				|

		52012PC0237

			Propunere de REGULAMENT AL CONSILIULUI de încheiere a reexaminării intermediare parțiale a măsurilor compensatorii aplicabile importurilor de anumite tipuri de polietilentereftalat (PET) originare, printre altele, din India /* COM/2012/0237 final - 2012/0121 (NLE) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
1.           Contextul propunerii
·      Motivele și obiectivele propunerii
Prezenta propunere se referă la aplicarea
Regulamentului (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 privind
protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din
partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene
(denumit în continuare „regulamentul de bază”) în cadrul procedurii
privind importurile de anumite tipuri de polietilentereftalat (PET) originare,
între altele, din India.
·      Contextul general
Prezenta propunere este făcută în
contextul punerii în aplicare a regulamentului de bază și este
rezultatul unei anchete care a fost realizată în conformitate cu
cerințele de fond și de procedură stabilite în regulamentul de
bază.
·      Dispoziții în vigoare în domeniul propunerii
Sunt în vigoare măsuri definitive, impuse
prin Regulamentul (CE) nr. 1645/2005 al Consiliului din 6 octombrie 2005 de
modificare a Regulamentului (CE) nr. 2603/2000 de instituire a unui drept
compensatoriu definitiv la importurile de anumite tipuri de polietilenă
tereftalată originare, inter alia, din India.
·      Coerența cu alte politici și obiective ale Uniunii
Nu este cazul.
2.           Consultarea
părților interesate și evaluarea impactului
·      Consultarea părților interesate
Părțile interesate vizate de
procedură au avut posibilitatea de a-și apăra interesele în
timpul anchetei, în conformitate cu dispozițiile regulamentului de
bază.
·      Obținerea și utilizarea expertizei
Nu a fost nevoie de expertiză externă.
·      Evaluarea impactului
Prezenta propunere este rezultatul punerii în
aplicare a regulamentului de bază.
Regulamentul de bază nu conține
dispoziții referitoare la evaluarea generală a impactului, în schimb
conține o listă exhaustivă de condiții care trebuie
analizate.
3.           ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII
·      Rezumatul acțiunii propuse
La 2 aprilie 2011, Comisia a deschis o reexaminare
intermediară parțială privind importurile de anumite tipuri de
polietilentereftalat (PET) originare, printre altele, din India.
Propunerea de regulament al Consiliului anexată
se bazează pe concluziile anchetei desfășurate, al cărei
domeniu de aplicare se limitează la examinarea subvenționării în
ceea ce îl privește pe solicitant.
Ancheta a constatat că nivelul
subvenționării a fost mai mic decât cel înregistrat în cadrul ultimei
anchete, dar că modificările circumstanțelor care au determinat
reducerea nivelului de subvenționare nu sunt de natură durabilă.
Prin urmare, se propune adoptarea de către
Consiliu a propunerii de regulament anexate, care ar trebui publicată cel
mai târziu la 1 iulie 2012.
·      Temei juridic
Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din
11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul
unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale
Comunității Europene.
·      Principiul subsidiarității
Propunerea intră în sfera competenței
exclusive a Uniunii Europene. În consecință, principiul
subsidiarității nu se aplică.
·      Principiul proporționalității
Propunerea respectă principiul
proporționalității din următoarele motive:
Tipul acțiunii este descris în regulamentul
de bază menționat anterior și exclude luarea de decizii la nivel
național.
Nu sunt necesare indicații privind
măsura în care sarcina financiară și administrativă care
revine Uniunii, guvernelor naționale, autorităților regionale
și locale, operatorilor economici și cetățenilor este
limitată la minimum și proporțională cu obiectivul
propunerii.
·      Alegerea instrumentelor
Instrumente propuse: regulament.
Alte instrumente nu ar fi adecvate întrucât
regulamentul de bază nu prevede alte opțiuni.
4.           IMPLICAȚIILE BUGETARE
Propunerea nu are nicio implicație pentru
bugetul Uniunii.
2012/0121 (NLE)
Propunere de
REGULAMENT AL CONSILIULUI
de încheiere a reexaminării intermediare
parțiale a măsurilor compensatorii aplicabile importurilor de anumite
tipuri de polietilentereftalat (PET) originare, printre altele, din India
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 597/2009
al Consiliului din 11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor
care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt
membre ale Comunității Europene[1]
(denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolele 19
și 24,
având în vedere propunerea prezentată de
către Comisia Europeană după consultarea Comitetului
consultativ,
întrucât:
1.           PROCEDURA
1.1.        Ancheta precedentă
și măsurile compensatorii existente
(1)       Prin Regulamentul (CE) nr.
2603/2000[2],
Consiliul a instituit o taxă compensatorie definitivă la importurile
de polietilentereftalat („PET”) originare, printre altele, din India
(denumită în continuare „ancheta antisubvenție inițială”).
Constatările și concluziile definitive ale reexaminării
accelerate, în conformitate cu articolul 20 din regulamentul de bază, sunt
prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1645/2005 al Consiliului[3]. Ca urmare a unei
reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Consiliul, prin
Regulamentul (CE) nr. 193/2007[4],
a instituit o taxă compensatorie definitivă pentru o perioadă de
încă cinci ani. Măsurile compensatorii au fost modificate prin
Regulamentul (CE) nr. 1286/2008 al Consiliului[5]
în urma unei reexaminări intermediare parțiale (denumită în
continuare „ultima anchetă de reexaminare”). Măsurile compensatorii
constau într-o taxă specifică. Nivelul taxei se situează între 0
și 106,5 EUR/tonă pentru producătorii indieni
desemnați individual, nivelul taxei reziduale aplicabile importurilor de
la toți ceilalți producători ridicându-se la
69,4 EUR/tonă.
(2)       Ca urmare a modificării
denumirii unei societăți indiene, South Asian Petrochem Ltd, prin
Avizul (CE) nr. 2010/C 335/07[6],
Comisia a concluzionat că concluziile privind procedura antisubvenții
cu privire la South Asian Petrochem Ltd ar trebui să se aplice
societății Dhunseri Petrochem & Tea Limited.
1.2.        Măsuri antidumping
existente
(3)       Prin Regulamentul (CE) nr.
2604/2000[7],
Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de
PET originare, printre altele, din India (denumită în continuare„ancheta
antidumping inițială”). Ulterior a avut loc o reexaminare
(denumită în continuare „reexaminarea noului exportator”) în conformitate
cu articolul 11 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al
Consiliului (denumit în continuare „regulamentul antidumping de bază”) cu
privire la South Asian Petrochem Ltd, iar constatările și concluziile
sale definitive au fost stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 1646/2005[8]. Ca urmare a unei
reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Consiliul, prin
Regulamentul (CE) nr. 192/2007[9],
a impus o taxă antidumping definitivă pentru o perioadă
suplimentară de cinci ani. Măsurile antidumping au fost modificate
prin Regulamentul (CE) nr. 1286/2008 al Consiliului în urma unei
reexaminări intermediare parțiale (denumită în continuare
„ultima anchetă antidumping de reexaminare”). Măsurile au fost
stabilite la nivelul de eliminare a prejudiciului și au constat în taxe
antidumping specifice. Nivelul taxei a variat între 87,5 și
200,9 EUR/tonă pentru producătorii indieni desemnați
individual, nivelul taxei reziduale aplicabile importurilor de la toți
ceilalți producători ridicându-se la 153,6 EUR/tonă
(„măsurile antidumping actuale”).
(4)       Ca urmare a modificării
denumirii unei societăți indiene, South Asian Petrochem Ltd, prin
Avizul (CE) nr. 2010/C 335/06[10],
Comisia a concluzionat că concluziile privind procedura antidumping cu
privire la South Asian Petrochem Ltd ar trebui să se aplice
societății Dhunseri Petrochem & Tea Limited.
(5)       Prin Decizia 2005/697/CE[11], Comisia a acceptat
angajamentele oferite de South Asian Petrochem Ltd de a stabili un preț
minim de import („PMI”) („angajamentul”). Ca urmare a unei modificări de
nume, Comisia a concluzionat prin Avizul (CE) nr. 2010/C 335/05 că
angajamentul oferit de South Asian Petrochem Ltd. ar trebui să se aplice
societății Dhunseri Petrochem & Tea Limited.
1.3.        Deschiderea unei
reexaminări intermediare parțiale
(6)       S-a
înaintat o cerere de reexaminare intermediară parțială, în
conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază, de către
Dhunseri Petrochem & Tea Limited, un producător-exportator indian de
PET (denumit în continuare „solicitantul”). Cererea s-a limitat la stabilirea
subvenționării în ceea ce îl privește pe solicitant.
Totodată, acesta a solicitat și reexaminarea măsurilor
antidumping aflate în vigoare. Taxele antidumping și taxele compensatorii
reziduale se aplică la importurile de produse fabricate de solicitant, iar
vânzările efectuate de solicitant către Uniune sunt reglementate de
angajament.
(7)       Solicitantul a furnizat
elemente de probă prima facie conform cărora menținerea
măsurii la nivelul său actual nu mai este necesară pentru a
contrabalansa subvenționarea care poate face obiectul unor măsuri
compensatorii. Mai exact, solicitantul a furnizat elemente de probă prima
facie care confirmă faptul că valoarea subvenției sale a
scăzut cu mult sub nivelul taxei care i se aplică în prezent
acestuia. Această reducere a nivelului general de subvenționare se
datorează, în principal, faptului că nu a mai beneficiat de statut de
unitate orientată către export. Sistemul unităților
orientate către export a reprezentat marea majoritate (13,5%) a
subvențiilor stabilite în cursul reexaminării accelerate
(subvenții care reprezintă 13,9%).
(8)       În urma stabilirii, după
consultarea Comitetului consultativ, a faptului că cererea conține
suficiente elemente de probă prima facie, Comisia a anunțat,
la 2 aprilie 2011, deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale
(denumită în continuare „prezenta reexaminare”) în conformitate cu
articolul 19 din regulamentul de bază, printr-un aviz de deschidere
publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene[12]. Reexaminarea s-a limitat la
analiza subvenționării în ceea ce îl privește pe solicitant.
1.4.        Părțile vizate de
anchetă
(9)       Comisia a informat oficial
solicitantul, reprezentanții țării exportatoare și
asociația producătorilor din Uniune cu privire la deschiderea
reexaminării. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de
a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o
audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere.
(10)     O parte interesată a
cerut și i s-a acordat o audiere.
(11)     Pentru a obține
informațiile pe care le-a considerat necesare pentru anchetă, Comisia
a trimis un chestionar solicitantului și guvernului indian și a
primit răspunsuri în termenul stabilit în acest scop.
(12)     Comisia a căutat și
a verificat toate informațiile considerate necesare pentru stabilirea
subvenționării. Comisia a efectuat vizite de verificare la sediul
solicitantului din Kolkata, India și la sediul guvernului indian din New
Delhi (Directoratul General de Comerț Exterior și Ministerul
Comerțului) și Kolkata (Departamentul de Comerț și
Industrie, guvernul Bengalului de Vest).
1.5.        Perioada anchetei de
reexaminare
(13)     Ancheta privind
subvenționarea a acoperit perioada cuprinsă între 1 aprilie 2010
și 31 martie 2011 (denumită în continuare „perioada anchetei de
reexaminare” sau „PAR”).
1.6.        Ancheta antidumping
paralelă
(14)     La 2 aprilie 2011[13], Comisia a anunțat
deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale a măsurilor
antidumping în vigoare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din
regulamentul antidumping de bază, limitată la examinarea dumpingului
în ceea ce îl privește pe solicitant.
(15)     În cadrul anchetei antidumping
desfășurate în paralel, s-a constatat că circumstanțele cu
privire la dumping s-au schimbat în mod semnificativ și în mod durabil,
prin urmare, măsurile antidumping în vigoare aplicabile solicitantului au
fost modificate.
