|

52011PC0203

/* COM/2011/0203 final - NLE 2011/0085 */  Propunere de REGULAMENT AL CONSILIULUI de impunere a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii aplicate importurilor de pudră de zeolit A originară din Bosnia și Herțegovina

	[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |Bruxelles, 13.4.2011COM(2011) 203 final2011/0085 (NLE)Propunere deREGULAMENT AL CONSILIULUIde impunere a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii aplicate importurilor de pudră de zeolit A originară din Bosnia și HerțegovinaEXPUNERE DE MOTIVECONTEXTUL PROPUNERII |Motivele și obiectivele propunerii Prezenta propunere se referă la punerea în aplicare a articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene, care abrogă Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009. |Contextul general Prezenta propunere se înscrie în contextul punerii în aplicare a regulamentului de bază și constituie rezultatul unei anchete care s-a desfășurat în conformitate cu cerințele de fond și de procedură prevăzute în regulamentul de bază. |Dispoziții în vigoare în domeniul propunerii Au fost instituite măsuri provizorii prin Regulamentul (UE) nr. 1036/2010 al Comisiei (JO L 298, 16.11.2010, p. 27). |Coerența cu alte politici și obiective ale Uniunii Nu este cazul. |CONSULTAREA PĂRȚILOR INTERESATE ȘI EVALUAREA IMPACTULUI |Consultarea părților interesate |Părțile interesate vizate de procedură au avut posibilitatea de a-și apăra interesele în cursul anchetei, în conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază. |Obținerea și utilizarea expertizei |Nu a fost necesar să se recurgă la expertiză externă. |Evaluarea impactului Prezenta propunere este rezultatul punerii în aplicare a regulamentului de bază. Regulamentul de bază nu prevede o evaluare generală a impactului, dar include o listă exhaustivă a condițiilor care trebuie evaluate. |ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII |Rezumatul acțiunii propuse La data de 17 februarie 2010, Comisia a inițiat o procedură antidumping privind importurile de pudră de zeolit A originară din Bosnia și Herțegovina. În urma anchetei s-a constatat că produsul în cauză a făcut obiectul unui dumping, ceea ce a cauzat prejudicii industriei din UE. În urma anchetei s-a constatat, de asemenea, că instituirea de măsuri antidumping nu contravine interesului UE. În temeiul acestei constatări, au fost impuse măsuri provizorii. Continuarea anchetei a confirmat constatările provizorii esențiale. Prin urmare, se propune Consiliului să adopte prezenta propunere de regulament în vederea instituirii unor măsuri definitive privind importurile de pudră de zeolit A originară din Bosnia și Herțegovina. |Temei juridic Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene, care abrogă Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (denumit în continuare „regulamentul de bază”). |Principiul subsidiarității Propunerea intră în sfera competenței exclusive a Uniunii. În consecință, principiul subsidiarității nu se aplică. |Principiul proporționalității Propunerea este în conformitate cu principiul proporționalității din următoarele motive: |Tipul acțiunii este descris în regulamentul de bază menționat anterior și exclude luarea de decizii la nivel național. |Nu sunt necesare indicații privind măsura în care sarcina financiară și administrativă care revine Uniunii, guvernelor naționale, autorităților regionale și locale, operatorilor economici și cetățenilor este limitată la minimum și proporțională cu obiectivul propunerii. |Alegerea instrumentelor |Instrument propus: regulament. |Alte mijloace nu ar fi adecvate deoarece regulamentul de bază nu prevede opțiuni alternative. |IMPLICAȚIILE BUGETARE |Propunerea nu are implicații asupra bugetului UE. |2011/0085 (NLE)Propunere deREGULAMENT AL CONSILIULUIde impunere a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii aplicate importurilor de pudră de zeolit A originară din Bosnia și HerțegovinaCONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene, care abrogă Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene[1] (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9,având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) după consultarea comitetului consultativ,întrucât:1.  MĂSURI PROVIZORII2.  Comisia, prin Regulamentul (UE) nr. 1036/2010[2] (denumit în continuare „regulamentul provizoriu”) a instituit o taxă antidumping provizorie privind importurile de pudră de zeolit A originară din Bosnia și Herțegovina.3.  Procedura a fost inițiată ca urmare a unei plângeri depuse la 4 ianuarie 2010 de către societățile Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. și Zeolite Mira Srl Unipersonale (denumite în continuare „reclamanții”), reprezentând o proporție importantă, în acest caz peste 25 % din producția totală de pudră de zeolit A din Uniune. Reclamația conținea dovezi ale dumpingului și prejudiciului material rezultând din acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica inițierea unei proceduri.4.  PROCEDURA ULTERIOARĂ5.  Ulterior comunicării faptelor și considerentelor esențiale, pe baza cărora s-a decis instituirea măsurilor antidumping provizorii („comunicarea constatărilor provizorii”), mai multe părți interesate și-au exprimat în scris opiniile cu privire la constatările provizorii. Părților care au solicitat acest lucru li s-a acordat posibilitatea de a fi audiate.6.  Comisia a continuat să caute și să verifice toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru constatările sale definitive.7.  Se reamintește faptul că, astfel cum este prevăzut în considerentul 11 din regulamentul provizoriu, ancheta privind dumpingul și prejudiciul a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și 31 decembrie 2009 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2005 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).8.  Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora se intenționează recomandarea de a institui o taxă antidumping definitivă pentru importurile de pudră de zeolit A originară din Bosnia și Herțegovina și de a percepe definitiv sumele depuse cu titlu de taxe provizorii. Părților li s-a acordat, de asemenea, o perioadă de timp în care să poată prezenta observații ulterioare acestei informări.9.  Observațiile orale și scrise prezentate de părțile interesate au fost examinate și luate în considerare după caz.10.  PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR11.  În absența altor observații în acest sens, se confirmă definitiv considerentele 12-15 din regulamentul provizoriu.12.  Având în vedere cele menționate mai sus, se concluzionează în mod definitiv că toate tipurile de pudră de zeolit A, astfel cum au fost definite mai sus, sunt similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.13.  EȘANTIONAREA14.  Grupul de producători-exportatori bosniaci („Birac”) a revenit la afirmația sa făcută în stadiul provizoriu al anchetei, aceea că un producător din Uniune neinclus în eșantion (Silkem d.o.o. sau „Silkem”) ar fi trebuit să fie inclus în totalitate în răspunsurile la chestionar ale unui producător din Uniune inclus în eșantion (MAL Magyar Aluminium sau „MAL”), deoarece există o legătură între aceste două societăți. S-a afirmat că, dacă această omisiune ar fi acceptată, ar duce la discriminare între producătorii și exportatorii din Uniune, deoarece în cazurile în care există producători-exportatori afiliați, iar aceștia se află în țări supuse unor anchete antidumping, toți aceștia sunt obligați să răspundă la chestionare. Birac a declarat, de asemenea, că, atât MAL cât și Silkem ar trebui să fie declarați ca nefiind cooperanți.15.  Argumentele respective nu pot fi acceptate. Pentru motivele expuse în considerentul 19 din regulamentul provizoriu, atât MAL cât și Silkem au cooperat pe deplin în cadrul anchetei. Se reamintește faptul că Silkem a furnizat informații ca răspuns la formularul de eșantionare, precum și că Silkem a fost luată în considerare în cadrul indicatorilor de macrodate. Cu toate acestea, societatea nu a fost inclusă în lista de societăți eșantionate, din cauza dimensiunii sale reduse. Prin urmare, Silkem nu a trebuit să prezinte așa-numitele microdate și, a fortiori , acestea nu au fost verificate. În plus, deoarece vânzările lor de produs vizat sunt relativ mici în comparație cu cele ale societății MAL, nu există indicații care să confirme că includerea datelor provenite de la Silkem în cele prezentate de MAL ar fi făcut ca datele finale să fie diferite.16.  În plus, declarația potrivit căreia ar fi existat discriminare între producătorii-exportatori și producătorii din Uniune este, în mod clar, nefondată, deoarece situațiile sunt diferite. Pe de o parte, ancheta privind existența dumpingului este efectuată la nivelul societății, iar pentru aceasta, instituțiile trebuie să calculeze o marjă de dumping specifică pentru fiecare societate. În plus, un grup de producători-exportatori trebuie să fie examinat în totalitate, deoarece, în caz contrar există riscul ca exporturile să fie canalizate prin partea din grup cu cel mai scăzut nivel de taxe. Pe de altă parte, anchetarea prejudiciului are ca scop examinarea existenței sau a absenței prejudiciului material pentru industria din Uniune ca întreg. În acest caz, producătorii din Uniune eșantionați în cadrul acestei anchete au fost considerați ca reprezentativi pentru întreaga producție a UE în legătură cu anumiți indicatori de prejudiciu (microindicatori). Prin urmare, această afirmație se respinge.17.  Birac a afirmat, de asemenea, că o societate minieră din Bosnia, care are legături cu MAL, care furnizează o prematerie primă (bauxită) acestui producător din Uniune, ar fi trebuit, de asemenea, să coopereze în cadrul anchetei. În această privință, se remarcă faptul că societatea minieră a fost inclusă în răspunsul la chestionar al MAL. De asemenea, costurile asociate cu obținerea bauxitei și transfomarea sa în trihidrat de aluminiu au fost raportate integral în cadrul costurilor de producție ale MAL. Prin urmare, grupul MAL s-a conformat pe deplin cerințelor de raportare stabilite de serviciile Comisiei. Așadar, această afirmație se respinge.18.  În absența altor observații în acest sens, se confirmă definitiv considerentele 16-20 din regulamentul provizoriu.19.  DUMPINGUL20.  Valoarea normală21.  Se reamintește faptul că, în absența unor vânzări interne reprezentative, valoarea normală a fost calculată în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază.22.  Pentru a determina valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, costurile de desfacere, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale suportate și profitul mediu ponderat realizat de fiecare dintre producătorii-exportatori cooperanți din vânzările pe piața internă ale unui produs similar, în cadrul unor operațiuni comerciale normale, în decursul perioadei de anchetă, au fost adăugate la costurile lor medii de fabricație în decursul perioadei de anchetă. Deoarece nu există tipuri separate de produse vizate sau de produse similare, s-a utilizat o medie ponderată a profitului. După caz, costurile de producție și cheltuielile administrative, de vânzare și alte cheltuieli generale au fost ajustate înainte de a fi folosite în cadrul unor operațiuni comerciale normale și pentru a determina valoarea normală.23.  Ulterior prezentării concluziilor provizorii, Birac a formulat observații cu privire la determinarea marjei de profit utilizate pentru calcularea valorii normale. Potrivit Birac, metodologia aplicată încalcă dispozițiile articolului 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, deoarece, în acest caz, a fost utilizat rezultatul utilizării marjei de profit pentru vânzările interne nereprezentative. Birac a afirmat că o asemenea abordare incoerentă nu ar fi putut constitui intenția articolului 2 alineatele (3) și (6) din regulamentul de bază. Birac consideră, de asemenea, că marja de profit utilizată este nerezonabilă și disproporționată, în special în comparație cu profitul-țintă utilizat pentru subcotarea prețurilor de referință.24.  În plus, Birac a declarat că vânzările interne, datorită naturii lor, nu ar trebui luate în considerare având loc în cadrul unor operațiuni comerciale normale și, prin urmare, nu ar trebui să fie utilizate pentru stabilirea valorii normale.25.  