe globale de dezvoltare a capacităților pentru a ajuta statele în curs de dezvoltare să se pregătească pentru punerea în aplicare sau să pună în aplicare acordul, asigurând, în același timp, acolo unde este necesar, complementaritatea cu asistența acordată țărilor terțe de către Uniune în combaterea pescuitului INN;

               (d)promovează măsuri de consolidare a cooperării între acord și alte organizații mondiale și regionale, în limitele mandatelor lor, după caz, precum și cu state care nu sunt părți la acord, atunci când acest lucru este oportun și aplicabil;

               (e)sprijină măsurile de promovare a ratificării acordului de către entitățile care nu sunt părți, inclusiv prin acțiuni de sensibilizare la nivel mondial și prin consolidarea capacităților, pentru a se asigura că statele înțeleg atât beneficiile acordului, cât și cerințele punerii sale în aplicare, în cazul în care devin părți;

               (f)susține măsurile de dezvoltare și promovare a utilizării instrumentelor (tehnologii, sisteme de schimb de informații, registre etc.), pentru a sprijini și a facilita punerea în aplicare a acordului și pentru a se asigura că acestea sunt compatibile cu cele dezvoltate în cadrul Uniunii pentru a atinge obiective similare;

               (g)sprijină măsurile menite să consolideze transparența, dialogul și cooperarea cu părțile interesate relevante, inclusiv, dar nu exclusiv, pescarii, industria pescuitului, organizațiile societății civile, oamenii de știință și mediul academic, cu privire la aspecte legate de punerea în aplicare a acordului și, după caz, cu privire la măsuri menite să îmbunătățească implicarea și participarea acestora la activitățile legate de punerea în aplicare a acordului în conformitate cu practica comună adoptată în cadrul altor acorduri multilaterale.

               ANEXA II

               Precizarea anuală a poziției care urmează să fie adoptată în cadrul reuniunilor părților la Acordul privind măsurile de competența statului portului pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat

               Înainte de fiecare reuniune a părților la acord, atunci când acest organism este invitat să adopte decizii cu efecte juridice asupra Uniunii, trebuie luate măsurile necesare astfel încât poziția care urmează a fi exprimată în numele Uniunii să țină cont de cele mai recente informații științifice și de altă natură relevante, transmise Comisiei, în conformitate cu principiile și orientările stabilite în anexa I.

               În acest sens și pe baza informațiilor menționate, Comisia transmite Consiliului, cu suficient timp înainte de fiecare reuniune a părților la acord, un document scris care prezintă în detaliu propunerea de precizare a poziției Uniunii, în vederea dezbaterii și a adoptării detaliilor poziției care urmează să fie exprimată în numele Uniunii.

               În cazul în care, în cadrul unei reuniuni a părților la acord nu se poate ajunge la un acord, inclusiv la fața locului, astfel încât poziția Uniunii să ia în considerare noile elemente, chestiunea respectivă este înaintată Consiliului sau grupurilor sale de pregătire.

                     (1)

                        JO L 179, 23.6.1998, p. 3

                     (2)

                        JO L 189, 3.7.1998, p. 16.

                     (3)

                        JO L 177, 16.7.1996, p. 26.

                     (4)

                        7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

                     (5)

                        14249/19 din 19.11.2019.

                     (6)

                        7348/1/17 REV 1 din 24.3.2017.

                     (7)

                        JOIN(2016) 49 final din 10.11.2016.