2.           PRODUSUL ÎN CAUZĂ
ȘI PRODUSUL SIMILAR
2.1.        Produsul în cauză
(16)     Produsul care face obiectul
reexaminării este PET cu o viscozitate de 78 ml/g sau mai mult, în
conformitate cu standardul ISO 1628- 5, încadrat în prezent la codul NC
3907 60 20 și originar din India (denumit în continuare „produsul
în cauză”).
2.2.        Produsul similar
(17)     Ancheta a arătat faptul
că produsul în cauză, fabricat în India și vândut către
Uniune, prezintă aceleași caracteristici fizice și chimice
și este destinat acelorași utilizări ca produsul fabricat și
vândut pe piața internă din India. Prin urmare, s-a concluzionat
că produsele vândute pe piața internă și de export sunt
produse similare în sensul articolului 2 litera (c) din regulamentul de
bază.
3.           REZULTATELE ANCHETEI
3.1.        Subvenționare
(18)     Pe baza informațiilor
furnizate de guvernul indian și de solicitant, precum și pe baza
răspunsurilor la chestionarul Comisiei, au fost analizate următoarele
sisteme, despre care se presupune că implică acordarea de
subvenții:
Sisteme naționale:
(a)     Sistemul de credite pentru taxe de import
(Duty Entitlement Passbook Scheme - „DEPBS”)
(b)     Unitățile axate pe export (Export
Oriented Units – „EOU”) / Zonele libere industriale de export (Export
Processing Zones – „EPZ”) / Zonele economice speciale (Special Economic
Zones – „SEZ”);
(c)     Sistemul taxelor preferențiale la
importul de mijloace de producție (Export Promotion Capital Goods
Scheme - „EPCGS”)
(d)     Sistemul „Piața-țintă” (Focus
Market Scheme, „FMS”)
(e)     Sistemul de credite pentru export (Export
Credit Scheme – „ECS”);
(f)      Sistemul de scutire de impozit pe profit
(Income Tax Exemption Scheme – „ITES”)
Sisteme regionale:
(g)     Sistemul de stimulente din Bengalul de
Vest.
(19)     Sistemele (a) – (d)
menționate mai sus se bazează pe Legea privind dezvoltarea și
reglementarea comerțului exterior din 1992 (Legea nr. 22 din 1992), care a
intrat în vigoare la 7 august 1992 (denumită în continuare „Legea
comerțului exterior”). Legea comerțului exterior autorizează
guvernul indian să emită notificări privind politica de export
și de import. Aceste politici sunt rezumate în documentele privind
„Politica în domeniul comerțului exterior” (Foreign Trade Policy,
„FTP”), publicate o dată la cinci ani de Ministerul Comerțului
și actualizate periodic. Două documente FTP sunt relevante pentru PAR
în cauză, și anume: FTP 04-09 și FTP 09-14. Cel din urmă a
intrat în vigoare în august 2009. În plus, guvernul indian stabilește
și procedurile care guvernează FTP 04-09 și FTP 09-14 într-un
„Manual de proceduri (Handbook of Procedures), volumul I” („HOP I 04-09”
și, respectiv, „HOP I 09-14”). Manualul de proceduri este, de asemenea,
actualizat cu regularitate.
(20)     Sistemul de la litera (e) se
bazează pe articolele 21 și 35A din Legea regulamentelor bancare din
1949, care autorizează banca Reserve Bank of India (denumită în continuare
„RBI”) să ofere instrucțiuni băncilor comerciale în domeniul
creditelor de export.
(21)     Sistemul menționat la
litera (f) se bazează pe Legea privind impozitul pe profit din 1961,
modificată anual prin Legea finanțelor.
(22)     Sistemul de la litera (g) este
gestionat de autoritățile publice din Bengalul de Vest și a fost
instituit prin notificarea nr. 580-CI/H din 22 iunie 1999 (WBIS 1999) a
Departamentului de Comerț și Industrie al guvernului Bengalului de
Vest, care a fost înlocuită prin notificarea nr.
134-CI/O/Incentive/17/03/I din 24 martie 2004 (WBIS 2004).
3.2.        Sistemul de credite pentru
taxe de import („DEPBS”)
(a)     Temei juridic
(23)     Descrierea detaliată a
DEPBS se regăsește la alineatul 4.3 din FTP 04-09 și FTP 09-14,
precum și în capitolul 4 din HOP I 04-09 și HOP I 09-14.
(b)     Eligibilitate
(24)     Orice
producător-exportator sau comerciant-exportator poate beneficia de acest
sistem.
(c)     Aplicarea practică a DEPBS
(25)     Un exportator eligibil poate
solicita credite DEPBS care sunt calculate ca procente din valoarea produselor
exportate în cadrul acestui sistem. Autoritățile din India au
stabilit astfel de rate DEPBS pentru majoritatea produselor, inclusiv pentru
produsul în cauză. Ratele sunt stabilite indiferent dacă taxele la
import au fost sau nu achitate. Rata DEPB pentru produsul în cauză în
cursul PAR din ancheta actuală a fost de 8% din valoarea FOB, cu un plafon
de 58 INR/kg. Prin urmare, beneficiul maxim este 4,64 INR/kg.
(26)     Pentru a putea beneficia de
avantajele acordate în cadrul acestui sistem, o societate trebuie să
exporte. În momentul efectuării exportului, exportatorul trebuie să
prezinte autorităților din India o declarație care să
precizeze că exportul este efectuat în cadrul DEPBS. Pentru ca bunurile
să poată fi exportate, autoritățile vamale din India emit,
în timpul procedurii de expediere, un aviz de expediție la export. Acest
document indică, printre altele, cuantumul creditului DEPBS care
urmează să fie acordat pentru respectiva operațiune de export.
În momentul respectiv, exportatorul știe care este beneficiul pe care îl
va primi. Odată ce avizul de expediție la export a fost emis de
către autoritățile vamale, guvernul indian nu mai poate lua
decizii privind acordarea creditului DEPBS. Rata DEPBS relevantă pentru
calcularea beneficiului este cea aflată în vigoare la momentul întocmirii
declarației de export. Prin urmare, modificarea retroactivă a
nivelului beneficiului nu este posibilă.
(27)     S-a constatat că, în
conformitate cu standardele de contabilitate din India, creditele DEPBS pot fi
înscrise ca profituri în conturile comerciale, pe baza principiilor
contabilității de angajamente, odată ce obligația de export
a fost îndeplinită. Astfel de credite pot fi utilizate pentru plata
taxelor vamale la importurile ulterioare de orice bunuri care nu sunt supuse
unor restricții de import, cu excepția bunurilor de capital. Bunurile
importate utilizând astfel de credite pot fi vândute pe piața internă
(fiind supuse unei taxe pe vânzări) sau utilizate în alt fel. Creditele
DEPBS sunt transferabile fără restricții și au o
valabilitate de 24 de luni de la data emiterii.
(28)     Cererile de credite DEPBS se
prezintă în format electronic și pot acoperi un număr nelimitat
de tranzacții de export. În fapt, nu există un termen strict pentru a
solicita credite DEPBS. Sistemul electronic utilizat pentru gestionarea DEPBS
nu exclude în mod automat tranzacțiile de export efectuate după
termenul de transmitere a cererilor menționat la punctul 4.47 din HOP I
04-09 și HOP I 09-14. În plus, după cum se prevede în mod explicit la
punctul 9.3 din HOP I 04-09 și HOP I 09-14, cererile primite după
expirarea termenelor pot fi luate încă în considerare, cu condiția
impunerii unei mici taxe de penalizare (de exemplu, 10% din creditul cuvenit).
(29)     S-a stabilit că
solicitantul a beneficiat de acest sistem în cursul PAR.
(d)     Concluzii privind DEPBS
(30)     DEPBS acordă
subvenții în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul
(ii) și cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Un
credit DEBPS este o contribuție financiară din partea guvernului
indian, deoarece creditul va fi utilizat în cele din urmă pentru a
compensa taxele de import, diminuând astfel venitul din taxe vamale care în mod
normal ar fi fost percepute de guvernul indian. În plus, creditele DEPBS
conferă exportatorului un beneficiu prin ameliorarea
lichidității societății.
(31)     Mai mult, DEPBS depinde prin
lege de valoarea exporturilor și, prin urmare, se consideră că
este specific și că poate face obiectul unor măsuri compensatorii
în temeiul articolului 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din
regulamentul de bază.
(32)     Acest sistem nu poate fi
considerat un sistem autorizat de drawback al taxelor sau un sistem autorizat
de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 alineatul
(1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază, astfel cum a
susținut solicitantul. Sistemul nu respectă normele stricte stipulate
în anexa I punctul (i), anexa II (definiție și norme privind sistemul
de drawback ) și în anexa III (definiție și norme privind
sistemul de drawback pentru inputurile de substituire) din regulamentul de
bază. Un exportator nu are nicio obligație de a consuma efectiv
bunurile importate fără taxe vamale în procesul de producție,
iar cuantumul creditului nu este calculat în funcție de cantitatea
efectivă de materiale utilizate care intră în procesul de
producție. În plus, nu există niciun sistem sau procedură prin
care s-ar putea verifica ce inputuri sunt consumate în procesul de
producție a produsului exportat sau dacă s-a realizat o plată
excesivă de taxe de import, în sensul punctului (i) din anexa I și al
anexelor II și III din regulamentul de bază. În fine, un exportator
este eligibil pentru a primi beneficiile DEPBS indiferent dacă
importă sau nu materiale care intră în procesul de producție.
Pentru a obține beneficiul, un exportator trebuie doar să exporte
bunuri, fără să demonstreze că a importat vreun material
care intră în procesul de producție. În consecință, chiar
și exportatorii care își procură toate materialele care
intră în procesul de producție de pe piața internă și
care nu importă niciunul dintre materialele care intră în procesul de
producție sunt îndreptățiți să beneficieze de DEPBS.
(e)     Suprimarea sistemului DEPB
(33)     Prin Avizul public nr. 54
(RE-2010)/2009-2014 din 17 iunie 2011, sistemul DEPB a obținut o extindere
finală de 3 luni până la 30 septembrie 2011. Dat fiind că
ulterior nu s-a mai publicat nicio altă prelungire, sistemul DEPB a fost
suprimat în mod efectiv începând cu 30 septembrie 2011. În
consecință, acest sistem nu mai conferă solicitanților
beneficii după 30 septembrie 2011. Prin urmare, s-a verificat dacă,
în conformitate cu articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază, trebuie
să se instituie măsuri în cazul acestui sistem.
(34)     În acest sens, s-a stabilit
că solicitantul a beneficiat de avantaje similare în temeiul sistemului
paralel de „drawback al taxelor”. Rata de restituire a taxelor pentru PET a
fost de 5,5% din valoarea FOB, cu un plafon de 5,50 INR/kg. Totuși, dat
fiind că sistemul „de drawback al taxelor” nu a fost utilizat în cursul
PAR, nu este posibil să se calculeze valoarea subvenției pentru acest
sistem.
(35)     Solicitantul a susținut
că sistemul de drawback al taxelor este conform cu „orientările
privind consumul de inputuri în procesul de producție” din anexa II la
regulamentul de bază, în special cu punctul I al anexei menționate.
Cu toate acestea, ca și în cazul sistemului DEPB, s-a stabilit că
rata de restituire a taxelor este stabilită indiferent dacă taxele la
import au fost sau nu achitate.
(f)      Calculul valorii subvenției
(36)     În conformitate cu articolul 3
alineatul (2) și cu articolul 5 din regulamentul de bază, valoarea
subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii a fost
calculată pe baza avantajului acordat beneficiarului, înregistrat în
cursul anchetei de reexaminare. În această privință, s-a
considerat că avantajul a fost acordat beneficiarului la momentul în care
tranzacția de export a fost efectuată în cadrul acestui sistem. În
momentul respectiv, guvernul indian poate renunța la perceperea taxelor
vamale, fapt care constituie o contribuție financiară în sensul
articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază.
(37)     Ținând seama de cele
prezentate mai sus, se consideră adecvat ca beneficiul conferit în cadrul
DEPBS să fie calculat prin însumarea creditelor obținute pentru toate
tranzacțiile de export realizate în cadrul acestui sistem în cursul PAR.
(38)     În cazul cererilor
justificate, costurile necesare obținerii subvenției au fost deduse
din creditele astfel stabilite pentru a obține valorile subvenției ca
numărător, în temeiul articolului 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul
de bază.
(39)     În conformitate cu articolul 7
alineatul (2) din regulamentul de bază, aceste valori ale subvenției
au fost repartizate pe cifra de afaceri totală realizată la export în
perioada anchetei de reexaminare ca numitor adecvat, deoarece subvenția
este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în
raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.