În ceea ce privește această ultimă declarație, se remarcă faptul că metoda aplicată este în conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază și cu jurisprudența rezultată din hotărârile OMC, potrivit cărora, la calcularea valorii normale, trebuie utilizat profitul din vânzările interne în cadrul unor operațiuni comerciale normale, chiar dacă aceste vânzări nu au fost reprezentative. În acest caz particular, se remarcă faptul că, deoarece toate vânzările interne au fost profitabile, calcularea valorii normale a avut, într-adevăr, același rezultat ca în cazul în care valoarea normală s-ar fi bazat pe prețurile din vânzările interne. Ar trebui remarcat, în primul rând, faptul că datele privind profitul și cheltuielile administrative, de vânzare și alte cheltuieli generale s-au bazat pe vânzările interne proprii ale societății, care au fost considerare a fi operațiuni comerciale normale. În continuare, se remarcă faptul că natura rezonabilă nu poate fi măsurată în comparație cu profitul-țintă pentru subcotarea prețurilor de referință, deoarece acest preț reflectă situația pe piața Uniunii în absența importurilor supuse dumpingului și, prin urmare, nu poate constitui un indicator adecvat pentru determinarea profitului care va fi utilizat în contextul calculării valorii normale. Prin urmare, afirmația este respinsă.26.  În ceea ce privește afirmația potrivit căreia vânzările interne nu ar fi trebuit considerate ca având loc în cadrul unor operațiuni comerciale normale, ancheta a stabilit că datele și probele prezentate de Birac constituie o bază fiabilă pentru determinarea valorii normale. Prin urmare, această afirmație nu a fost considerată justificată și, în consecință, a fost respinsă.27.  În lipsa oricăror observații privind determinarea valorii normale, se confirmă metoda descrisă la considerentele 21 și 26 din regulamentul provizoriu.28.  Prețul la export29.  În lipsa oricăror observații cu privire la prețul de export, se confirmă considerentele 27 și 28 din regulamentul provizoriu.30.  Comparația31.  În lipsa oricăror observații cu privire la prețul de export, se confirmă considerentul 29 din regulamentul provizoriu.32.  Marja de dumping33.  În lipsa altor observații privind determinarea marjei de dumping, care ar aduce modificări concluziilor provizorii, se confirmă considerentele 30-32 din regulamentul provizoriu.34.  PREJUDICIUL35.  Au fost primite observații în legătură cu concluziile privind prejudiciul din partea anumitor producători din UE, a doi utilizatori din UE, precum și din partea singurului producător-exportator bosniac.36.  În măsura în care argumentele au fost deja abordate în regulamentul provizoriu, acestea nu vor fi reluate în prezentul regulament.37.  Observații generale38.  Considerentele 45 și 68 din regulamentul de bază stipulează clar că, în cadrul acestei anchete, industria Uniunii cuprinde toți producătorii din UE. În plus, factorii prejudiciabili pe care se bazează concluziile privind prejudiciul se bazează, la rândul lor, pe date privind industria Uniunii. Când se utilizează date privind industria Uniunii, secțiunea 5.4 din regulamentul provizoriu face referire la aceasta sub denumirea de „macrodate”. Cu toate acestea, atunci când nu sunt valabile informații pentru întreaga industrie a Uniunii, s-au utilizat date provenind de la eșantionul reprezentativ de producători din Uniune. Nu au fost primite observații în legătură cu aceste chestiuni, iar concluziile provizorii au fost confirmate definitiv.39.  Cu toate acestea, în considerentul 34 există un enunț eronat. Acest considerent ar fi trebuit să menționeze «Toți producători din Uniune constituie industria din Uniune, în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază și vor fi denumiți în continuare „industria din Uniune”».40.  În absența oricăror alte observații, se confirmă constatările menționate în considerentele 52-56 din regulamentul provizoriu.41.  Consumul Uniunii42.  În absența oricăror alte observații, se confirmă constatările menționate în considerentele 35-38 din regulamentul provizoriu.43.  Importurile provenite din țara în cauză44.  În absența oricăror observații, se confirmă constatările menționate în considerentele 39-43 din regulamentul provizoriu.45.  Situația industriei din Uniune46.  Indicatori de prejudiciu47.  În octombrie 2010, a avut loc un incident industrial la locația unuia dintre producătorii din Uniune, MAL. Cu toate acestea, cifrele prezentate de societate arată faptul că livrările de produs vizat și-au revenit până în luna ianuarie 2011. Prin urmare, a fost clar că acest incident nu a provocat probleme grave de aprovizionare pe piața UE.48.  Birac a declarat că, deoarece societatea minieră bosniacă menționată mai sus a înregistrat profituri pe parcursul perioadei de anchetă, Comisia ar trebui să ajusteze costurile de producție și profitul MAL la calcularea indicatorilor economici deoarece profitul MAL s-ar fi redus ca urmare a profiturilor mari realizate de societatea minieră din Bosnia afiliată.49.  În legătură cu afirmația de mai sus, se remarcă faptul că achiziționarea de bauxită de la societatea afiliată a avut loc în condiții de concurență. Această problemă a fost abordată în timpul verificării la fața locului. Deoarece MAL a cumpărat bauxită atât de la societăți cu care era afiliată, cât și de la societăți cu care nu era afiliată pe durata PA la prețuri medii aproximativ similare, Comisia este satisfăcută de faptul că aceste achiziții s-au efectuat în condiții de concurență și, prin urmare, nu sunt necesare ajustări ale tendinței de profitabilitate a MAL care a fost utilizată la calcularea tendinței prezentate în considerentul 52 din regulamentul provizoriu. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.50.  Birac a declarat, de asemenea, că, întrucât a obținut anumite materii prime direct de la uzina sa de producere a aluminei, a avut avantaje semnificative față de majoritatea producătorilor din UE și aceasta ar trebui să se reflecte în calcularea marjelor de prejudiciu. Acest argument nu poate fi acceptat. Dacă o societate are un avantaj competitiv, aceasta ar trebui, în mod normal să se reflecte în calcularea marjelor antidumping, în ceea ce privește existența unor costuri mai scăzute și, prin urmare o valoare normală mai scăzută. Acest tip de avantaj competitiv nu are, din punct de vedere conceptual, nicio legătură cu marja de prejudiciu. Societatea examinează dacă o taxă antidumping scăzută ar fi suficientă pentru a elimina prejudiciul. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.51.  Utilizatorii din Uniune au afirmat că evoluția pozitivă a anumitor factori prejudiciabili a fost ignorată în cadrul evaluării provizorii a Comisiei (profitabilitate, flux de lichidități și rentabilitatea investiției), declarând că ar trebui analizați toți factorii. Cu toate acestea, aceste evoluții pozitive sunt analizate în totalitate în evaluarea prejudiciului. Acestea au fost avute în vedere, dar nu au fost considerate decisive în acest caz, din motivele enunțate în regulamentul provizoriu (considerentele 52-60 din regulamentul provizoriu). Prin urmare, afirmația a fost respinsă.52.  În absența oricăror alte observații, se confirmă constatările menționate în considerentele 44-64 din regulamentul provizoriu.53.  Concluzie privind prejudiciul54.  Având în vedere cele de mai sus și în absența altor observații în acest sens, se confirmă prin prezenta concluziile din considerentele 65-69 din regulamentul provizoriu.55.  LEGĂTURA DE CAUZALITATE56.  Unul dintre utilizatorii care au cooperat a afirmat că legătura de cauzalitate este viciată, deoarece Comisia a declarat că este vizibilă o ameliorare temporară în cazul anumitor factori prejudiciabili pentru PA (2009). Această parte nu a fost de acord cu evaluarea potrivit căreia profitabilitatea mai ridicată în decursul PA în comparație cu 2008 este rezultatul unor evoluții temporare pe termen scurt care nu s-au repetat în 2010.57.  În legătură cu cele de mai sus, se remarcă faptul că afirmațiile părții sunt simple declarații, nesusținute de vreo probă nouă. În schimb, poziția Comisiei este susținută prin informații prezentate de producătorii UE pe durata perioadei de anchetă, atât în timpul etapei provizorii, cât și în timpul celei definitive. Informațiile prezentate înaintea vizitelor de verificare au fost, de asemenea, verificate la fața locului. Deteriorarea prezisă a marjelor de profit după PA este, de asemenea, confirmată de datele furnizate de către doi producători din UE pentru întregul an 2010. Prin urmare, această afirmație se respinge.58.  Birac a contestat concluziile provizorii privind impactul importurilor din țări terțe. Cu toate acestea, concluzia Comisiei în temeiul considerentului 77 a fost că Birac este singurul exportator important pe piața UE. Practic, nu au existat importuri din alte surse. Birac nu a prezentat noi probe în acest sens, iar afirmația sa este, prin urmare, respinsă.59.  Un utilizator care a cooperat a contestat concluzia din cadrul regulamentului provizoriu în ceea ce privește reducerea consumului și a prezentat ancheta antidumping privind tuburile catodice pentru televizoare color ca reprezentând un precedent în cazul reducerii cererii[3]. S-a afirmat că, în ancheta menționată mai sus, o reducere a cererii a dus la închiderea procedurii. Cu toate acestea, nu există o paralelă între cazul tuburilor catodice pentru televizoare color și prezenta anchetă. În PRIMUL caz, consumul a scăzut drastic deoarece produsul vizat a fost înlocuit cu alte produse. Prin contrast, reducerea consumului este foarte moderată în cazul anchetat în prezent, (7% - astfel cum se menționează în considerentele 37 și 38 din regulamentul provizoriu). În această privință, se remarcă, de asemenea, faptul că evoluția consumului a fost detaliată în considerentele 78-80 din regulamentul provizoriu, dar utilizatorul menționat anterior nu a fost în măsură să prezinte nicio probă care să contrazică concluziile Comisiei. Prin urmare, aceste afirmații au fost respinse.60.  Având în vedere cele de mai sus, se confirmă prin prezenta concluziile din considerentele 70-92 din regulamentul provizoriu, adică faptul că prejudiciul material adus industriei Uniunii a fost cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping.61.  INTERESUL UNIUNII62.  Un utilizator care a cooperat a afirmat că, în considerentul 104 din regulamentul provizoriu, Comisia a prezentat informații înșelătoare privind importanța costurilor zeolitului în cadrul costurilor totale. S-a afirmat, în special, că costurile zeolitului reprezintă mai mult de 5% din costurile totale, astfel cum se menționează în considerentul 104. În această privință se remarcă faptul că această parte nu a prezentat date noi pentru a-și susține afirmația, în condițiile în care concluziile Comisiei s-au bazat pe informații verificate provenind de la utilizatori care au cooperat. În ceea ce privește noțiunea de „costuri totale”, utilizată în regulamentul provizoriu în considerentul 104, se remarcă faptul că aceasta include toate costurile de producție plus cheltuielile administrative, de vânzare și alte cheltuieli generale. În plus, enunțul „mai puțin de 5%” reprezintă o medie care se referă la detergenți pentru textile și la agenți de dedurizare a apei, combinați. În ultimul rând, ar trebui să se clarifice faptul că costurile zeolitului pentru agenții de dedurizare a apei sunt mai mari decât cele ale zeolitului utilizat pentru detergenții pentru textile, însă, de departe, cea mai importantă utilizare este cea pentru detergenții pentru textile. Într-adevăr, în legătură cu acest utilizator care a cooperat, agenții pentru dedurizarea apei reprezentau o mică parte a cifrei de afaceri pentru produsele din aval pentru care se utiliza zeolit. Prin urmare, această afirmație se respinge.63.  Un utilizator care a cooperat a contestat concluzia provizorie din considerentul 102, potrivit căreia China reprezintă o sursă alternativă de aprovizionare. Ținând cont de observațiile făcute, Comisia acceptă faptul că, deși unele mărfuri originare din China au intrat pe piața UE în timpul PA, este improbabil ca această țară să devină, în viitorul apropiat, un furnizor important (a se vedea considerentul 41 de mai sus). Cu toate acestea, având în vedere rata de utilizare a capacităților în Uniunea Europeană pentru produsul vizat, Comisia își menține opinia potrivit căreia nu există probleme de aprovizionare în legătură cu produsul vizat. Prin urmare, această afirmație se respinge.64.  