(40)     Pe
baza celor menționate mai sus, nivelul subvenției stabilit conform
acestui sistem pentru solicitant în cursul PAR se ridică la 6,7%.
3.3.        Unitățile axate pe
export („EOU”) / Zonele libere industriale de export („EPZ”) / Zonele economice
speciale („SEZ”)
(41)     În cursul anchetei, s-a
constatat că solicitantul nu a obținut niciun beneficiu în cadrul
sistemelor EOU/EPZ/SEZ în cursul PAR. Prin urmare, nu a fost necesară o
analiză suplimentară a acestor sisteme în cadrul prezentei anchete.
3.4.        Sistemul taxelor
preferențiale la importul de mijloace de producție („EPCGS”)
(a)     Temei juridic
(42)     Descrierea detaliată a
EPCGS se regăsește la capitolul 5 din FTP 04-09 și FTP 09-14,
precum și la capitolul 5 din HOP I 04-09 și HOP I 09-14.
(b)     Eligibilitate
(43)     Pot beneficia de acest sistem
producătorii-exportatori, comercianții-exportatori „asociați”
producătorilor, precum și prestatorii de servicii.
(c)     Aplicare practică
(44)     Sub rezerva unei
obligații de export, o societate comercială este autorizată
să importe bunuri de capital (noi și uzate cu o vechime de cel mult
zece ani) în condițiile unor taxe vamale reduse. În acest scop, guvernul
indian emite la cerere o licență EPCGS, cu condiția
plății unei taxe. Sistemul prevede un nivel redus al taxelor de
import de 5%, aplicabil tuturor bunurilor de capital importate în cadrul
acestui sistem. Pentru a respecta obligația de export, bunurile de capital
importate trebuie utilizate pentru a produce o anumită cantitate de bunuri
pentru export într-o perioadă dată. Conform FTP 09-14, bunurile de
capital pot fi importate cu un nivel al taxei de 0 % în cadrul EPCGS,
însă, în acest caz, perioada pentru îndeplinirea obligației de export
este mai scurtă.
(45)     Titularul unei licențe
EPCGS poate, de asemenea, să achiziționeze bunurile de capital de pe
piața internă. În acest caz, producătorul intern de bunuri de
capital poate să primească el însuși acest beneficiu și
să importe fără taxe vamale componentele necesare pentru
fabricarea bunurilor de capital în cauză. În mod alternativ,
producătorul intern poate solicita să beneficieze de avantajul
aferent operațiunilor asimilate exporturilor în cazul livrării
bunurilor de capital unui titular de licență EPCGS.
(46)     S-a stabilit că
solicitantul a beneficiat de acest sistem în cursul PAR.
(d)     Concluzii privind EPCGS
(47)     EPCGS acordă
subvenții în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul
(ii) și cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază.
Reducerea taxei vamale constituie o contribuție financiară din partea
guvernului indian, deoarece această concesie diminuează veniturile
din taxe vamale pe care guvernul indian le-ar fi obținut în mod normal. În
afară de aceasta, reducerea taxei conferă exportatorului un avantaj
în măsura în care taxele economisite la import ameliorează
lichiditățile societății.
(48)     În plus, EPCGS e
condiționat prin lege de rezultatele la export, deoarece aceste
licențe nu pot fi obținute fără angajamentul de a exporta.
Prin urmare, se consideră că este specific și că poate face
obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4)
primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază. Solicitantul a
susținut că subvențiile acordate în cadrul sistemului EPCGS
pentru achiziționarea de bunuri de capital nu ar mai trebui considerate ca
fiind condiționate de rezultatele la export în cazul în care
obligația de export a fost deja îndeplinită înainte de PAR. Prin urmare,
ele nu ar trebui considerate drept subvenții specifice și nu ar
trebui să facă obiectul unor măsuri compensatorii. Totuși,
acest argument trebuie respins. Trebuie subliniat faptul că subvenția
în sine a depins de rezultatele la export, mai precis, nu ar fi fost
acordată în cazul în care societatea nu ar fi acceptat o anumită
obligație de export.
(49)     Sistemul EPCGS nu poate fi
considerat un sistem autorizat de drawback al taxelor vamale sau un sistem
autorizat de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3
alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Bunurile
de capital nu fac obiectul unor astfel de sisteme autorizate, după cum se
specifică în anexa I punctul (i) din regulamentul de bază, deoarece
ele nu sunt consumate în procesul de producție a produselor exportate.
(e)     Calculul valorii subvenției
(50)     Valoarea subvenției a
fost calculată, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din
regulamentul de bază, pe baza valorii taxelor vamale neachitate pentru
bunurile de capital importate, repartizate pe o perioadă
corespunzătoare duratei normale de amortizare a acestor bunuri de capital
în industria în cauză, și anume 18,93 ani. La această valoare
s-au adăugat dobânzi pentru a reflecta valoarea totală a beneficiului
în timp. Rata dobânzii comerciale la împrumuturile în monedă locală,
în India, în perioada anchetei de reexaminare, a fost considerată
adecvată în acest scop.
(51)     În conformitate cu articolul 7
alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, valoarea subvenției
s-a repartizat pe cifra de afaceri realizată la export în cursul PAR ca
numitor adecvat, deoarece subvenția este condiționată de
rezultatele la export.
(52)     Nivelul subvenției
stabilit conform acestui sistem pentru solicitant în cursul PAR se ridică
la 0,6%.
3.5.        Sistemul
„Piața-țintă” („FMS”)
(a)     Temei juridic
(53)     Descrierea detaliată a
FMS se regăsește la alineatele 3.9.1-3.9.2.2 din FTP 04-09 și la
alineatele 3.14.1-3.14.3 din FTP 09-14, precum și la alineatele
3.20-3.20.3 din HOP I 04-09 și la alineatele 3.8-3.8.2 din HOP I 09-14.
(b)     Eligibilitate
(54)     Orice
producător-exportator sau comerciant-exportator poate beneficia de acest
sistem.
(c)     Aplicare practică
(55)     În cadrul acestui sistem,
toate exporturile de produse către țări notificate în apendicele
37(C) al HOP I 04-09 și HOP I 09-14 beneficiază de un credit de taxe
vamale echivalent cu 2,5% din valoarea FOB a produselor exportate în cadrul
acestui sistem. Anumite tipuri de activități de export sunt excluse
din sistem, ca de exemplu exporturile de bunuri importate sau bunuri
tranzitate, operațiunile asimilate exporturilor, exporturile de servicii
și cifra de afaceri la export a unităților care
funcționează în zone economice speciale/unități axate pe
export. Sunt, de asemenea, excluse din acest sistem anumite tipuri de produse,
ca de exemplu diamantele, metalele prețioase, minereurile, cerealele,
zahărul și produsele petroliere.
(56)     Creditele de taxe vamale
obținute în cadrul FMS sunt transferabile fără restricții
și sunt valabile pe o perioadă de 24 de luni de la data emiterii
certificatului relevant privind dreptul la credite. Aceste credite pot fi
utilizate pentru plata taxelor vamale aferente importurilor ulterioare de orice
materiale care intră în procesul de producție sau de bunuri, inclusiv
bunuri de capital.
(57)     Certificatul privind dreptul
la credite este eliberat din portul din care au fost efectuate exporturile,
după realizarea acestora sau expedierea bunurilor. În măsura în care
solicitantul pune la dispoziția autorităților copii ale tuturor
documentelor relevante referitoare la export (de exemplu, ordine de export,
facturi, avize de expediere, certificate bancare de atestare a realizării
exporturilor), autoritățile indiene nu mai pot lua decizii privind
acordarea de credite pentru taxe vamale.
(58)     S-a stabilit că
solicitantul a beneficiat de acest sistem în cursul PAR.
(d)     Concluzii privind FMS
(59)     FMS acordă subvenții
în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și cu
articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Un credit FMS pentru
taxe vamale este o contribuție financiară din partea
autorităților indiene, deoarece creditul va fi utilizat în cele din
urmă pentru compensarea taxelor vamale de import, diminuând astfel
veniturile din taxe vamale care ar fi obținute în mod normal de
autoritățile indiene. În plus, creditul pentru taxe FMS conferă
un beneficiu exportatorului, deoarece îi îmbunătățește
lichiditățile.
(60)     În plus, FMS este
condiționat prin lege de rezultatele obținute la export și, prin
urmare, se consideră că este specific și că poate face
obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4)
primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază.
(61)     Acest sistem nu poate fi
considerat ca fiind un sistem autorizat de drawback al taxelor vamale sau un
sistem de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 2
alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Acesta nu
respectă normele stricte prevăzute în anexa I punctul (i), anexa II
(definiția și normele privind sistemele drawback) și anexa III
(definiția și normele privind sistemul drawback pentru inputurile de
substituire) din regulamentul de bază. Un exportator nu are nicio
obligație de a consuma efectiv bunurile importate fără taxe vamale
în procesul de producție, iar valoarea creditului nu este calculată
în funcție de cantitatea efectivă de materiale utilizate care
intră în procesul de producție. Nu există niciun sistem sau
procedură care să confirme care sunt inputurile consumate în procesul
de producție a produsului exportat sau dacă s-a realizat o plată
în exces a taxelor de import în sensul anexei I punctul (i) și al anexelor
II și III din regulamentul de bază. Un exportator este eligibil
pentru FMS indiferent dacă importă sau nu un material care intră
în procesul de producție. Pentru a obține beneficiul, un exportator
trebuie doar să exporte bunuri, fără să demonstreze că
a importat vreun material care intră în procesul de producție.
Astfel, chiar și exportatorii care își procură intern toate
materialele care intră în procesul de producție și nu
importă bunuri care pot fi folosite în acest scop sunt eligibili pentru a
beneficia de FMS. În plus, un exportator poate utiliza creditele pentru taxe
FMS pentru a importa bunuri de capital, deși acestea nu sunt acoperite de
sistemele autorizate de drawback al taxelor, după cum se stipulează
în anexa I punctul (i) din regulamentul de bază, întrucât nu sunt
consumate la fabricarea produselor exportate.
(e)     Calculul valorii subvenției
(62)     Valoarea subvenției care
poate face obiectul unor măsuri compensatorii s-a calculat pe baza
avantajului conferit beneficiarului, astfel cum a fost constatat în perioada
anchetei de reexaminare, și înscris de către solicitant ca profituri în
conturile comerciale în momentul tranzacției de export. În conformitate cu
articolul 7 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, valoarea
subvenției (numărător) a fost repartizată pe întreaga
cifră de afaceri realizată la export în cursul PAR (numitor adecvat),
deoarece subvenția este condiționată de rezultatele la export
și nu a fost acordată în funcție de cantitățile
fabricate, produse, exportate sau transportate.
(63)     Nivelul subvenției
stabilit conform acestui sistem pentru solicitant în cursul PAR se ridică
la 0,1%.
3.6.        Sistemul de credite pentru
export (ECS)
(64)     S-a stabilit că
solicitantul a beneficiat de rate de dobândă preferențiale pentru
finanțarea exporturilor în cursul PAR, până la 30 iunie 2011. Temeiul
juridic pentru această rată de dobândă preferențială
este instituit prin Circulara directoare cu privire la rupii/creditele pentru
export în valută străină & servicii pentru clienți
prestate exportatorilor DBOD nr. DIR.(Exp). BC 07/04.02.02/2009-10, emisă
de Reserve Bank of India (RBI), care este adresată tuturor băncilor
comerciale din India.
(65)     La 1 iulie 2011, clauzele
și condițiile privind ECS au fost revizuite prin Circulara directoare
cu privire la rupii/creditele pentru export în valută străină
& servicii pentru clienți prestate exportatorilor DBOD nr. DIR.
(Exp).BC.04/04.02.002/2011-12. Condițiile revizuite nu au conferit niciun
beneficiu solicitantului. În conformitate cu articolul 15 alineatul (1) din
regulamentul de bază, acest sistem nu va face obiectul unor măsuri
compensatorii.
3.7.        Sistemul de scutire de impozit
pe profit („ITES”)
(66)     În cursul anchetei, s-a
constatat că solicitantul nu a obținut beneficii în cadrul ITES în
cursul PAR. Prin urmare, nu a fost necesară o analiză
suplimentară a sistemului menționat în cadrul prezentei anchete.
3.8.        Sistemul de stimulente din
Bengalul de Vest 1999 (West Bengal Incentive Scheme 1999 — „WBIS 1999”)
(67)     Statul Bengalul de Vest
acordă întreprinderilor industriale eligibile stimulente sub forma unui
număr de avantaje, inclusiv scutiri de la taxa pe vânzări și de
la taxa centrală pe vânzări pentru vânzările de produse finite,
pentru a încuraja dezvoltarea industrială a regiunilor mai puțin
dezvoltate din punct de vedere economic din acest stat.
(a)     Temei juridic
(68)     Descrierea detaliată a
acestui sistem, astfel cum este aplicat de autoritățile statului
Bengalul de Vest („GOWB”), este prevăzută în notificarea nr. 580-CI/H
din 22 iunie 1999 a Departamentului de Comerț și Industrie din cadrul
GOWB.
(b)     Eligibilitate
(69)     Societățile care
creează o nouă unitate industrială sau care efectuează o
extindere la scară largă a unei unități industriale
existente în regiuni mai puțin dezvoltate sunt eligibile pentru a primi
avantajele acordate în cadrul acestei scheme. Cu toate acestea, există o
listă exhaustivă de industrii neeligibile (listă negativă)
care împiedică societățile din anumite sectoare de activitate
să beneficieze de aceste stimulente.
(c)     Aplicare
practică
(70)     În cadrul acestui sistem,
întreprinderile trebuie să investească în regiuni mai puțin
dezvoltate. Aceste regiuni, care corespund anumitor unități
teritoriale din Bengalul de Vest, sunt clasificate în categorii diferite, în
funcție de nivelul lor de dezvoltare economică, existând,
totodată, regiuni dezvoltate care sunt excluse de la aplicarea sistemelor
de stimulente. Principalele criterii luate în considerare pentru stabilirea
valorii stimulentelor sunt dimensiunea investiției și regiunea în
care întreprinderea este sau urmează să fie stabilită.
(d)     Concluzie
(71)     Acest sistem acordă
subvenții în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii)
și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. El
constituie o contribuție financiară a GOWB, dat fiind că
stimulentele acordate, în cazul de față, scutiri de la taxa pe
vânzări și de la taxa centrală pe vânzările de produse
finite, reduc veniturile fiscale în mod normal exigibile. În plus, aceste
stimulente oferă un avantaj întreprinderii, deoarece neachitarea taxei în
mod normal exigibile îi îmbunătățește situația
financiară.
(72)     Mai mult decât atât, acest
sistem este specific diferitelor regiuni în sensul articolului 4 alineatul (2)
litera (a) și al articolului 4 alineatul (3) din regulamentul de
bază, deoarece este accesibil numai anumitor întreprinderi care au
investit în anumite regiuni geografice desemnate, aflate sub jurisdicția
statului în cauză. Acest sistem nu este accesibil societăților
stabilite în afara acestor regiuni și, în plus, nivelul avantajului
acordat diferă în funcție de regiunea în cauză.
(73)     WBIS 1999 poate, prin urmare,
face obiectul unor măsuri compensatorii.
(e)     Calculul valorii subvenției
(74)     Valoarea subvenției a
fost calculată pe baza valorii taxei pe vânzări și a taxei
centrale pe vânzările de produse finite, exigibile în mod normal în
perioada anchetei de reexaminare, dar care nu a fost achitată în temeiul
acestui sistem. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul
de bază, valoarea subvenției (numărător) a fost
repartizată pe ansamblul vânzărilor realizate în cursul perioadei
anchetei de reexaminare ca numitor adecvat, deoarece subvenția nu este
condiționată de exporturi și nu a fost acordată în
funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau
transportate. Nivelul subvenției obținute a fost de 1,4%.
3.9.        Valoarea subvențiilor care
pot face obiectul unor măsuri compensatorii
(75)     Valoarea subvențiilor
care pot face obiectul unor măsuri compensatorii, stabilită în
conformitate cu regulamentul de bază, exprimată pe o bază ad
valorem, este de 8,7% pentru solicitant. Aceste valori ale
subvenționării depășesc pragul de minimis
menționat la articolul 14 alineatul (5) din regulamentul de bază.
(76)     Nivelurile de
subvenționare instituite în prezenta procedură pentru solicitant sunt
următoarele:
 SISTEME || DEPBS || EPCGS || FMS || WBIS || Total
 Dhunseri Tea & Petrochem || 6,7% || 0,6% || < 0,1% || 1,4% || 8,7%
(77)     Prin urmare, se consideră
că, în temeiul articolului 19 din regulamentul de bază,
subvenționarea a continuat în cursul PAR.
3.10.      Caracterul durabil al
schimbărilor de circumstanțe privind subvenționarea
(78)     În conformitate cu articolul
19 alineatul (4) din regulamentul de bază, s-a examinat, de asemenea,
dacă schimbarea circumstanțelor ar putea fi considerată, în mod
rezonabil, ca având un caracter durabil.
(79)     S-a stabilit că, în
cursul PAR, solicitantul a continuat să beneficieze de subvenții care
puteau face obiectul unor măsuri compensatorii, acordate de
autoritățile indiene. În plus, nivelul subvențiilor constatat în
cursul prezentei reexaminări este mai mic decât cel stabilit în cursul
ultimei anchete de reexaminare. De asemenea, s-a stabilit că
modificările prezentate de către solicitant în considerentul (7) de
mai sus au avut într-adevăr loc. Într-adevăr, solicitantul nu a mai
beneficiat de sistemul EOU în cursul PAR, astfel cum se menționează
în considerentul (41) de mai sus.
(80)     Cu toate acestea, s-a
stabilit, de asemenea, că cel mai important sistem utilizat de solicitant
în cursul PAR (adică DEPBS) a încetat la 30 septembrie 2011 și
că solicitantul folosește în prezent un alt sistem care nu a fost
utilizat în cursul PAR (și anume, sistemul de drawback al taxelor). Prin
urmare, este evident că situația existentă în cursul PAR nu este
de natură durabilă, deoarece a fost deja modificată semnificativ
între timp.
(81)     Prin urmare, s-a ajuns la
concluzia că ancheta de reexaminare intermediară parțială
ar trebui să fie încheiată fără a modifica măsurile
compensatorii în vigoare. Atât solicitantului, cât și celorlalte
părți în cauză li s-au adus la cunoștință faptele
și motivele esențiale pe baza cărora se intenționează
să se propună încheierea anchetei,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Reexaminarea intermediară
parțială a măsurilor compensatorii aplicabile importurilor de
polietilentereftalat, încadrat în prezent la codul NC 3907 60 20, originare,
printre altele, din India, se încheie fără modificarea măsurilor
în vigoare.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în
ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii
Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu
în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles,
                                                                       Pentru
Consiliu,
                                                                       Președintele
[1]               JO L 188, 18.7.2009, p. 93.
[2]               JO L 301, 30.11.2000, p. 1.
[3]               JO L 266, 11.10.2005, p. 1.
[4]               JO L 59, 27.2.2007, p. 34.
[5]               JO L 340, 19.12.2008, p. 1.
[6]               JO L 335, 11.12.2010, p. 7.
[7]               JO L 301, 30.11.2000, p. 21.
[8]               JO L 266, 11.10.2005, p. 10.
[9]               JO L 59, 27.2.2007, p. 1.
[10]             JO L 335, 11.12.2010, p. 6.
[11]             JO L 226, 11.10.2005, p. 62.
[12]             JO C 102, 2.4.2011, p. 15.
[13]             JO C 102, 2.4.2011, p. 18.