Un utilizator care a cooperat a declarat că, dacă taxele vamale au fost instituite ca rezultat al acestei anchete, costurile pentru zeolit vor crește într-o asemenea măsură, încât prețurile pentru detergenți pentru textile și pentru agenți de dedurizare a apei vor crește, de asemenea, aceasta ducând la creșterea prețurilor pentru consumatori. Această observație se bazează pe presupunerea că utilizatorii vor pune creșterea prețurilor zeolitului pe seama unei taxe antidumping. În primul rând, Comisia este de părere că producătorii din Uniune ar avea de beneficiat de pe urma măsurilor, prin realizarea de economii pe scară largă, iar nu prin creșterea prețurilor (a se vedea considerentele 108 și 111 din regulamentul provizoriu). În ultimă instanță, după cum s-a menționat anterior, proporția costurilor asociate zeolitului din totalul costurilor pentru producția produselor din aval este mică, astfel încât orice consecință a taxei vamale nu ar pune în discuție concluzia provizorie că nu există motive de neimpunere a măsurilor, care să nu țină seama de interesele Uniunii. Prin urmare, această afirmație se respinge.65.  Un utilizator care a cooperat a afirmat că ar putea începe utilizarea de compoziții fără zeolit în producerea de detergenți pentru textile, ceea ce ar avea un impact negativ asupra producătorilor europeni de zeolit. Producătorii din UE sunt conștienți de existența acestui risc, de care au aflat din dosarul prezentat părților interesate spre examinare. Cu toate acestea, nu există probe concrete pentru a se evalua impactul presupus al acestei schimbări ipotetice asupra industriei din Uniune. Prin urmare, această afirmație se respinge.66.  Argumentele de mai sus au fost luate în considerare în etapa definitivă a anchetei, dar nu modifică principalele sale concluzii. În absența oricăror alte observații, se confirmă constatările menționate în considerentele 93-112 din regulamentul provizoriu. Prin urmare, se concluzionează că nu au fost prezentate argumente care să sugereze faptul că nu este în interesul Uniunii să impună măsuri ca urmare a acestei anchete.67.  MĂSURI ANTIDUMPING DEFINITIVE68.  Nivelul de eliminare a prejudiciului69.  În absența oricăror alte observații, se confirmă constatările menționate în considerentele 114-116 din regulamentul provizoriu.70.  Măsuri definitive71.  Având în vedere concluziile formulate cu privire la dumping, prejudiciu, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii și în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din regulamentul de bază, ar trebui instituită o taxă antidumping definitivă la nivelul marjei celei mai scăzute de dumping sau de prejudiciu constatate, în conformitate cu regula taxei celei mai mici. În acest caz, nivelul taxei ar trebui stabilit, în consecință, la nivelul dumpingului constatat. Nivelul taxei a fost calculat la 28,1%.72.  Pe baza celor de mai sus, nivelul taxei antidumping definitive pentru Bosnia și Herțegovina este de 28,1 %.73.  COLECTAREA DEFINITIVĂ A TAXEI PROVIZORII74.  Având în vedere amploarea marjei de dumping constatate și dat fiind nivelul prejudiciului cauzat industriei Uniunii, se consideră necesară perceperea definitivă a sumelor depuse cu titlu de taxă antidumping provizorie instituită de regulamentul provizoriu la nivelul sumei taxei definitive instituite prin prezentul regulament.75.  FORMA MăSURILOR76.  În timpul anchetei, producătorul-exportator din Bosnia Alumina d.o.o. Zvornik, împreună cu societatea afiliată din Uniune, Kauno Tiekimas AB, cu sediul în Kaunas, Lituania, a oferit un angajament de preț în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din regulamentul de bază. Se remarcă faptul că, recent, Fabrica glinice „Birac” a devenit un holding, iar Alumina d.o.o, cu sediul în Zvornik, a rămas singurul producător-exportator al grupului.77.  Oferta a fost examinată de către Comisie. Se remarcă faptul că produsul vizat este o marfă obișnuită care există fără variații de tip și specificații, excluzându-se astfel un risc posibil de compensare a prețului prin tipuri de produse diferite. Ancheta a arătat că toate exporturile către Uniune au fost facturate prin societatea afiliată din Uniune (Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Lituania). Această societate afiliată vinde, de asemenea, alte produse fabricate de grupul Birac. Cu toate acestea, piața pentru pudră de zeolit A este bine definită, iar clienții care cumpără pudră de zeolit A nu cumpără, datorită naturii lor, alte produse fabricate de grupul Birac. Prin urmare, s-a concluzionat că riscul de compensare încrucișată prin vânzarea eventuală a altor produse acelorași clienți este foarte scăzut.78.  Prin Decizia 2011/XX/UE , Comisia a acceptat oferta de angajament din partea Alumina d.o.o. Zvornik și societatea afiliată acesteia, Kauno Tiekimas. Consiliul recunoaște că oferta de angajament elimină efectul prejudiciabil al dumpingului și limitează la un nivel suficient riscul de circumvenție.79.  Pentru a permite în continuare Comisiei și autorităților vamale să monitorizeze în mod eficient respectarea angajamentului de către Alumina d.o.o. Zvornik și societatea afiliată, atunci când se prezintă cererea de punere în liberă circulație autorității vamale competente, scutirea de taxa antidumping va fi condiționată de: (i) prezentarea unei facturi conforme cu angajamentul care este o factură comercială conținând cel puțin informațiile și declarația prevăzute în anexă; (ii) faptul că mărfurile importate sunt produse, expediate și facturate, fie direct de către Alumina d.o.o. Zvornik primului client independent din Uniune, fie facturate direct de către societatea Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Lituania, primului client din Uniune cu care nu este afiliată și (iii) faptul că mărfurile declarate și prezentate autorităților vamale să corespundă exact descrierii de pe factura conformă cu angajamentul. Atunci când condițiile de mai sus nu sunt respectate, taxa antidumping corespunzătoare va fi instituită în momentul acceptării declarației de punere în liberă circulație.80.  În cazul în care, în temeiul articolului 8 alineatul (9) din regulamentul de bază, Comisia își retrage acceptarea privind un angajament, ca urmare a unei încălcări a acestuia cu privire la tranzacții specifice și declară neconforme facturile corespunzătoare, ia naștere o datorie vamală în momentul acceptării declarației de punere în liberă circulație.81.  Importatorii ar trebui să știe că se poate aplica o datorie vamală, ca și un risc comercial obișnuit, în momentul acceptării declarației de punere în liberă circulație, astfel cum este descris în considerentele 56 și 57, chiar dacă Comisia a acceptat un angajament oferit de producătorul de la care aceștia au cumpărat în mod direct sau indirect.82.  Conform articolului 14 alineatul (7) din regulamentul de bază, autoritățile vamale ar trebui să informeze Comisia imediat ce se constată indicii de încălcare a angajamentului.83.  Pentru motivele enunțate anterior, angajamentul asumat de Alumina d.o.o. Zvornik și Kauno Tiekimas este considerat acceptabil de către Comisie. Societățile în cauză au fost informate în legătură cu faptele, considerațiile și obligațiile esențiale care stau la baza acestei acceptări.84.  În cazul unei încălcări sau a unei retrageri a angajamentelor sau în cazul retragerii acceptării angajamentelor de către Comisie, taxa antidumping care a fost instituită de către Consiliu în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) se aplică automat în sensul articolului 8 alineatul (9) din regulamentul de bază,ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:Articolul 11. Prin prezentul regulament se instituie o taxă antidumping definitivă privind importurile de pudră de zeolit 4A, denumită, de asemenea, pudră de zeolit NaA, încadrată, în prezent, în codul NC ex 2842 10 00 (cod TARIC 2842 10 00 30) și originară din Bosnia și Herțegovina.2. Nivelul taxei antidumping definitive aplicabile produselor descrise la alineatul (1) în raport cu prețul net franco frontieră a Uniunii, înainte de vămuire, este de 28,1%.3. În absența unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.Articolul 21. Importurile declarate pentru punerea în liberă circulație, facturate de societăți ale căror angajamente au fost acceptate de Comisie și ale căror denumiri figurează în Decizia 2011/XX/UE , astfel cum este modificată periodic, sunt scutite de taxa antidumping instituită de articolul 1, cu condiția ca:— acestea să fie produse, expediate și, fie facturate direct de către Alumina d.o.o., Zvornik, Bosnia și Herțegovina, primului client independent din Uniune, fie facturate direct de către societatea Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Lituania, primului client independent din Uniune; și— astfel de importuri să fie însoțite de o factură conformă cu angajamentul, care este o factură comercială conținând cel puțin elementele și declarația menționate în anexa la prezentul regulament; și— mărfurile declarate și prezentate autorităților vamale să corespundă exact descrierii din factura conformă cu angajamentul.2. Se instituie o datorie vamală în momentul acceptării declarației de punere în liberă circulație:— în cazul în care se constată faptul că, în ceea ce privește importurile prezentate la alineatul (1), una sau mai multe dintre condițiile menționate în respectivul alineat nu sunt îndeplinite; sau— atunci când Comisia își retrage acceptul angajamentului în conformitate cu articolul 8 alineatul (9) din regulamentul de bază, în cadrul unui regulament sau al unei decizii care se referă la anumite tranzacții, și declară nevalide facturile relevante privind angajamentul.Articolul 3Sumele depuse cu titlul de taxe antidumping provizorii instituite prin Regulamentul (UE) nr. 1036/2010 privind importurile de pudră de zeolit A, încadrată, în prezent, în codul NC ex 2842 10 00 (cod TARIC 2842 10 00 30) și originară din Bosnia și Herțegovina se percep definitiv.Articolul 4Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.Adoptat la Bruxelles,Pentru ConsiliuPreședinteleANEXĂÎn factura comercială care însoțește vânzările societăților către Uniune a mărfurilor supuse angajamentului se indică următoarele elemente:1. Titlul „FACTURĂ COMERCIALĂ DE ÎNSOȚIRE A MĂRFURILOR SUPUSE UNUI ANGAJAMENT”.2. Denumirea societății care emite factura comercială.3. Numărul facturii comerciale.4. Data emiterii facturii comerciale.5. Codul suplimentar TARIC sub care mărfurile înscrise pe factură vor fi vămuite la frontiera Uniunii (Codul TARIC adițional xxxx sau yyyy).6. Descrierea exactă a mărfurilor, care să includă:— descrierea detaliată a mărfurilor care corespund mărfurilor supuse angajamentului,— codul numeric al produsului societății (CPC),— codul TARIC,— cantitatea (a se specifica în tone).7. Descrierea termenilor vânzării, care să includă:— prețul pe tonă,— condițiile de plată aplicabile,— condițiile de livrare aplicabile,— valoarea totală a reducerilor și rabaturilor.8. Denumirea societății care acționează ca importator în Uniune (adică persoana care declară mărfurile pentru vămuire), către care factura comercială de însoțire a mărfurilor supuse unui angajament este emisă direct de societate.9. Numele persoanei responsabile din partea societății care a emis factura comercială și următoarea declarație semnată:„Subsemnatul certific prin prezenta faptul că vânzarea pentru export direct către Uniunea Europeană a mărfurilor descrise în prezenta factură se efectuează în domeniul de aplicare și conform termenilor Angajamentului asumat de Alumina d.o.o., Zvornik și societatea afiliat acesteia, Kauno Tiekimas AB și acceptat de Comisia Europeană prin Decizia 2011/XX/UE (*). Declar că informațiile furnizate în prezenta factură sunt complete și corecte.”___________(*) referință JO[1] JO L 343, 22.12.2009, p. 51.[2] JO L 298, 16.11.2010, p. 27.[3] Decizia Comisiei din 15 noiembrie 2006, 2006/781/CE