				|

		52012PC0524

			Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 552/97 al Consiliului de retragere temporară a beneficiului preferințelor tarifare generalizate al Myanmar/Birmania /* COM/2012/0524 final - 2012/0251 (COD) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
Sistemul generalizat de preferințe
tarifare (SGP) face parte din politica comercială comună a Uniunii
Europene, în conformitate cu dispozițiile generale care reglementează
acțiunea externă a UE.
În conformitate cu Regulamentul (CE) nr.
732/2008[1]
al Consiliului din 22 iulie 2008 de aplicare a actualului SGP („actualul
regulament SGP”), regimurile preferențiale prevăzute de regulamentul
respectiv pot fi retrase temporar, în ceea ce privește toate sau unele
dintre produsele originare dintr-o țară beneficiară, pentru
încălcarea gravă și sistematică a principiilor cuprinse în
cincisprezece dintre cele douăzeci și șapte de convenții
internaționale enumerate în anexa la regulamentul respectiv, pe baza
concluziilor organismelor de monitorizare competente. Convențiile
relevante includ și drepturi de bază ale lucrătorilor precum
cele referitoare la munca forțată.
Dreptul Myanmar/Birmania de a beneficia de
preferințele tarifare SGP a fost retras temporar prin Regulamentul (CE)
nr. 552/97[2],
ca urmare a caracterului sistematic și generalizat al practicii muncii
forțate, confirmat de Organizația Internațională a Muncii
(OIM), în cadrul unei proceduri speciale a Comisiei sale de anchetă.
Din 2011, Myanmar/Birmania s-a angajat într-un
proces istoric de deschidere și reformă, confirmat de Consiliul UE în
Concluziile sale din 23 aprilie 2012[3].
Consiliul și-a afirmat sprijinul față de „reintroducerea
sistemului generalizat de preferințe (SGP) pentru Myanmar/Birmania cât de
curând posibil, de îndată ce condițiile necesare vor fi îndeplinite,
în urma evaluării Organizației Internaționale a Muncii”.
La 13 iunie 2012, Conferința
Internațională a Muncii (CIM) a eliminat restricțiile care
excludeau guvernul din Myanmar/Birmania de la cooperarea și asistența
tehnică a OIM și a suspendat pentru un an cererea adresată de
OIM membrilor săi privind reexaminarea relațiilor cu Myanmar/Birmania
pentru a se asigura că munca forțată nu este folosită în
cadrul acestor relații.
În consecință, încălcările
nu mai pot fi considerate drept „grave și sistematice” și, astfel,
este oportun să se restabilească preferințele tarifare, în
conformitate cu actualul regulament SGP.
În absența unor dispoziții explicite
de restabilire în actualul regulament SGP și având în vedere
dispozițiile Tratatului de la Lisabona, procedura legislativă
ordinară se aplică pentru adoptarea restabilirii preferințelor
pentru Myanmar. Aceasta este o procedură unică, pentru a
răspunde cât mai rapid posibil la o nevoie politică clară
și actuală. Noul regulament SGP, care se va aplica doar începând cu 1
ianuarie 2014, remediază lipsa dispozițiilor de restabilire.
Propunerea de regulament nu determină
cheltuieli din bugetul UE, iar aplicarea sa implică pierderi foarte
limitate de venituri vamale. Pierderea efectivă de venituri vamale care
rezultă din reintegrarea Myanmar/Birmania este estimată la mai
puțin de 5 milioane EUR, astfel cum se explică în fișa
anexată, în special ca urmare a unui deficit al producției și al
capacității comerciale din țara respectivă.
2012/0251 (COD)
Propunere de
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN
ŞI AL CONSILIULUI
de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 552/97
al Consiliului de retragere temporară a beneficiului preferințelor
tarifare generalizate al Myanmar/Birmania
PARLAMENTUL EUROPEAN ŞI
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 207,
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectului de act
legislativ către parlamentele naționale,
hotărând în conformitate cu procedura
legislativă ordinară,
întrucât:
(1)       Articolul
1 din Regulamentul (CE) nr. 552/97[4], astfel
cum a fost modificat prin articolul 28 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr.
732/2008[5] de aplicare a unui sistem generalizat de preferințe tarifare
începând cu 1 ianuarie 2009, prevede retragerea temporară a dreptului
Myanmar/Birmania de a beneficia de preferințele tarifare acordate prin
Regulamentul (CE) nr. 732/2008.
(2)       Conform articolului 15
alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 732/2008, regimurile
preferențiale prevăzute de regulamentul respectiv pot fi retrase
temporar, în ceea ce privește toate sau unele dintre produsele originare
dintr-o țară beneficiară, pentru încălcarea gravă
și sistematică a principiilor cuprinse în convențiile enumerate
în partea A din anexa III, pe baza concluziilor organismelor de monitorizare
competente.
(3)       Convenția privind munca
forțată sau obligatorie nr. 29 (1930) a Organizației
Internaționale a Muncii (OIM) este menționată în anexa III partea
A din Regulamentul (CE) nr. 732/2008.
(4)       Conform articolului 2 din
Regulamentul (CE) nr. 552/97, astfel cum a fost modificat prin articolul 28
alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 732/2008, aplicarea Regulamentului (CE)
nr. 552/97 ar trebui să înceteze ca urmare a unui raport al Comisiei
referitor la munca forțată în Myanmar/Birmania care să arate
că practicile menționate la articolul 15 alineatul (1) litera (a) din
Regulamentul (CE) nr. 732/2008 nu mai există.
(5)       La 13 iunie 2012, a
Conferința Internațională a Muncii (CIM) a adoptat
Rezoluția privind măsurile adoptate în privința Myanmar în
temeiul articolului 33 din Constituția OIM” („rezoluția CIM”). Luând
notă de concluziile adoptate la 4 iunie 2012 de Comitetul pentru aplicarea
standardelor (CAS) și având în vedere că menținerea
măsurilor existente nu ar mai contribui la atingerea rezultatului dorit,
CIM a decis să elimine restricțiile care excludeau guvernul din
Myanmar/Birmania de la cooperarea și asistența tehnică a OIM. De
asemenea, aceasta a suspendat pentru un an cererea adresată de OIM
membrilor săi privind reexaminarea relațiilor cu Myanmar/Birmania
pentru a se asigura că munca forțată nu este folosită în
cadrul acestor relații.
(6)       La data de ….. 2012, Comisia
a aprobat un raport privind utilizarea muncii forțate în Myanmar/Birmania
care conține constatările sale (denumit în continuare „raportul”).
Raportul concluzionează că progresele înregistrate de Myanmar/Birmania
în privința respectării recomandărilor OIM, care au fost
recunoscute de organismele de monitorizare competente ale OIM, permit ca
încălcările principiilor stabilite în Convenția nr. 29 a OIM
să nu mai fie considerate „grave și sistematice” și
recomandă restabilirea accesului Myanmar/Birmania la preferințele
tarifare generalizate.
(7)       Având în vedere aceste
concluzii și în conformitate cu articolul 2 din Regulamentul (CE) nr.
552/97, retragerea temporară a accesului Myanmar/Birmania la
preferințele tarifare acordate prin Regulamentul (CE) nr. 732/2008 ar
trebui abrogată, începând cu data adoptării rezoluției CIM.
(8)       Comisia trebuie să
continue să monitorizeze evoluțiile din Myanmar/Birmania în ceea ce
privește munca forțată și să reacționeze în
conformitate cu procedurile în vigoare, inclusiv, dacă este necesar, prin
reintroducerea unor proceduri de retragere,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Regulamentul (CE) nr. 552/97 al Consiliului se
abrogă.
Articolul 2
1.           Prezentul regulament
intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul
Oficial al Uniunii Europene.
2.           Prezentul regulament se
aplică de la 13 iunie 2012.
Prezentul
regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică
direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles,
Pentru Parlamentul European,                     Pentru
Consiliu,
Președintele                                                  Președintele
FIȘA FINANCIARĂ
LEGISLATIVĂ PENTRU PROPUNERILE CU IMPLICAȚII BUGETARE STRICT LIMITATE
LA VENITURI
1.           TITLUL PROPUNERII:
Regulament al Parlamentului European și
al Consiliului de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 552/97 al Consiliului de
retragere temporară a beneficiului preferințelor tarifare
generalizate al Myanmar/Birmania.
2.           LINII BUGETARE:
Capitolul și articolul: Capitolul 12,
articolul 120
Suma înscrisă în buget pentru
exercițiul financiar în cauză: 19 171 200 000 EUR (B 2012);
18 631 800 000 EUR (DB 2013)
3.           IMPLICAȚII FINANCIARE
x        Propunerea nu are implicații financiare asupra
cheltuielilor, dar are implicații financiare asupra veniturilor - efectul
este următorul:
(milioane EUR cu o zecimală)
 Linia bugetară || Venituri[6] || perioadă de 6,5 luni, începând cu 13.6.2012 || Perioadă de 12 luni (2013)
 Articolul 120   || Implicații asupra resurselor proprii || -7,3 || -14,1
Notă: Aceasta
este o estimare maximă. Ținând seama de constrângerile structurale care
limitează nivelurile de export și utilizarea preferințelor
tarifare, este probabil ca pierderea reală să fie mai mică de 5
milioane EUR.
4.           MĂSURI ANTIFRAUDĂ
…
5.           ALTE OBSERVAȚII
Myanmar/Birmania, importurile potențial
vizate pentru 2011 și pierderile de venituri în cazul în care
preferințele SGP ar fi fost deja restabilite (*1 000 EUR)
 Secțiune comercială SGP || Importuri vizate || Venituri în temeiul tarifului NCMF[7] (A) || Venituri în temeiul EBA[8] (B) || Pierderi de venituri (A-B)
 S-01b || 14 283,1 || 1 174,1 || - || 1 174,1
 S-02a || 0,3 || 0,0 || - || 0,0
 S-02b || 10 570,8 || 3,4 || - || 3,4
 S-02c || 24,6 || 0,0 || - || 0,0
 S-02d || 3 500,6 || 0,1 || - || 0,1
 S-03 || 0,1 || 0,0 || - || 0,0
 S-04a || 2,9 || 0,4 || - || 0,4
 S-04b || 14,1 || - || - || -
 S-06b || 0,6 || 0,0 || - || 0,0
 S-07a || 131,2 || 8,5 || - || 8,5
 S-08a || 10,6 || 0,6 || - || 0,6
 S-08b || 9,5 || 0,3 || - || 0,3
 S-09a || 17,5 || 0,0 || - || 0,0
 S-09b || 823,4 || 30,6 || - || 30,6
 S-10 || 4,0 || - || - || -
 S-11a || 4,0 || 0,3 || - || 0,3
 S-11b || 132 516,6 || 15 496,5 || - || 15 496,5
 S-12a || 3 962,8 || 380,7 || - || 380,7
 S-12b || 22,7 || 0,9 || - || 0,9
 S-13 || 34,4 || 0,8 || - || 0,8
 S-14 || 131,1 || 0,0 || - || 0,0
 S-15a || 0,1 || 0,0 || - || 0,0
 S-15b || 227,9 || 6,0 || - || 6,0
 S-16 || 566,4 || 7,7 || - || 7,7
 S-17b || 143,8 || 3,9 || - || 3,9
 S-18 || 1,9 || 0,1 || - || 0,1
 S-20 || 300,4 || 12,1 || - || 12,1
 S-21 || 11,0 || - || - || -
 Total || 167 316,3 || 17 127,1 || - || 17,127,1
Pierderea veniturilor se calculează
după cum urmează:
(totalul taxei aplicabile națiunii celei
mai favorizate calculat pentru importurile vizate) – (totalul taxelor
preferențiale calculat pentru schimburile comerciale preferențiale).
Pierderea de venituri estimată
(calculată pe baza fluxurilor comerciale și a colectării de taxe
vamale din anul 2011) pentru Myanmar/Birmania, cu o creștere de 5% pe an
este (* 1 000 EUR):
 Anul || 2011 || 2012 || 2013 || 2014 || 2015
 Valoarea totală a importurilor || 167 316,3 || 175 682,1 || 184 466,3 || 193 689,6 || 203 374,0
 Maximul importurilor preferențiale || N/A || 95 161,1 || 184 466,3 || 193 689,6 || 203 374,0
 Pierderile de venituri (după deducerea a 25% din cheltuielile de colectare) || N/A || 7 305,8 || 14 162,0 || 14 870,1 || 15 613,6
Notă:
Aceasta este o estimare maximă. Ținând seama de constrângerile
structurale care limitează nivelurile de export și utilizarea
preferințelor tarifare, este probabil ca pierderea reală să fie
mai mică de 5 milioane EUR.
[1]               Regulamentul (CE) nr. 732/2008 al Consiliului
din 22 iulie 2008 de aplicare a unui sistem generalizat de
preferințe tarifare pentru perioada cuprinsă între
1 ianuarie 2009 și 31 decembrie 2011 și de
modificare a Regulamentelor (CE) nr. 552/97 și (CE) nr. 1933/2006
și a Regulamentelor (CE) nr. 1100/2006 și (CE) nr. 964/2007
ale Comisiei (JO L 211, 6.8.2008, p. 1).
[2]               JO L 85, 27.3.1997, p. 8.
[3]               9008/12, MCL/aa.
[4]               JO L 085, 27.3.1997, p. 8.
[5]               JO L 211, 6.8.2008, p. 1.
[6]               În ceea ce privește resursele proprii
tradiționale (taxe agricole, cotizații pentru zahăr, taxe vamale),
sumele indicate trebuie să fie sume nete, și anume sume brute
după deducerea a 25 % reprezentând costuri de colectare.
[7]               Clauza națiunii celei mai favorizate.
[8]               Regim special în favoarea țărilor cel mai
puțin dezvoltate.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 20.4.2016
            COM(2016) 236 final
            2016/0125(COD)
            Propunere de
            REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI
            de modificare a Regulamentului (CE) nr. 539/2001 de stabilire a listei țărilor terțe ai căror resortisanți trebuie să dețină viză pentru trecerea frontierelor externe și a listei țărilor terțe ai căror resortisanți sunt exonerați de această obligație
            (Ucraina)

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.CONTEXTUL PROPUNERII

               •Motivele și obiectivele propunerii

               Dialogul UE-Ucraina pentru liberalizarea vizelor a fost lansat în iunie 2008. În noiembrie 2010, Comisia Europeană a prezentat guvernului ucrainean un plan de acțiune privind liberalizarea vizelor (PALV). Comisia s-a angajat să propună un regim de călătorii fără viză pentru șederile de scurtă durată în Uniunea Europeană pentru cetățenii ucraineni care dețin pașapoarte biometrice, de îndată ce guvernul ucrainean va fi îndeplinit toate criteriile de referință definite în PALV.

               Înainte de lansarea dialogului privind liberalizarea vizelor, UE și Ucraina au încheiat, în paralel, un acord de facilitare a eliberării vizelor și un acord de readmisie, care au intrat în vigoare la 1 ianuarie 2008. Acordul modificat de facilitare a eliberării vizelor a intrat în vigoare la 1 iulie 2013. Punerea în aplicare deplină și eficace a acestor acorduri a fost o condiție esențială pentru lansarea dialogului privind liberalizarea vizelor și pentru continuarea acestuia.

               PALV cuprinde patru secțiuni: securitatea documentelor, inclusiv datele biometrice (secțiunea I), migrația și gestionarea integrată a frontierelor, inclusiv politica în materia de azil (secțiunea II), ordinea publică și securitatea (secțiunea III) și relațiile externe și drepturile fundamentale (secțiunea IV). PALV stabilește o serie de criterii de referință precise pentru fiecare dintre aceste patru secțiuni de aspecte relevante în vederea adoptării unui cadru legislativ, politic și instituțional (faza 1) și a punerii în aplicare a acestuia într-un mod eficace și durabil (faza 2).

               De la lansarea dialogului UE-Ucraina privind liberalizarea vizelor, Comisia a transmis periodic Parlamentului European și Consiliului rapoarte privind progresele înregistrate de Ucraina în ceea ce privește îndeplinirea criteriilor de referință identificate în cadrul celor patru secțiuni, în prima și în cea de a doua fază a PALV. Progresele înregistrate au fost evaluate pe baza evaluărilor la fața locului, efectuate de experți din statele membre ale UE, și a informațiilor detaliate furnizate de Ucraina.

               La 16 septembrie 2011, Comisia a adoptat primul său raport privind progresele înregistrate de Ucraina în ceea ce privește punerea în aplicare a PALV
                  1
                și a formulat o serie de recomandări pentru finalizarea primei faze (privind legislația și planificarea). Al doilea raport al Comisiei
                  2
                a fost publicat la 9 februarie 2012, iar al treilea raport
                  3
                la 15 noiembrie 2013. În urma prezentării celui de al patrulea raport al Comisiei
                  4
               , la 27 mai 2014, și a aprobării acestuia de către Consiliu, la 23 iunie 2014, Ucraina a trecut în mod oficial la cea de a doua fază a PALV, în cadrul căreia a fost efectuată o evaluare cu privire la punerea în aplicare durabilă a cadrului legislativ și de politică.

               La 8 mai 2015, Comisia a adoptat cel de al cincilea raport privind progresele înregistrate
                  5
                de Ucraina în ceea ce privește punerea în aplicare a PALV. Raportul a arătat că progresele înregistrate de către autoritățile ucrainene în punerea în aplicare a celei de a doua faze a PALV au fost remarcabile. În conformitate cu metodologia descrisă în PALV, Comisia a organizat evaluări la fața locului la care au participat experți din statele membre. Raportul a fost însoțit de o evaluare a posibilului impact în materie de migrație și de securitate al viitoarei liberalizări a regimului de vize pentru cetățenii ucraineni care călătoresc în UE.

               În cel de al șaselea și, totodată, ultimul raport privind progresele înregistrate
                  6
               , adoptat la 18 decembrie 2015, Comisia a considerat că Ucraina a realizat progresele necesare și a desfășurat toate reformele necesare pentru a asigura punerea în aplicare efectivă și durabilă a criteriilor de referință rămase.

               Pe baza acestei evaluări și ținând cont de rezultatul monitorizării și al raportării continue care au avut loc de la lansarea dialogului UE-Ucraina privind liberalizarea vizelor, Comisia a confirmat că Ucraina a îndeplinit toate criteriile de referință aferente celor patru secțiuni ale celei de a doua faze a PALVși că va prezenta, la începutul anului 2016, o propunere legislativă de modificare a Regulamentului (CE) nr. 539/2001, pentru a adăuga Ucraina pe lista țărilor ai căror resortisanți sunt exonerați de obligația de a deține o viză la trecerea frontierelor externe ale statelor membre ale UE (anexa II).

               În plus, de la adoptarea celui de al șaselea raport, Comisia a luat cunoștință de progresele înregistrate de autoritățile ucrainene în ceea ce privește punerea în aplicare a reformelor necesare în temeiul PALV. Biroul Național Anticorupție este operațional și și-a început activitatea, în colaborare cu parchetul specializat în combaterea corupției. După adoptarea cu succes a legilor privind recuperarea activelor și a amendamentelor aduse Legii privind parchetul referitoare la Parchetul specializat în combaterea corupției (18 februarie 2016), precum și a Legii privind declarațiile de avere electronice (15 martie 2016), la jumătatea lunii martie 2016, s-au înregistrat noi progrese prin numirea a doi membri suplimentari ai Consiliului de administrație al Agenției naționale pentru prevenirea actelor de corupție, ceea ce a permis Consiliului să atingă cvorumul. La 28 martie a fost ales directorul agenției, iar la 30 martie agenția a fost înregistrată ca persoană juridică. Autoritățile ucrainene au alocat, de asemenea, în bugetul de stat pentru 2016, resurse financiare pentru a garanta buna funcționare a cadrului instituțional de combatere a corupției, inclusiv a Biroului Național Anticorupție.

               Pe lângă raportarea cu privire la PALV, Comisia a monitorizat în mod permanent punerea în aplicare a Acordului de facilitare a vizelor și a Acordului de readmisie, în special prin intermediul Comitetelor mixte instituite în temeiul acestor acorduri. Cea mai recentă reuniune a Comitetului mixt de facilitare a eliberării vizelor a avut loc la 23 aprilie 2015, iar Comitetul mixt de readmisie s-a întrunit ultima oară la 6 mai 2014. În acest context, Comisia a constatat că, în general, punerea în aplicare a celor două acorduri a fost foarte satisfăcătoare.

               •Coerența cu prevederile politicilor existente în domeniul de politică și cu alte politici ale Uniunii

               Regulamentul (CE) nr. 539/2001 al Consiliului
                  7
                stabilește lista țărilor terțe ai căror resortisanți trebuie să dețină viză pentru trecerea frontierelor externe ale statelor membre și lista țărilor terțe ai căror resortisanți sunt exonerați de această obligație. Regulamentul (CE) nr. 539/2001 este aplicat de către toate statele membre, cu excepția Irlandei și a Regatului Unit, precum și de către Islanda, Liechtenstein, Norvegia și Elveția. Regulamentul face parte din politica comună în materie de vize a UE pentru perioade de ședere de scurtă durată (90 de zile într-un interval de 180 de zile).

               În prezent, Ucraina figurează pe lista din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 539/2001, care include țările ai căror cetățeni trebuie să dețină o viză atunci când călătoresc spre statele membre ale UE.

               Regulamentul (CE) nr. 539/2001 a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (UE) nr. 259/2014
                  8
               , pentru a include Moldova în lista țărilor ai căror resortisanți sunt exonerați de obligația de a deține viză la trecerea frontierelor externe ale statelor membre, și prin Regulamentul (UE) nr. 509/2014
                  9
               , ocazie cu care cinci state din zona Caraibilor
                  10
                și unsprezece țări din Pacific
                  11
               , precum și Columbia, Peru și Emiratele Arabe Unite au fost scutite de la obligativitatea vizelor, sub rezerva încheierii acordurilor de eliminare a vizelor între UE și țările terțe respective, ca urmare a unei revizuiri periodice a listelor țărilor ai căror resortisanți trebuie să dețină sau nu vize.