|

52011PC0468

/* COM/2011/0468 final - 2011/0208 (NLE) */  Propunere de REGULAMENT AL CONSILIULUI privind stabilirea coeficienților corectoriaplicabili de la 1 iulie 2010remunerațiilor funcționarilor, agenților temporari și agenților contractualiai Uniunii Europene repartizați în țările terțe

	EXPUNERE DE MOTIVEPrin Regulamentul (Euratom, CECO, CEE) nr. 3019/87 din 5 octombrie 1987, Statutul funcționarilor Comunităților Europene a fost modificat prin adăugarea unei anexe, anexa X, care cuprinde dispozițiile speciale și derogatorii aplicabile funcționarilor repartizați în țările terțe.A fost instituit în special un sistem de remunerație specific. Într-adevăr, articolele 11, 12 și 13 ale anexei X se referă la remunerarea funcționarilor repartizați în țările terțe. Potrivit acestui sistem, remunerația este plătită în euro în Belgia, dar poate fi plătită – în întregime sau în parte – în moneda țării în care au fost repartizați. În acest caz, se aplică un coeficient corector părții din remunerație plătită în moneda locală.În conformitate cu articolul 13 primul paragraf din anexa menționată, Consiliul trebuia să stabilească, o dată la șase luni, coeficienții corectori aplicabili în țările terțe.Prin Regulamentul (CECO, CEE, Euratom) nr. 2175/88 din 18 iulie 1988, Consiliul a stabilit primii coeficienți corectori aplicabili începând cu 10 octombrie 1987.De la punerea în aplicare a noului Statut al funcționarilor, cu efect de la 1 mai 2004 [Regulamentul (CE, Euratom) nr. 723/2004 din 22 martie 2004], acest sistem de remunerație se aplică și agenților contractuali.În conformitate cu articolul 13 primul paragraf din anexa X la noul statut menționat, Consiliul stabilește o dată pe an coeficienții corectori aplicabili în țările terțe.Ultimii coeficienți corectori au fost stabiliți de Consiliu prin Regulamentul (UE) nr. 768/2010 din 26 august 2010, cu efect de la 1 iulie 2009.Prezenta propunere se referă la stabilirea coeficienților corectori aplicabili de la 1 iulie 2010 remunerațiilor funcționarilor, agenților temporari și agenților contractuali ai Comunităților Europene repartizați în țările terțe.Sistemul de remunerație din afara Uniunii se bazează pe principiul parității puterii de cumpărare între remunerațiile plătite în monedă locală și cele din Bruxelles, în conformitate cu articolul 64 din statut.Aplicarea acestui principiu presupune calcularea parităților economice, realizată de Eurostat. Coeficientul corector este factorul care rezultă din împărțirea valorii parității economice la cursul de schimb . Prin urmare, partea esențială în stabilirea coeficienților corectori constă în calcularea parităților economice printr-o comparație (a prețurilor) între diferitele locuri de repartizare și Bruxelles.Cursurile de schimb utilizate se stabilesc în conformitate cu normele de aplicare a Regulamentului financiar și corespund datei de aplicare a coeficienților de corecție.Anexa la regulamentul propus indică, pentru toate locurile de repartizare și pentru luna iulie 2010, coeficienții corectori care rezultă din paritățile comunicate de Eurostat. În tabelul de mai jos se prezintă o comparație exhaustivă cu situația din luna iulie 2009 ( Summary of the Overall Change in the Parities ). Impactul bugetar este limitat (în procente). A se vedea „ Fișa financiară ”.2011/0208 (NLE)Propunere deREGULAMENT AL CONSILIULUIprivind stabilirea coeficienților corectori aplicabili de la 1 iulie 2010 remunerațiilor funcționarilor, agenților temporari și agenților contractuali ai Uniunii Europene repartizați în țările terțeCONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 336,având în vedere Statutul funcționarilor Comunităților Europene și Regimul aplicabil celorlalți agenți ai Comunităților, stabilite prin Regulamentul (CEE, Euratom, CECO) nr. 259/68 al Consiliului ([1]), în special articolul 13 primul paragraf din anexa X la acesta,având în vedere propunerea Comisiei Europene,întrucât:1.  Este necesar să se țină seama de evoluția costului vieții în țările din afara Uniunii și să se stabilească, în consecință, coeficienții corectori aplicabili de la 1 iulie 2010 remunerațiilor care se plătesc funcționarilor, agenților temporari și agenților contractuali ai Uniunii repartizați în țările terțe, în moneda țării de repartiție.2.  Coeficienții corectori aplicați unor plăți în temeiul Regulamentului (CE) nr. 613/2009 al Consiliului ([2]) pot conduce la ajustări retroactive ale remunerațiilor, în sens pozitiv sau negativ.3.  Ar trebui să se prevadă plata retroactivă a unor sume în cazul unei majorări a remunerațiilor ca urmare a aplicării noilor coeficienți corectori.4.  Ar trebui să se prevadă recuperarea sumelor plătite în plus în cazul unei reduceri a remunerațiilor ca urmare a aplicării noilor coeficienți corectori pentru perioada cuprinsă între 1 iulie 2010 și data intrării în vigoare a prezentului regulament.5.  Este necesar să se prevadă ca o eventuală recuperare să se limiteze la o perioadă de cel mult șase luni, care să preceadă data intrării în vigoare a prezentului regulament, iar efectele acesteia să poată fi eșalonate pe o perioadă de cel mult douăsprezece luni de la data menționată anterior, prin analogie cu prevederile privind coeficienții corectori aplicabili în cadrul Uniunii remunerațiilor și pensiilor funcționarilor și celorlalți agenți ai Uniunii,ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:Articolul 1Începând cu 1 iulie 2010, coeficienții corectori aplicabili remunerațiilor funcționarilor, agenților temporari și agenților contractuali ai Uniunii repartizați în țările terțe, care se plătesc în moneda țării în care sunt repartizați, sunt cei indicați în anexă.Cursurile de schimb utilizate pentru calcularea remunerațiilor respective se stabilesc în conformitate cu normele de aplicare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene ([3]) și corespund datei de 1 iulie 2010.Articolul 21. Instituțiile efectuează plăți retroactive în caz de creștere a remunerațiilor ca urmare a aplicării coeficienților corectori prevăzuți în anexă.2. Instituțiile efectuează ajustări retroactive negative ale remunerațiilor în caz de reducere a remunerațiilor ca urmare a aplicării coeficienților corectori prevăzuți în anexă pentru perioada cuprinsă între 1 iulie 2010 și data intrării în vigoare a prezentului regulament.Ajustările retroactive care presupun recuperarea unor sume plătite în plus se referă la o perioadă de cel mult șase luni anterioară datei intrării în vigoare a prezentului regulament. Recuperarea se eșalonează pe o perioadă de cel mult douăsprezece luni de la data respectivă.Articolul 3Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.Adoptat laPentru Consiliu,PreședinteleANEXĂIULIE 2010LOCUL DE REPARTIȚIE | Parități economice iulie 2010 | Curs de schimb iulie 2010 (*) | Coeficienți corectori iulie 2010 (**) |(***) | Afganistan | 0 | 0 | 0 |Africa de Sud | 6,319 | 9,318 | 67,8 |Albania | 86,28 | 136,693 | 63,1 |Algeria | 73,2 | 94,6259 | 77,4 |Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei | 37,3 | 61,6021 | 60,5 |Angola | 137 | 115,037 | 119,1 |Arabia Saudită | 3,619 | 4,4823 | 80,7 |Argentina | 3,321 | 4,8506 | 68,5 |Armenia | 376,7 | 453,4 | 83,1 |Australia | 1,542 | 1,425 | 108,2 |Azerbaidjan | 1,088 | 0,9806 | 111 |Bangladesh | 50,15 | 85,5047 | 58,7 |Barbados | 2,979 | 2,4518 | 121,5 |Belarus | 2610 | 3722,37 | 70,1 |Belize | 1,81 | 2,4049 | 75,3 |Benin | 610,3 | 655,957 | 93 |Bolivia | 5,66 | 8,563 | 66,1 |Bosnia și Herțegovina (Banja Luka) | 1,253 | 1,95583 | 64,1 |Bosnia și Herțegovina (Sarajevo) | 1,456 | 1,95583 | 74,4 |Botswana | 5,447 | 8,62069 | 63,2 |Brazilia | 2,459 | 2,1946 | 112 |Burkina Faso | 634,6 | 655,957 | 96,7 |(***) | Burundi | 0 | 0 | 0 |Cambodgia | 4448 | 5201 | 85,5 |Camerun | 612,1 | 655,957 | 93,3 |Canada | 1,207 | 1,2812 | 94,2 |Capul Verde | 81,84 | 110,265 | 74,2 |Chile | 452,4 | 652,86 | 69,3 |China | 8,31 | 8,2918 | 100,2 |Cisiordania – Fâșia Gaza | 5,512 | 4,7628 | 115,7 |Columbia | 2185 | 2304,82 | 94,8 |Congo (Brazzaville) | 765,4 | 655,957 | 116,7 |Coreea de Sud | 1577 | 1484,96 | 106,2 |Costa Rica | 599,1 | 641,853 | 93,3 |Côte d'Ivoire | 634,7 | 655,957 | 96,8 |Croația | 5,972 | 7,1973 | 83 |Cuba | 1,006 USD | 1,2198 USD | 82,5 |Djibouti | 237,9 | 216,784 | 109,7 |Egipt | 4,159 | 6,99795 | 59,4 |El Salvador | 0,9752 USD | 1,2198 USD | 79,9 |Ecuador | 0,9829 USD | 1,2198 USD | 80,6 |Eritreea | 17,91 | 18,8103 | 95,2 |Statele Unite (New York) | 1,286 | 1,2198 | 105,4 |Statele Unite (Washington) | 1,232 | 1,2198 | 101 |Etiopia | 15,26 | 16,7933 | 90,9 |Gabon | 685 | 655,957 | 104,4 |Gambia | 28,07 | 32,8 | 85,6 |Georgia | 1,652 | 2,2603 | 73,1 |Ghana | 1,284 | 1,75825 | 73 |Guatemala | 7,756 | 9,7462 | 79,6 |Guineea (Conakry) | 4931 | 7293,53 | 67,6 |Guineea-Bissau | 624,3 | 655,957 | 95,2 |Guyana | 173,2 | 250,657 | 69,1 |Haiti | 54,21 | 50,0791 | 108,2 |Honduras | 19,13 | 23,129 | 82,7 |Hong Kong | 10,35 | 9,4958 | 109 |Fiji | 1,573 | 2,43635 | 64,6 |Insulele Solomon | 10,8 | 9,7236 | 111,1 |India | 39,17 | 56,702 | 69,1 |Indonezia (Banda Aceh) | 8672 | 11052,7 | 78,5 |Indonezia (Jakarta) | 9431 | 11052,7 | 85,3 |(***) | Irak | 0 | 0 | 0 |Islanda | 149,4 | 157,29 | 95 |Israel | 5,229 | 4,7628 | 109,8 |Jamaica | 112 | 104,64 | 107 |Japonia (Tokyo) | 162,6 | 108,31 | 150,1 |Iordania | 0,8491 | 0,86484 | 98,2 |Kazahstan (Astana) | 174 | 180,65 | 96,3 |Kenya | 83,16 | 99,834 | 83,3 |Kârgâzstan | 44,4 | 56,1108 | 79,1 |Kosovo (Pristina) | 0,6088 | 1 | 60,9 |Laos | 8644 | 10164 | 85 |Lesotho | 6,406 | 9,318 | 68,7 |Liban | 1612 | 1838,85 | 87,7 |Liberia | 1,321 USD | 1,2198 USD | 108,3 |Libia | 1,011 | 1,6193 | 62,4 |Madagascar | 2218 | 2720,67 | 81,5 |Malaysia | 3,189 | 3,9692 | 80,3 |Malawi | 166 | 184,836 | 89,8 |Mali | 657,2 | 655,957 | 100,2 |Maroc | 8,577 | 10,997 | 78 |Mauritius | 32,06 | 40,028 | 80,1 |Mauritania | 233,1 | 346,305 | 67,3 |Mexic | 12,22 | 15,6591 | 78 |Moldova | 10,16 | 15,7927 | 64,3 |Muntenegru | 0,6501 | 1 | 65 |Mozambic | 29,96 | 42,61 | 70,3 |Namibia | 8,034 | 9,318 | 86,2 |Nepal | 75,54 | 90,77 | 83,2 |Nicaragua | 16,53 | 26,0955 | 63,3 |Niger | 578 | 655,957 | 88,1 |Nigeria (Abuja) | 179,9 | 181,748 | 99 |Norvegia | 11,12 | 7,9085 | 140,6 |Noua Caledonie | 135,5 | 119,332 | 113,5 |Noua Zeelandă | 1,764 | 1,7579 | 100,3 |Uganda | 1946 | 2768,57 | 70,3 |Uzbekistan | 1095 | 1942,23 | 56,4 |Pakistan | 54,66 | 104,835 | 52,1 |Panama | 0,8233 USD | 1,2198 USD | 67,5 |Papua-Noua Guinee | 3,58 | 3,4638 | 103,4 |Paraguay | 3881 | 5830,04 | 66,6 |Peru | 3,165 | 3,4502 | 91,7 |Filipine | 44,41 | 56,609 | 78,5 |Republica Centrafricană | 664,5 | 655,957 | 101,3 |Republica Democratică Congo (Kinshasa) | 1,801 USD | 1,2198 USD | 147,6 |Republica Dominicană | 31,13 | 44,0387 | 70,7 |Rusia | 40,98 | 38,13 | 107,5 |Rwanda | 702,7 | 721,185 | 97,4 |Samoa | 2,91 | 3,15976 | 92,1 |Senegal | 592,1 | 655,957 | 90,3 |Serbia (Belgrad) | 70,63 | 104,089 | 67,9 |Sierra Leone | 5193 | 4764,26 | 109 |Singapore | 2,062 | 1,7075 | 120,8 |Sudan (Khartoum) | 2,663 | 3,01508 | 88,3 |Sri Lanka | 114,1 | 140,185 | 81,4 |(***) | Sudanul de Sud (Juba) | 0 | 0 | 0 |Elveția (Berna) | 1,586 | 1,3258 | 119,6 |Elveția (Geneva) | 1,617 | 1,3258 | 122 |Suriname | 2,179 | 3,46 | 63 |Swaziland | 6,689 | 9,318 | 71,8 |Siria | 52,11 | 57,71 | 90,3 |Tadjikistan | 3,751 | 5,34565 | 70,2 |Taiwan | 35,34 | 39,365 | 89,8 |Tanzania | 1295 | 1691,16 | 76,6 |Ciad | 733,3 | 655,957 | 111,8 |Thailanda | 32,43 | 39,564 | 82 |Timorul de Est | 1,212 USD | 1,2198 USD | 99,4 |Togo | 563,8 | 655,957 | 86 |Trinidad și Tobago | 7,192 | 7,85895 | 91,5 |Tunisia | 1,338 | 1,8572 | 72 |Turcia | 1,899 | 1,9303 | 98,4 |Ucraina | 7,584 | 9,69851 | 78,2 |Uruguay | 24,06 | 25,5548 | 94,2 |Vanuatu | 152,5 | 127,05 | 120 |Venezuela | 4,246 | 5,23861 | 81,1 |Vietnam | 13488 | 23380,7 | 57,7 |Yemen | 202,4 | 278,652 | 72,6 |Zambia | 4985 | 6254,26 | 79,7 |(***) | Zimbabwe | 0 | 0 | 0 |(*) | 1 EURO = x unități din moneda națională, exceptând USD pentru: Cuba, El Salvador, Ecuador, Liberia, Panama, Republica Democratică Congo, Timorul de Est |(**) | Bruxelles = 100. |(***) Nedisponibil, ca urmare a dificultăților privind instabilitatea locală sau lipsa unor date fiabile. |N.B.: | Noțiunea de Paritate economică sau de Paritate a puterii de cumpărare reprezintă: |Numărul de unități monetare necesare pentru achiziționare aceluiași produs ca la Bruxelles (pentru fiecare EURO). |Cifra din prima coloană (PPP) constituie produsul înmulțirii Cursului de schimb (TX) cu Coeficientul corector (CC). |Prin urmare, formula aritmetică utilizată la calcularea CC este: PPP (comunicată de Eurostat) împărțită la TX=CC. |Calcularea sumelor datorate salariaților va trebui să se facă prin aplicarea invariabilă a PPP stabilite în prezentul tabel - și nu printr-o nouă înmulțire, de fiecare dată, a CC cu TX din ziua tranzacției, întrucât acest TX este variabil și s-ar obține astfel o PPP diferită (greșită). |FIȘĂ FINANCIARĂ1. DENUMIREA ACȚIUNIIPropunere de Regulament al Consiliului privind stabilirea coeficienților de corecție aplicabili de la 1 iulie 2010 remunerațiilor funcționarilor, agenților temporari și agenților contractuali ai Comunităților Europene repartizați în țările terțe.2. RUBRICI BUGETARE AFECTATECE (BGUE-B2011): XX-01.01.02-11.01, 08.01.05.01, 19.01.04.02-02,19.01.04.03-02, 21.01.04.01-02, 21.01.04.10.SEAE/EEAS (B2011): 1100, 3000, 3001.3. TEMEIUL JURIDICArticolele 12 și 13 din anexa X la statut.4. IMPACTUL FINANCIAR4.1 Pentru bugetul total al CE + SEAE/EEASValoarea estimată, pentru 2010, a salariilor întregului personal repartizat în afara UE 187 175 000 € (1)Valoarea estimată a cheltuielilor reale în monedă locală, pentru 2010, doar pentru personalul implicat 12 884 461 € (2)Estimarea impactului coeficienților de corecție din iulie 2010 + 1 305 029 € (3)Diferențe[( 3) : (1) =] + 0,006973[( 3) : (2) =] + 0,1012874.2 Pentru bugetul CEValoarea estimată a cheltuielilor reale în monedă locală, pentru 2010, doar pentru personalul implicat 7 166 250 € (1)Estimarea impactului coeficienților corectori din iulie 2010 + 659 617 € (2)Diferență[( 2) : (1) =] + 0,0920454.3 Pentru bugetul SEAE/EEASValoarea estimată a cheltuielilor reale în monedă locală, pentru 2010, doar pentru personalul implicat 5 718 211 € (1)Estimarea impactului coeficienților de corecție din iulie 2010 + 645 412 € (2)Diferență[( 2) : (1) =] + 0,1128694N.B. − Pentru mai multe detalii, a se vedea tabelul de bază, disponibil doar în format electronic ( Excel ), ca urmare a dimensiunii acestuia. Acesta poate fi transmis la cerere de către Divizia EEAS/MDR/C3. Mai întâi: rubrica Table coef correct permite vizualizarea evoluției coeficienților de corecție de-a lungul celor douăsprezece luni precedente și compararea acestora cu prezenta propunere pentru iulie 2010. Apoi: rubrica Calculs arată persoanele interesate, salariul acestora în moneda locală și locul de repartiție a acestora. Apoi: rubrica Synthèse fonct contract rezumă diferitele sume pe grupe de persoane (FO – funcționari – et AC – agenți contractuali –). Și, în cele din urmă, Synthèse budget prezintă: diferitele totaluri care reprezintă suma totalului general, grupate pe rubrică bugetară (câte o coloană per rubrică, codurile bugetare fiind legate de diferitele coduri ale PMO).[1] JO L 56, 4.3.1968, p. 1.[2] JO L 181, 14.7.2009, p. 1.[3] JO L 248, 16.9.2002, p. 1.