               Criteriile de care trebuie să se țină seama atunci când se stabilește, pe baza unei evaluări de la caz la caz, care sunt țările terțe ai căror resortisanți sunt supuși obligației de a deține o viză la trecerea frontierelor externe ale statelor membre, sau țările terțe ai căror resortisanți sunt exonerați de această obligație, sunt prevăzute la articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 539/2001 [astfel cum au fost introduse prin Regulamentul (UE) nr. 509/2014]. Acestea includ „imigrația neregulamentară, ordinea publică și securitatea, beneficiile economice, în special în ceea ce privește turismul și comerțul exterior, și relațiile externe ale Uniunii cu țările terțe relevante, incluzând, în special, considerații referitoare la drepturile omului și la libertățile fundamentale, precum și implicațiile pentru coerența regională și reciprocitate”
                  12
               . O atenție specială ar trebui acordată și securității documentelor de călătorie emise de țările terțe în cauză.

               Nu există niciun motiv pentru a condiționa punerea în aplicare a scutirii cetățenilor ucraineni de obligația de deține vize de încheierea unui acord cu UE privind exonerarea de obligația de a deține o viză la trecerea frontierelor externe ale statelor membre, întrucât Ucraina a introdus deja, pentru toți cetățenii UE, un regim de exonerare de obligația de a deține viză pentru perioadele de ședere de maximum un an. În cazul în care această decizie va fi revocată sau vor exista abuzuri ca urmare a regimului de călătorie fără vize, mecanismele de suspendare și de reciprocitate existente, prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 539/2001, oferă suficiente măsuri reparatorii.

               2.TEMEIUL JURIDIC, SUBSIDIARITATEA ȘI PROPORȚIONALITATEA

               •Temeiul juridic

                  Având în vedere că propunerea va modifica politica comună a UE în domeniul vizelor, temeiul juridic al propunerii este articolul 77 alineatul (2) litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE). Propunerea de regulament nu constituie o dezvoltare a acquis-ului Schengen.

                •Subsidiaritatea

                  Având în vedere că Regulamentul (CE) nr. 539/2001 este un act juridic al UE, acesta nu poate fi modificat decât printr-un act legislativ echivalent. Statele membre nu pot acționa individual.

               •Proporționalitatea

                  A se vedea mai sus - nu există alte opțiuni pentru atingerea obiectivului de politică.

               •Alegerea instrumentului

                  A se vedea mai sus.

               3.REZULTATELE EVALUĂRILOR EX-POST, ALE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRILOR IMPACTULUI

               •Evaluări ex-post/verificări ale adecvării legislației existente

                  n/a

               •Consultări cu părțile interesate

                  Au avut loc discuții periodice cu statele membre, în cadrul Grupului de lucru pentru Europa de Est și Asia Centrală (COEST) al Consiliului, și au fost susținute o serie de prezentări privind procesul de liberalizare a vizelor, în cadrul Parlamentului European.

               •Obținerea și utilizarea expertizei

               Comisia a cules date cuprinzătoare privind punerea în aplicare de către Ucraina a criteriilor de referință ale PALV. Raportul său final privind progresele înregistrate de Ucraina a fost însoțit de un document de lucru al serviciilor Comisiei
                  13
               , care a oferit informații mai detaliate cu privire la evoluțiile înregistrate în cadrul fiecărui criteriu de referință.

               •Evaluarea impactului

                  În anexa la documentul de lucru al serviciilor Comisiei, Comisia a furnizat o analiză faptică și informații bazate pe statistici actuale privind posibilul impact în materie de migrație și de securitate al liberalizării regimului de vize pentru cetățenii ucraineni care călătoresc în UE, pe baza contribuțiilor primite de la agențiile UE relevante și de la părțile interesate. Nu este necesară realizarea unei evaluări a impactului.

               •Adecvarea și simplificarea reglementărilor

                  n/a

               •Drepturi fundamentale

                  Propunerea nu are consecințe negative asupra protecției drepturilor fundamentale.

               4.IMPLICAȚIILE BUGETARE

                  n/a

               5.ALTE ASPECTE

               •Planuri de punere în aplicare și măsuri de monitorizare, evaluare și raportare

                  Regulamentul modificat va fi direct aplicabil de la intrarea sa în vigoare și va fi pus în aplicare imediat de către statele membre. Nu este necesar să se întocmească un plan de punere în aplicare.

                  Comisia va continua să monitorizeze în mod activ, în cadrul structurilor și dialogurilor de asociere existente și, dacă este cazul, prin intermediul unor mecanisme ad-hoc de urmărire, punerea în aplicare de către Ucraina a tuturor criteriilor de referință aferente celor patru secțiuni ale PALV.

               •Documente explicative (pentru directive)

                  n/a

               •Explicarea detaliată a dispozițiilor specifice ale propunerii

                  Regulamentul (CE) nr. 539/2001 se modifică, pentru a transfera Ucraina din anexa I (lista țărilor ai căror resortisanți trebuie să dețină viză pentru trecerea frontierelor externe) în anexa II (lista țărilor ai căror resortisanți sunt exonerați de această obligație). Se adaugă o notă de subsol prin care se specifică faptul că exonerarea de obligativitatea de a deține vize se aplică numai titularilor de pașapoarte biometrice eliberate în conformitate cu standardele Organizației Aviației Civile Internaționale (OACI).

               2016/0125 (COD)

               Propunere de

               REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI

               de modificare a Regulamentului (CE) nr. 539/2001 de stabilire a listei țărilor terțe ai căror resortisanți trebuie să dețină viză pentru trecerea frontierelor externe și a listei țărilor terțe ai căror resortisanți sunt exonerați de această obligație

               (Ucraina)

               PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 77 alineatul (2) litera (a),

               având în vedere propunerea Comisiei Europene,

               după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

               hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară,

               întrucât:

               (1)Regulamentul (CE) nr. 539/2001 al Consiliului
                  14
                stabilește lista țărilor terțe ai căror resortisanți trebuie să dețină viză pentru trecerea frontierelor externe ale statelor membre și lista țărilor terțe ai căror resortisanți sunt exonerați de această obligație. Componența listelor țărilor terțe care figurează în anexele I și II la Regulamentul (CE) nr. 539/2001 ar trebui să fie și să rămână conformă cu criteriile stabilite în anexele respective. Trimiterile la țările terțe a căror situație s-a modificat în ceea ce privește criteriile respective ar trebui să fie transferate, după caz, dintr-o anexă în cealaltă.

               (2)Se consideră că Ucraina a respectat toate criteriile de referință stabilite în planul de acțiune privind liberalizarea vizelor, prezentat de guvernul ucrainean în noiembrie 2010, și că, prin urmare, îndeplinește criteriile care permit exonerarea cetățenilor ucraineni de obligația de a deține o viză atunci când călătoresc spre statele membre ale UE.

               (3)Prin urmare, Ucraina ar trebui să fie transferată din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 539/2001 în anexa II la regulamentul menționat. Această exonerare de viză ar trebui să se aplice numai titularilor de pașapoarte biometrice eliberate în conformitate cu standardele Organizației Aviației Civile Internaționale (OACI).

               (4)Prezentul regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Regatul Unit nu participă, în conformitate cu Decizia 2000/365/CE a Consiliului
                  15
               . Prin urmare, Regatul Unit nu participă la adoptarea prezentului regulament, nu are obligații în temeiul acestuia și nu face obiectul aplicării sale.

               (5)Prezentul regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Irlanda nu participă, în conformitate cu Decizia 2002/192/CE a Consiliului
                  16
               . Prin urmare, Irlanda nu participă la adoptarea prezentului regulament, nu are obligații în temeiul acestuia și nu face obiectul aplicării sale.

               (6)În ceea ce privește Islanda și Norvegia, prezentul regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în sensul Acordului încheiat între Consiliul Uniunii Europene și Republica Islanda și Regatul Norvegiei în ceea ce privește asocierea acestor două state în vederea punerii în aplicare, a asigurării respectării și dezvoltării acquis-ului Schengen, care intră sub incidența domeniului menționat la articolul 1 punctul B din Decizia 1999/437/CE a Consiliului
                  17
               .

               (7)În ceea ce privește Elveția, prezentul regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în sensul Acordului între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană cu privire la asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen, care se încadrează în domeniul menționat la articolul 1 punctul B din Decizia 1999/437/CE, coroborat cu articolul 3 din Decizia 2008/146/CE a Consiliului
                  18
               .

               (8)În ceea ce privește Liechtenstein, prezentul regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în sensul Protocolului dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein privind aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen, care intră sub incidența domeniului menționat la articolul 1 punctul B din Decizia 1999/437/CE coroborat cu articolul 3 din Decizia 2011/350/UE a Consiliului
                  19
               ,

               ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

               Articolul 1

               Regulamentul (CE) nr. 539/2001 se modifică după cum urmează:

               (a)în anexa I, partea 1 („STATE”), trimiterea la Ucraina se elimină.

               (b)în anexa II, partea 1 se introduce următoarea mențiune:

               „Ucraina”*

               ______________

               *
                     Exonerarea de obligația de a deține viză se limitează la titularii de pașapoarte biometrice eliberate în conformitate cu standardele Organizației Aviației Civile Internaționale (OACI).

               Articolul 2

               Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

               Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în statele membre în conformitate cu tratatele.

               Adoptat la Bruxelles,

                  Pentru Parlamentul European,
                        Pentru Consiliu,

                  Președintele
                        Președintele

                     (1)
                  SEC (2011) 1076 final.

                     (2)
                  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2012) 10 final.

                     (3)
                  COM(2013) 809 final.

                     (4)
                  COM(2014) 336 final.

                     (5)
                  COM(2015) 200 final.

                     (6)
                  COM(2015) 905 final.

                     (7)
                  Regulamentul (CE) nr. 539/2001 al Consiliului din 15 martie 2001 de stabilire a listei țărilor terțe ai căror resortisanți trebuie să dețină viză pentru trecerea frontierelor externe și a listei țărilor terțe ai căror resortisanți sunt exonerați de această obligație, JO L 81, 21.3.2001, p. 1.

                     (8)
                  Regulamentul (UE) nr. 259/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 3 aprilie 2014 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 539/2001 al Consiliului de stabilire a listei țărilor terțe ai căror resortisanți trebuie să dețină viză pentru trecerea frontierelor externe și a listei țărilor terțe ai căror resortisanți sunt exonerați de această obligație, JO L 105, 8.4.2014, p. 9.

                     (9)
                  Regulamentul (UE) nr. 509/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 539/2001 al Consiliului de stabilire a listei țărilor terțe ai căror resortisanți trebuie să dețină viză pentru trecerea frontierelor externe și a listei țărilor terțe ai căror resortisanți sunt exonerați de această obligație , JO L 149, 20.5.2014, p. 67.

                     (10)
                  Dominica, Grenada, Saint Lucia, Saint Vincent și Grenadine, Trinidad și Tobago.

                     (11)
                  Kiribati, Insulele Marshall, Micronezia, Nauru, Palau, Samoa, Insulele Solomon, Timorul de Est, Tonga, Tuvalu, Vanuatu.

                     (12)
                  Articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 539/2001 al Consiliului din 15 martie 2001 de stabilire a listei țărilor terțe ai căror resortisanți trebuie să dețină viză pentru trecerea frontierelor externe și a listei țărilor terțe ai căror resortisanți sunt exonerați de această obligație

                     (13)
                  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD (2015) 705 final din 18.12.2015.

                     (14)
                  Regulamentul (CE) nr. 539/2001 al Consiliului din 15 martie 2001 de stabilire a listei țărilor terțe ai căror resortisanți trebuie să dețină viză pentru trecerea frontierelor externe și a listei țărilor terțe ai căror resortisanți sunt exonerați de această obligație, JO L 81, 21.3.2001, p. 1.

                     (15)
                  Decizia 2000/365/CE a Consiliului din 29 mai 2000 privind solicitarea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen, JO L 131, 1.6.2000, p. 43.

                     (16)
                  Decizia 2002/192/CE a Consiliului din 28 februarie 2002 privind solicitarea Irlandei de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen, JO L 64, 7.3.2002, p. 20.

                     (17)
                  Decizia 1999/437/CE a Consiliului din 17 mai 1999 privind anumite modalități de aplicare a Acordului încheiat între Consiliul Uniunii Europene și Republica Islanda și Regatul Norvegiei în ceea ce privește asocierea acestor două state în vederea punerii în aplicare, a asigurării respectării și dezvoltării acquisului Schengen, JO L 176, 10.7.1999, p. 31.

                     (18)
                  Decizia 2008/146/CE a Consiliului din 28 ianuarie 2008 privind încheierea, în numele Comunității Europene, a Acordului între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană cu privire la asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen, JO L 53, 27.2.2008, p. 1.

                     (19)
                  Decizia 2011/350/UE a Consiliului din 7 martie 2011 privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Protocolului dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein privind aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen, în ceea ce privește eliminarea controalelor la frontierele interne și circulația persoanelor, JO L 160, 18.6.2011, p. 19.


				|

		52012PC0114

			Propunere de REGULAMENT AL CONSILIULUI de modificare a Regulamentului (CE) nr. 130/2006 de instituire a unui drept antidumping definitiv și de percepere cu titlu definitiv a dreptului provizoriu instituit la importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză și de excludere a societății Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd din domeniul de aplicare al măsurilor definitive /* COM/2012/0114 final - 2012/0053 (NLE) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
1.           CONTEXTUL PROPUNERII
 ·      Motivele și obiectivele propunerii Prezenta propunere se referă la punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1515/2001 al Consiliului din 23 iulie 2001 privind măsurile pe care Comunitatea le poate lua ca urmare a unui raport adoptat de Organul de soluționare a litigiilor al OMC privind măsurile antidumping sau antisubvenții în ceea ce privește procedura de reexaminare a măsurilor antidumping în vigoare pentru importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză, în perspectiva expirării acestora.
 ·      Contextul general Prezenta propunere se face în contextul punerii în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1515/2001 al Consiliului și este rezultatul unei reexaminări a Regulamentului (CE) nr. 130/2006 al Consiliului, care a fost efectuată pe baza raportului Organului de apel al OMC în cauza Mexico - Beef and Rice[1].
 ·      Dispoziții în vigoare în domeniul propunerii Măsurile în vigoare în prezent constau într-o taxă antidumping definitivă instituită prin Regulamentul (CE) nr. 130/2006 al Consiliului privind importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză (JO L 23, 27.1.2006, p. 1.), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 150/2008 al Consiliului (OJ L 48, 22.2.2008, p.1).
 ·      Coerența cu celelalte politici și obiective ale Uniunii Nu se aplică.
 2.           CONSULTAREA PĂRȚILOR INTERESATE ȘI EVALUAREA IMPACTULUI
 ·      Consultarea părților interesate
 Părțile interesate vizate de procedură au avut posibilitatea de a-și apăra interesele în cursul anchetei.
 ·      Obținerea și utilizarea expertizei
 Nu a fost nevoie de expertiză externă.
 ·      Evaluarea impactului Prezenta propunere este rezultatul punerii în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1515/2001. Acest regulament nu prevede o evaluare generală a impactului.
 3.           ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII
 ·      Rezumatul acțiunii propuse La 26 ianuarie 2011, Comisia a deschis, în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1515/2001, o reexaminare a Regulamentului (CE) nr. 130/2006 cu privire la reexaminarea măsurilor antidumping aplicabile importurilor de acid tartric originar din Republica Populară Chineză în perspectiva expirării acestora. Având în vedere raportul Organului de apel al OMC în cauza Mexico — Beef and Rice (Mexic – Carnea de vită și orezul), ancheta de reexaminare a constatat că nu mai este adecvată continuarea măsurilor impuse societății Hangzhou Bioking prin Regulamentul (CE) nr. 130/2006 al Consiliului și că regulamentul respectiv ar trebui modificat în consecință. Prin urmare, se propune adoptarea de către Consiliu a propunerii de regulament anexate, în vederea excluderii societății Hangzhou Bioking din domeniul de aplicare al Regulamentului (CE) nr. 130/2006 al Consiliului, care ar trebui să fie publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene până la 24 aprilie 2012.
 ·      Temeiul juridic Regulamentul (CE) nr. 1515/2001 al Consiliului din 23 iulie 2001 privind măsurile pe care Comunitatea le poate lua ca urmare a unui raport adoptat de Organul de soluționare a litigiilor al OMC privind măsurile antidumping sau antisubvenții.
 ·      Principiul subsidiarității Propunerea intră în sfera competenței exclusive a Uniunii. În consecință, principiul subsidiarității nu se aplică.
 ·      Principiul proporționalității Propunerea respectă principiul proporționalității din următoarele motive:
 Forma acțiunii nu lasă loc unei decizii la nivel național.
 Indicațiile privind modul în care sarcinile financiare și administrative care revin Uniunii, guvernelor naționale, autorităților regionale și locale, operatorilor economici și cetățenilor sunt minimizate și proporționale cu obiectivul propunerii nu se aplică.
 ·      Alegerea instrumentelor
 Instrumente propuse: regulament.
 Alte instrumente nu ar fi adecvate din următorul motiv: regulamentul de bază menționat anterior nu prevede opțiuni alternative.
 4.           IMPLICAȚIILE BUGETARE
 Propunerea nu are nicio implicație pentru bugetul Uniunii.
2012/0053 (NLE)
Propunere de
REGULAMENT AL CONSILIULUI
de modificare a Regulamentului (CE) nr.
130/2006 de instituire a unui drept antidumping definitiv și de percepere
cu titlu definitiv a dreptului provizoriu instituit la importurile de acid
tartric originar din Republica Populară Chineză și de excludere
a societății Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd din
domeniul de aplicare al măsurilor definitive
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr.
1515/2001 al Consiliului din 23 iulie 2001 privind măsurile pe care
Comunitatea le poate lua ca urmare a unui raport adoptat de Organul de
soluționare a litigiilor al OMC privind măsurile antidumping sau
antisubvenții[2],
în special articolul 2 alineatul (1),
având în vedere propunerea prezentată de
către Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”)
după consultarea comitetului consultativ,
întrucât:
A.
PROCEDURA
1.           Măsurile
în vigoare
(1)       Prin Regulamentul (CE) nr.
130/2006[3],
Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă, cuprinsă
între 0% și 34,9%, la importurile de acid tartric (denumit în continuare
„AT”) originar din Republica Populară Chineză (denumită în
continuare „China”). Nivelul taxei antidumping definitive impuse acidului
tartric produs de producătorul-exportator chinez Hangzhou Bioking
Biochemical Engineering Co., Ltd. (denumit în continuare „Hangzhou Bioking”) a
fost de 0%.
2.           Deschiderea unei
reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor și
a unei reexaminări a măsurilor existente cu privire la societatea
Hangzhou Bioking
(2)       În urma publicării unui
aviz de expirare iminentă[4]
a măsurilor antidumping în vigoare, Comisia a primit, la 27 octombrie
2009, o cerere de reexaminare a acestor măsuri, în temeiul articolului 11
alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din
30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac
obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale
Comunității Europene[5]
(denumit în continuare „regulamentul de bază”).
(3)       Stabilind, după
consultarea Comitetului consultativ, că există suficiente elemente de
probă pentru deschiderea unei reexaminări în perspectiva
expirării măsurilor, Comisia a anunțat, la 26 ianuarie 2011,
printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene[6], deschiderea unei
reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, în conformitate
cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază (denumit în
continuare „avizul de deschidere”).
(4)       În avizul de deschidere,
Comisia a anunțat, de asemenea, deschiderea unei reexaminări a
măsurilor în vigoare privind societatea Hangzhou Bioking, în temeiul
articolului 2 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1515/2001, în scopul de a
permite orice modificări necesare ale Regulamentului (CE) nr. 130/2006, în
lumina raportului Organului de apel al OMC intitulat Mexico – Definitive
Anti-dumping Measures on Beef and Rice (Mexic – Măsuri antidumping
definitive privind carnea de vită și orezul)[7]. La alineatele 305 și 306
din respectivul raport se prevede faptul că un producător-exportator
cu privire la care s-a constatat în cadrul unei anchete inițiale că
nu practica dumpingul trebuie să fie exclus din domeniul de aplicare al
măsurii definitive impuse în urma unei astfel de anchete și nu poate
face obiectul unor reexaminări administrative și reexaminări
care au loc în urma modificării circumstanțelor.
3.           Deschiderea unei noi
proceduri
(5)       La 29 iulie 2011, printr-un
aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene[8], Comisia a anunțat
deschiderea unei anchete antidumping, în temeiul articolului 5 din regulamentul
de bază, privind importurile în Uniunea Europeană de acid tartric
originar din China, limitată la societatea Hangzhou Bioking.
4.           Excluderea
societății Hangzhou Bioking din domeniul de aplicare al
măsurilor antidumping definitive impuse prin Regulamentul (CE) nr. 130/2006
(6)       Întrucât societatea Hangzhou Bioking ar trebui să fie
exclusă din domeniul de aplicare al măsurii antidumping definitive
impuse prin Regulamentul (CE) nr. 130/2006, astfel încât Hangzhou Bioking
să nu intre sub incidența a două proceduri antidumping în
același timp,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Regulamentul (CE) nr. 130/2006 se
modifică după cum urmează:
În tabelul de la articolul 1 alineatul (2),
rubrica privind Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd se
elimină și rubrica „Toate celelalte societăți” se
înlocuiește cu rubrica „Toate celelalte societăți, cu
excepția Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd – Cod
adițional TARIC A687)”.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în
ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii
Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu
în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptată la Bruxelles,
                                                                       Pentru
Consiliu
                                                                       Președintele
[1]               Mexic — Măsuri antidumping definitive privind carnea de
vită și orezul, raport al Organului de apel, WT/DS295/AB/R, 29
noiembrie 2005.
[2]               JO L 201, 26.7.2001, p. 10.
[3]               JO L 23, 27.1.2006, p. 1.
[4]               JO C 211, 4.8.2010, p. 11.
[5]               JO L 343, 22.12.2009, p. 51.
[6]               JO C 24, 26.1.2011, p. 14.
[7]               WT/DS295/AB/R, 29 noiembrie 2005.
[8]               JO C 223, 29.7.2011, p. 11.