Anunţ juridic important

|

52008PC0563

Propunere de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1290/2005 privind finanţarea politicii agricole comune şi a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 de instituire a unei organizări comune a pieţelor agricole şi privind dispoziţii specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) în ceea ce priveşte distribuirea produselor alimentare către persoanele cele mai defavorizate din Comunitate {SEC(2008) 2436} {SEC(2008) 2437}  /* COM/2008/0563 final - CNS 2008/0183 */

	[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |Bruxelles, 17.9.2008COM(2008) 563 final2008/0183 (CNS)Propunere deREGULAMENT AL CONSILIULUIde modificare a Regulamentului (CE) nr. 1290/2005 privind finanțarea politicii agricole comune și a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) în ceea ce privește distribuirea produselor alimentare către persoanele cele mai defavorizate din Comunitate{SEC(2008) 2436} {SEC(2008) 2437}EXPUNERE DE MOTIVE1. Contextul propuneriiRegulamentul (CEE) nr. 3730/87 al Consiliului a stabilit normele generale aplicabile operațiunilor de furnizare către anumite organizații desemnate a unor produse alimentare provenind din stocurile de intervenție și destinate distribuirii către persoanele cele mai defavorizate din Comunitate. Regulamentul respectiv a fost ulterior abrogat și încorporat în Regulamentul de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”).Timp de peste două decenii, stocurile de intervenție puse la dispoziție de Comunitate s-au dovedit o sursă sigură de aprovizionare cu produse alimentare a persoanelor celor mai defavorizate. Necesitatea distribuirii de produse alimentare a crescut în urma extinderilor succesive, care au dus la creșterea substanțială a populației defavorizate din Comunitate. În 2006, peste 13 milioane de oameni au beneficiat de acest program de ajutoare. În plus, prețurile în creștere ale produselor alimentare afectează securitatea alimentară a persoanelor celor mai defavorizate, ducând, de asemenea, la creșterea costurilor aferente acordării ajutoarelor constând în produse alimentare.Obiectivele politicii agricole comune (PAC), prevăzute la articolul 33 alineatul (1) din tratat, includ stabilizarea piețelor și asigurarea unor prețuri rezonabile de livrare către consumatori. În timp, planurile de distribuire a produselor alimentare, implementate în cadrul programului, au ajutat la îndeplinirea ambelor obiective și, prin reducerea nesiguranței aprovizionării cu produse alimentare a persoanelor celor mai defavorizate din Comunitate, s-au dovedit un instrument esențial, contribuind la garantarea unei disponibilități la scară largă a produselor alimentare în Uniunea Europeană și la reducerea, în același timp, a stocurilor de intervenție.În ultimii ani, PAC a fost reformată în mod radical, accentul nemaipunându-se pe obiectivul principal referitor la creșterea productivității, ci pe consolidarea durabilității pe termen lung a agriculturii. În acest context, intervenția, ca instrument de reglementare pentru unele produse, precum uleiul de măsline, zahărul și porumbul a fost complet eliminată, iar pentru celelalte ea și-a reluat rolul inițial de mecanism de siguranță. Drept urmare, dependența programului comunitar de achizițiile de pe piață pentru aprovizionarea cu produse alimentare a crescut foarte mult de-a lungul anilor.În declarația sa din 4 aprilie 2006 referitoare la aprovizionarea organizațiilor caritabile agreate care urmăresc implementarea programului european de ajutor alimentar destinat persoanelor celor mai defavorizate, Parlamentul European și-a exprimat îngrijorarea legată de viitorul programului european de ajutor alimentar destinat persoanelor celor mai defavorizate și, drept confirmare a necesității de a satisface cerințele în materie de alimente ale acestora, a solicitat Comisiei și Consiliului să confere caracter permanent programului european de ajutor alimentar.Mai recent, la 22 mai 2008, Parlamentul European a adoptat o rezoluție referitoare la prețurile în creștere ale produselor alimentare în UE și în țările în curs de dezvoltare, în care subliniază caracterul fundamental al dreptului la hrană, precum și necesitatea de a ameliora accesul tuturor, în orice moment, la suficientă hrană, care să le permită să ducă o viață activă și sănătoasă.În comunicarea sa privind „Creșterea prețurilor la produsele alimentare – Direcții de acțiune ale UE pentru gestionarea problemei” din 20 mai 2008, Comisia a recunoscut deja importanța acestui program. În discursul adresat Parlamentului la 18 iunie 2008, președintele Comisiei Europene a menționat că Comisia prevede o creștere cu două treimi a bugetului pentru această inițiativă.Consultarea părților interesate și evaluarea impactuluiConsultarea publică, prin internet, referitoare la programul comunitar de distribuire a produselor alimentare a fost urmată de un număr mare de reacții, răspunsurile exprimând un sprijin larg pentru continuarea programului comunitar de distribuire a produselor alimentare. S-au solicitat sugestii din partea organizațiilor caritabile implicate în distribuirea produselor alimentare în statele membre, în cadrul a două ateliere care au avut loc la 11 aprilie și 15 iulie 2008, iar autoritățile naționale și-au prezentat opiniile referitoare la implementarea programului în cadrul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole.Conform angajamentului său pentru o mai bună legiferare, Comisia a evaluat impactul a patru opțiuni posibile: „ statu quo ”, în cadrul căreia stocurile de intervenție ar rămâne unica sursă permanentă de produse alimentare; „stocuri de intervenție suplimentate prin achiziții de pe piață”, în cadrul căreia programul se bazează pe retrageri din intervenție atunci când sunt disponibile stocuri, suplimentate prin achiziții de pe piață; „numai achiziții de pe piață”, atunci când nu mai sunt posibile stocurile de intervenție și „eliminarea distribuirii de produse alimentare”, care presupune eliminarea treptată sau încheierea programului de distribuire a produselor alimentare. Prin evaluarea impactului s-a stabilit că obiectivele fixate sunt cel mai bine îndeplinite prin intermediul celei de-a doua și celei de-a treia opțiuni.2. Elementele propuneriiÎn acest context, Comisia propune o revizuire a programului de distribuire a produselor alimentare pe baza următoarelor elemente:-  Două surse de aprovizionare. Produsele alimentare pot proveni fie din stocuri de intervenție, fie de pe piață. Cea de-a doua opțiune nu ar mai fi limitată la situațiile în care stocurile de intervenție sunt temporar indisponibile. Cu toate acestea, se va acorda prioritate utilizării stocurilor de intervenție adecvate, în cazul în care acestea sunt disponibile.-  O mai mare varietate de produse alimentare distribuite. Pentru a îmbunătăți echilibrul nutrițional al produselor alimentare furnizate în cadrul programului, produsele distribuite nu se vor mai limita la cele pentru care se aplică procedura de intervenție. Autoritățile statelor membre vor alege alimentele pe baza unor criterii nutriționale și le vor distribui în colaborare cu partenerii din societatea civilă.-  Perspectiva pe termen lung. Activitățile de distribuire a produselor alimentare implică planificarea pe termen lung și pregătirea minuțioasă din partea autorităților naționale și a partenerilor din societatea civilă respectivi. Pentru a-și spori eficiența, planul comunitar de distribuire a produselor alimentare ar trebui realizat pe o perioadă de trei ani. Cantitatea de ajutoare pentru cel de-al doilea și cel de-al treilea an ar fi numai estimativă și ar trebui confirmată ulterior de către autoritatea bugetară.-  Priorități mai clare. Statele membre și-ar întemeia cererile de ajutor pe programele naționale de distribuire a produselor alimentare, stabilindu-și obiectivele și prioritățile pentru distribuirea produselor alimentare către cei mai defavorizați.-  Cofinanțarea. Introducerea cofinanțării ar susține caracterul de coeziune a programului, ar asigura planificarea adecvată și ar consolida sinergiile. Pentru a facilita introducerea fără probleme, precum și un nivel ridicat de absorbție continuă a fondurilor comunitare puse la dispoziție, procentele de cofinanțare comunitară ar fi de 75% și 85% în statele membre care beneficiază de fondul de coeziune pentru 2010-2012. Ulterior, conform planului pentru 2013-2015, procentele cofinanțării comunitare ar fi de 50%, respectiv 75%.-  Consolidarea monitorizării și a raportării. Ar crește obligațiile de raportare la diferite niveluri, iar acestea ar include prezentarea unui raport al Comisiei către Parlamentul European și Consiliu până la 31 decembrie 2012.3. Implica țIILE BUGETARENormele propuse sunt concepute în vederea implementării noilor dispoziții ale programului de distribuire a produselor alimentare către persoanele cele mai defavorizate din Comunitate. Noul program va fi cofinanțat de Comunitate. Prin urmare, este necesară modificarea articolului 3 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1290/2005. Aceste norme nu vor avea, prin ele însele, niciun impact asupra bugetului. Impactul asupra bugetului se va produce începând cu programul de distribuire a produselor alimentare pentru 2010 și va fi stabilit la momentul întocmirii programului respectiv.2008/0183 (CNS)Propunere deREGULAMENT AL CONSILIULUIde modificare a Regulamentului (CE) nr. 1290/2005 privind finanțarea politicii agricole comune și a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) în ceea ce privește distribuirea produselor alimentare către persoanele cele mai defavorizate din ComunitateCONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 37,având în vedere propunerea Comisiei,având în vedere avizul Parlamentului European[1],întrucât:(1) Regulamentul (CEE) nr. 3730/87 al Consiliului din 10 decembrie 1987 de stabilire a normelor generale aplicabile operațiunilor de furnizare către anumite organizații a unor produse alimentare provenind din stocurile de intervenție și destinate distribuirii către persoanele cele mai defavorizate din Comunitate[2], abrogat ulterior prin Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului[3] și încorporat în acesta, a furnizat o sursă sigură de produse alimentare pentru distribuirea către persoanele cele mai defavorizate din Comunitate pe o perioadă de peste două decenii.(2) Obiectivele politicii agricole comune (PAC), prevăzute la articolul 33 alineatul (1) din tratat, includ atât stabilizarea piețelor, cât și asigurarea unor prețuri rezonabile la produsele livrate către consumatori. În timp, planurile de distribuire a produselor alimentare, implementate în cadrul programului, au sprijinit cu succes îndeplinirea ambelor obiective și, prin reducerea nesiguranței aprovizionării cu produse alimentare a persoanelor celor mai defavorizate din Comunitate, s-au dovedit un instrument esențial, contribuind la garantarea disponibilității la scară largă a produselor alimentare în Comunitate și la reducerea, în același timp, a stocurilor de intervenție.(3) În declarația sa din 4 aprilie 2006 referitoare la aprovizionarea organizațiilor caritabile agreate care urmăresc implementarea programului european de ajutor alimentar destinat persoanelor celor mai defavorizate[4], Parlamentul European a subliniat faptul că programul european de ajutor alimentar destinat persoanelor celor mai defavorizate și-a dovedit utilitatea și a fost vital pentru milioane de europeni. În plus, Parlamentul și-a exprimat îngrijorarea legată de viitorul programului european de ajutor alimentar destinat persoanelor celor mai defavorizate și, drept confirmare a necesității de a satisface cererea de alimente a acestora, a solicitat Comisiei și Consiliului, printre altele, să confere caracter permanent programului european de ajutor alimentar.(4) Extinderile succesive ale Comunității au dus la creșterea numărului potențial de beneficiari ai programelor de ajutor alimentar din cadrul Comunității. În același timp, prețurile în creștere ale alimentelor au afectat securitatea alimentară a persoanelor celor mai defavorizate, ducând, de asemenea, la creșterea costurilor de furnizare a ajutoarelor alimentare. Drept urmare, importanța programului instituit inițial prin Regulamentul (CEE) nr. 3730/87 a crescut în timp. De aceea, este vitală continuarea programului la nivel comunitar și mai buna adaptare a acesteia la evoluțiile pieței.(5) Actualul program de distribuire a produselor alimentare se bazează pe distribuirea produselor din stocurile de intervenție comunitare, suplimentate temporar prin achiziții de pe piață. Cu toate acestea, reformele succesive ale PAC și evoluțiile favorabile ale prețurilor de producător au dus la reducerea treptată a stocurilor de intervenție, precum și a seriei de produse disponibile. Drept urmare, achizițiile de pe piață ar trebui transformate la rândul lor într-o sursă permanentă de aprovizionare în cadrul programului, în scopul completării stocurilor de intervenție în cazul în care nu sunt disponibile stocuri de intervenție corespunzătoare.(6) Un program comunitar nu poate reprezenta unica reacție la nevoia crescândă de ajutoare alimentare din cadrul Comunității. Sunt necesare atât politici naționale implementate de administrațiile publice, cât și mobilizarea societății civile pentru a oferi securitate alimentară persoanelor celor mai defavorizate. Cu toate acestea, un program comunitar caracterizat printr-un puternic element de coeziune ar putea servi ca model pentru distribuirea de produse alimentare către persoanele cele mai defavorizate, ar putea contribui la crearea de sinergii și încuraja inițiativele publice și private destinate să sporească securitatea alimentară a persoanelor defavorizate. În plus, dată fiind dispersia geografică a stocurilor de intervenție reduse din statele membre, programul poate contribui la utilizarea optimă a acestora. Prin urmare, programul comunitar nu ar trebui să aducă atingere niciunor politici naționale în acest sens.(7) Pentru a beneficia pe deplin de aspectul de coeziune al programului comunitar, pentru a consolida sinergiile create prin aceasta și pentru a asigura planificarea adecvată, ar trebui prevăzute dispoziții conform cărora statele membre să cofinanțeze programul de distribuire a produselor alimentare. Ar trebui prevăzute ratele maxime ale cofinanțării comunitare, iar contribuția financiară a Comunității ar trebui adăugată la lista măsurilor eligibile pentru finanțare din Fondul European de Garantare Agricolă (FEGA), prevăzută la articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1290/2005 al Consiliului[5]. În primii ani de aplicare a programului revizuit, ar trebui aplicate rate de cofinanțare mai ridicate, pentru a se garanta un nivel ridicat de absorbție continuă a fondurilor și introducerea treptată a cofinanțării, cu scopul de a se asigura o tranziție fără probleme și de a se evita riscul întreruperii programului din cauza unei eventuale lipse a resurselor.(8) Rata contribuției din FEGA ar trebui stabilită luându-se în calcul situația statelor membre eligibile pentru finanțare din Fondul de coeziune, enumerate în anexa I la Decizia 2006/596/CE[6] a Comisiei sau în decizii ulterioare pertinente, în scopul consolidării coeziunii economice și sociale a Comunității.(9) Experiența a demonstrat că sunt de dorit unele îmbunătățiri ale gestionării acestui program, în special pentru a permite statelor membre și organismelor desemnate să beneficieze de o perspectivă pe termen lung datorită unor planuri multianuale. Prin urmare, Comisia ar trebui să întocmească planuri trienale pentru implementarea programului, pe baza cererilor statelor membre comunicate Comisiei, precum și a altor informații pe care aceasta le consideră pertinente. Statele membre ar trebui să își întemeieze cererile de produse alimentare care urmează să fie distribuite în cadrul unui plan trienal pe programe naționale de distribuire a produselor alimentare, în care să se stabilească obiectivele și prioritățile lor pentru distribuirea produselor alimentare către persoanele cele mai defavorizate. Comisia ar trebui să definească o metodologie obiectivă de alocare a fondurilor disponibile.(10) Prin urmare, Regulamentele (CE) nr. 1290/2005 și (CE) nr. 1234/2007 ar trebui modificate în consecință,ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:Articolul 1La articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1290/2005 se adaugă următoarea literă (g):„(g) contribuția financiară a Comunității la distribuirea de produse alimentare către persoanele cele mai defavorizate din Comunitate, prevăzută la articolul 27 din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007.”Articolul 2Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 se modifică după cum urmează:(1) Articolul 27 se înlocuiește cu următorul text:„Articolul 27Distribuirea de produse alimentare către persoanele cele mai defavorizate din Comunitate1. Produsele din stocurile de intervenție sunt puse la dispoziție sau produsele alimentare sunt achiziționate de pe piață, astfel încât produsele alimentare să fie distribuite persoanelor celor mai defavorizate din Comunitate prin intermediul unor organisme desemnate de statele membre.Produsele alimentare sunt achiziționate de pe piață numai în cazul în care nu sunt disponibile stocuri de intervenție corespunzătoare pentru programul de distribuire a produselor alimentare.2. Statele membre care doresc să participe la program transmit Comisiei programele lor naționale de distribuire a produselor alimentare, inclusiv cererile pentru cantitățile de produse alimentare de distribuit pe o perioadă de trei ani, precum și alte informații pertinente.3. Programul menționat la alineatul (1) se bazează pe un plan trienal întocmit de Comisie pe baza cererilor notificate de către statele membre în conformitate cu alineatul (2), precum și a altor informații pe care Comisia le consideră pertinente.Planul trienal stabilește alocațiile financiare anuale acordate de Comunitate fiecărui stat membru, precum și contribuțiile financiare anuale minime ale statelor membre, fixate de Comisie în conformitate cu o metodologie care urmează să fie stabilită în normele de aplicare adoptate în conformitate cu articolul 43 litera (g). Alocațiile pentru cel de-al doilea și cel de-al treilea an al programului sunt indicative. Statele membre care participă la program confirmă anual cererile menționate la alineatul (2). Pe baza acestor confirmări, Comisia stabilește, în anul următor, alocațiile definitive, în limitele creditelor disponibile în buget.Planul trienal poate fi modificat în contextul oricăror evoluții pertinente care influențează implementarea programelor de distribuire a produselor alimentare.4. Organismele desemnate de statele membre în conformitate cu alineatul (1) nu pot fi întreprinderi comerciale.Produsele alimentare menționate la alineatul (1) sunt remise gratuit organismelor desemnate.Distribuirea produselor alimentare către persoanele cele mai defavorizate este efectuată:(a) gratuit; sau(b) la un preț care nu depășește în niciun caz un nivel justificat de cheltuieli suportate pentru implementarea acțiunii de către organismele desemnate, altele decât cheltuielile care pot fi acoperite în temeiul alineatului (6) al doilea paragraf litera (b).5. Statele membre care participă la program:(a) prezintă Comisiei un raport anual privind aplicarea programului;(b) informează periodic Comisia cu privire la evoluțiile care influențează implementarea programelor de distribuire a produselor alimentare.6. Cheltuielile eligibile în cadrul programului sunt:(a) costul produselor provenite din stocuri de intervenție, calculat la prețul de intervenție ajustat, dacă este cazul, cu coeficienți, pentru a se lua în calcul diferențele calitative;(b) costul produselor alimentare achiziționate de pe piață.Pot fi considerate eligibile în conformitate cu articolul 43 litera (g) următoarele costuri:(a) costurile aferente transportării produselor alimentare menționate la alineatul (1) către organismele desemnate;(b) costurile aferente transportării produselor alimentare și costurile administrative suportate de organismele desemnate, direct legate de implementarea programului.7. Comunitatea cofinanțează costurile eligibile în cadrul programului. Rata de cofinanțare comunitară nu depășește:(a) pentru planul trienal care începe la 1 ianuarie 2010, 75% din costurile eligibile sau 85% din costurile eligibile în statele membre eligibile pentru finanțare din Fondul de coeziune pentru perioada 2007-2013, enumerate în anexa I la Decizia 2006/596/CE a Comisiei*;(b) pentru planurile trienale următoare, 50% din costurile eligibile sau 75% din costurile eligibile în statele membre eligibile pentru finanțare din Fondul de coeziune într-un an dat, enumerate în anexa I la Decizia 2006/596/CE a Comisiei și în decizii ulterioare.8. Programul comunitar nu aduce atingere niciunor programe naționale care respectă legislația comunitară și prin care se distribuie produse alimentare persoanelor celor mai defavorizate.”* JO L 243, 6.9.2006, p. 47.”(2) La articolul 43, literele (g) și (h) se înlocuiesc cu următorul text:„(g) programul de distribuire a produselor alimentare către persoanele cele mai defavorizate din Comunitate, prevăzută la articolul 27, inclusiv normele referitoare la gestiunea financiară și bugetară, la transferurile de produse provenite din stocurile de intervenție între statele membre și la costurile eligibile, precum și normele referitoare la coeficienții menționați la alineatul (6) primul paragraf litera (a) din articolul respectiv;(h) întocmirea și modificarea planurilor trienale prevăzute la articolul 27 alineatul (3), inclusiv deciziile Comisiei privind alocațiile financiare definitive;”(3) La articolul 184 se adaugă următorul punct 9:„(9) Parlamentului European și Consiliului, până la 31 decembrie 2012 cel târziu, privind aplicarea programului de distribuire a produselor alimentare către persoanele cele mai defavorizate din Comunitate, prevăzută la articolul 27, împreună cu orice alte propuneri adecvate.”Articolul 3Prezentul regulament intră în vigoare în a șaptea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .Prezentul regulament se aplică planurilor trienale cel mai devreme cu începere de la 1 ianuarie 2010.Pentru realizarea planului de distribuire pe 2009, se aplică dispozițiile modificate conform articolelor 1 și 2, în forma existentă înainte de intrarea în vigoare a prezentului regulament.Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.Adoptat la Bruxelles, […]Pentru ConsiliuPreședinteleFIȘĂ FINANCIARĂ |1. | LINIA BUGETARĂ: 05 02 04 01 | CREDITE (2008): 307 MEUR |2. | TITLU: Regulamentul Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1290/2005 privind finanțarea politicii agricole comune și Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) |3. | TEMEIUL JURIDIC: Articolul 37 din Tratatul de instituire a Comunității Europene |4. | OBIECTIVE: Implementarea noilor dispoziții privind programul de distribuire a produselor alimentare către persoanele cele mai defavorizate |5. | IMPLICAȚII FINANCIARE | PERIOADĂ DE 12 LUNI (MEUR) | EXERCIȚIUL FINANCIAR ÎN CURS 2008 (MEUR) | EXERCIȚIUL FINANCIAR URMĂTOR 2009 (MEUR) |5.0 | CHELTUIELI - DIN BUGETUL CE (RAMBURSĂRI/INTERVENȚII) - DIN BUGETELE NAȚIONALE - ALTELE | - | - | - |5.1 | VENITURI - RESURSE PROPRII ALE CE (PRELEVĂRI/TAXE VAMALE) - LA NIVEL NAȚIONAL | - | - | - |2010 | 2011 | 2012 | 2013 |5.0.1 | CHELTUIELI ESTIMATE | (a) | - | - | - |5.1.1 | VENITURI ESTIMATE | - | - | - | - |5.2 | METODA DE CALCUL: - |6.0 | POATE FI FINANȚAT PROIECTUL DIN CREDITE ÎNSCRISE ÎN CAPITOLUL CORESPUNZĂTOR DIN BUGETUL ACTUAL? | DA NU |6.1 | POATE FI FINANȚAT PROIECTUL PRIN INTERMEDIUL TRANSFERULUI ÎNTRE CAPITOLELE BUGETULUI ACTUAL? | DA NU |6.2 | VA FI NECESAR UN BUGET SUPLIMENTAR? | DA NU |6.3 | CREDITELE VOR TREBUI INCLUSE ÎN BUGETELE VIITOARE? | DA NU |OBSERVAȚII: (a) Normele propuse sunt destinate implementării noilor dispoziții ale programului de distribuire a produselor alimentare către persoanele cele mai defavorizate din Comunitate. Noul program va fi cofinanțat de Comunitate, venind, prin urmare, în completarea articolului 3 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1290/2005. Aceste norme nu vor avea, prin ele însele, niciun impact asupra bugetului. Impactul asupra bugetului se va produce începând cu programul de distribuire a produselor alimentare din 2010 și va fi stabilit la momentul întocmirii programului respectiv. |[1] XX[2] JO L 352, 15.12.1987, p.1.[3] JO L 299, 16.11.2007, p.1.[4] JO C 293 E, 2.12.2006, p. 170.[5] JO L 209, 11.8.2005, p.1.[6] JO L 243, 6.9.2006, p. 47.


				|

		52013PC0186

			Propunere de REGULAMENT AL CONSILIULUI de modificare a anexei I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful Vamal Comun /* COM/2013/0186 final - 2013/0098 (NLE) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
1.           CONTEXTUL PROPUNERII
Obiectivul prezentului proiect de regulament
al Consiliului este de a oferi, pe bază autonomă, un regim de scutire
de taxe vamale pentru dispozitivele de afișare cu ecran plat care pot
afișa semnale de la mașinile automate de prelucrare a datelor (automatic
data-processing - ADP) cu un nivel acceptabil de funcționalitate.
Această expresie se referă la dispozitivele de afișare cu ecran
plat care, chiar dacă nu sunt exclusiv sau în principal utilizate într-un
sistem ADP, pot afișa semnale de la mașinile ADP cu un nivel
suficient de performanță pentru utilizator.
Subpoziția 8528 51 din Sistemul
Armonizat (SA) cuprinde monitoare „de tipul exclusiv sau în principal destinat
unei mașini automate de prelucrare a datelor de la poziția 8471”.
Taxa vamală convențională aplicată acestor monitoare este
indicată drept „scutire”. Monitoarele diferite de cele „de tipul exclusiv
sau în principal destinat unei mașini automate de prelucrare a datelor de
la poziția 8471” sunt clasificate la subpoziția SA 8528 59. Taxa
vamală convențională aplicată acestor monitoare este de
„14 %”.
În hotărârea pronunțată în
cauza C-376/07 (Kamino), Curtea de Justiție a Uniunii Europene a
concluzionat că monitoarele trebuie clasificate în funcție de caracteristicile
și de proprietățile lor obiective, atât în ceea ce privește
capacitatea lor de a executa o serie de funcții, cât și în ceea ce
privește nivelul de performanță pe care îl ating în executarea
funcțiilor respective.
Cu toate acestea, convergența
tehnologiilor digitale a condus la o situație în care a devenit foarte
dificil de determinat, numai prin intermediul caracteristicilor tehnice și
obiective, dacă un anumit monitor este sau nu de tipul exclusiv sau în
principal destinat unei mașini automate de prelucrare a datelor de la
poziția 8471. Mai concret, asigurarea unei clasificări corecte
și uniforme a dispozitivelor de afișare cu ecran plat care pot
afișa, cu un nivel acceptabil de funcționalitate, atât semnale de la
mașini automate de prelucrare a datelor, cât și semnale de la alte
surse (de exemplu, playere DVD, camere video, receptoare de satelit), a devenit
imposibilă din punct de vedere tehnic.
În prezent, o parte semnificativă a
monitoarelor importate în UE sunt dispozitive de afișare cu ecran plat
care pot afișa, cu un nivel acceptabil de funcționalitate, semnale
atât de la mașini automate de prelucrare a datelor, cât și de la alte
surse. Acest lucru se aplică în special pentru tipurile de monitoare
profesionale care sunt utilizate în sectoare specializate (de exemplu, pentru
diagnosticare sau în cercetare). Pentru a asigura o dezvoltare
rațională a producției și o creștere a consumului pe
teritoriul UE și pentru a promova schimburile comerciale dintre statele
membre și țările terțe, acordarea unei scutiri de taxe
vamale pentru monitoarele menționate mai sus servește atât interesele
consumatorilor europeni, cât și pe cele ale industriei de profil.
Propunerea anexată este considerată
a fi o abordare echilibrată, ținând seama de contextul juridic
și de interesele consumatorilor europeni și ale industriei de profil.

Propunerea este în conformitate cu politicile
Uniunii în domeniul comerțului exterior și al industriei.
Din motivele expuse mai sus, se propune
modificarea în consecință a Regulamentului (CEE) nr. 2658/87 al
Consiliului.
2.           REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU
PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII IMPACTULUI
Secțiunea Nomenclatura tarifară
și statistică a Comitetului Codului Vamal a fost consultată la
27 septembrie 2012.
Industria de profil din Uniune a fost
consultată la 13 noiembrie 2012.
3.           ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII
Temeiul juridic al prezentei propuneri îl
constituie articolele 31 și 32 din Tratatul privind funcționarea
Uniunii Europene.
Nu se aplică principiul
subsidiarității, întrucât propunerea intră în sfera
competenței exclusive a Uniunii.
Propunerea respectă principiul
proporționalității, dat fiind că, după cum se prevede
în tratat, promovează comerțul dintre statele membre și
țările terțe și echilibrează interesele comerciale ale
operatorilor economici (producători din Uniune și importatori),
fără a modifica lista de angajamente OMC a Uniunii Europene.
În temeiul articolului 31 din Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene, taxele vamale autonome se stabilesc de
către Consiliu, care hotărăște cu majoritate
calificată, pe baza unei propuneri a Comisiei.
4.           IMPLICAȚIILE BUGETARE
Pierdere de venituri din resursele proprii
tradiționale de aproximativ 20,5 milioane EUR pe an (pe baza statisticilor
de import din 2011).
2013/0098 (NLE)
Propunere de
REGULAMENT AL CONSILIULUI
de modificare a anexei I la Regulamentul
(CEE) nr. 2658/87 privind Nomenclatura tarifară și statistică
și Tariful Vamal Comun
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 31,
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
întrucât:
(1)       Subpoziția 8528 51
din SA cuprinde monitoare, altele decât monitoarele cu tub catodic (cathode-ray
tube - CRT), de tipul exclusiv sau în principal destinat unei mașini
automate de prelucrare a datelor de la poziția 8471. Monitoarele diferite
de cele de tipul exclusiv sau în principal destinat unei mașini automate
de prelucrare a datelor de la poziția 8471 sunt clasificate la
subpoziția SA 8528 59.
(2)       În conformitate cu
jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene[1],
clasificarea monitoarelor la subpoziția 8528 51 sau la
subpoziția 8528 59 din SA trebuie să se bazeze pe o evaluare de
ansamblu a caracteristicilor și a proprietăților obiective ale
fiecărui tip de monitor.
(3)       Din cauza convergenței
tehnologiilor digitale, a devenit foarte dificil de determinat, doar prin
intermediul caracteristicilor tehnice, dacă un anumit monitor este de
tipul exclusiv sau în principal destinat unei mașini automate de prelucrare
a datelor de la poziția 8471. Mai exact, asigurarea unei clasificări
corecte și uniforme a dispozitivele de afișare cu ecran plat care pot
afișa, cu un nivel acceptabil de funcționalitate, atât semnale de la
mașinile automate de prelucrare a datelor, cât și semnale de la alte
surse, a devenit imposibilă din punct de vedere tehnic.
(4)       Pentru a asigura o dezvoltare
rațională a producției și o creștere a consumului pe
teritoriul Uniunii și pentru a promova schimburile comerciale dintre
statele membre și țările terțe, acordarea unei scutiri de
taxe vamale pentru monitoarele menționate mai sus servește atât
interesele consumatorilor din Uniune, cât și pe cele ale industriei de
profil.
(5)       Prin urmare, anexa I la
Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 ar trebui modificată în
consecință,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
1. Anexa I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87
se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.
2. Modificările aduse subpozițiilor
NC prevăzute în prezentul regulament se aplică drept subpoziții
TARIC până la introducerea lor în Nomenclatura combinată, în
conformitate cu articolul 12 din Regulamentul (CEE) nr. 2658/87.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare la
1 iunie 2013.
Prezentul regulament este obligatoriu
în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles,
                                                                       Pentru
Consiliu
                                                                       Preşedintele
ANEXĂ
În partea a doua a secțiunii XVI din
capitolul 85 al anexei I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87, rândurile
corespunzătoare codurilor NC 8528 59, 8528 59 10, 8528 59 40 și 8528
59 80 se înlocuiesc cu următorul text:
 „8528 59 || – – Altele: ||   ||
   || – – – Dispozitive de afișare cu ecran plat care pot afișa semnale de la mașini automate de prelucrare a datelor cu un nivel acceptabil de funcționalitate: ||   ||
 8528 59 20(1) || – – – – Monocrome || 14(5) || p/st
   || – – – – În culori: ||   ||
 8528 59 31(2) || – – – – – Cu tehnologia ecranului cu cristale lichide (LCD) || 14(5) || p/st
 8528 59 39(3) || – – – – – Altele || 14(5) || p/st
 8528 59 70(4) || – – – Altele || 14 || p/st.
(1)        Cod TARIC 8528 59 10 20
(2)        Cod TARIC 8528 59 40 91
(3)        Cod TARIC 8528 59 80 91
(4)        Coduri TARIC 8528 59 10 90, 8528 59
40 99 și 8528 59 80 99
(5)        Taxa vamală autonomă:
scutire.”
FIȘĂ FINANCIARĂ
LEGISLATIVĂ
1.           CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI
              1.1.    Denumirea propunerii/inițiativei
Regulament al Consiliului de modificare a anexei I
la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului privind Nomenclatura
tarifară și statistică și Tariful vamal comun.
              1.2.    Tipul
propunerii/inițiativei
Instituirea unei scutiri autonome de taxe vamale
pentru anumite produse industriale clasificate la poziția 8528 din anexa I
la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din 23 iulie 1987 privind
Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful vamal comun.
              1.3.    Obiectiv
Instituirea, pe bază autonomă, a unui
regim de scutire de taxe vamale pentru dispozitivele de afișare cu ecran
plat care pot afișa semnale de la mașinile automate de prelucrare a
datelor (automatic data-processing - ADP) cu un nivel acceptabil de
funcționalitate. Această expresie se referă la dispozitivele de
afișare cu ecran plat care, chiar dacă nu sunt exclusiv sau în
principal utilizate într-un sistem ADP, pot afișa semnale de la
mașinile ADP cu un nivel suficient de performanță pentru
utilizator.
              1.4.    Motivul
(motivele) propunerii/inițiativei
Convergența tehnologiilor digitale a condus
la o situație în care a devenit foarte dificil de determinat, numai prin
intermediul caracteristicilor tehnice și obiective, dacă un anumit
monitor este sau nu de tipul exclusiv sau în principal destinat unei
mașini automate de prelucrare a datelor de la poziția 8471. Mai
concret, asigurarea unei clasificări corecte și uniforme a
dispozitivelor de afișaj cu ecran plat care pot afișa, cu un nivel acceptabil
de funcționalitate, atât semnale de la mașini automate de prelucrare
a datelor, cât și semnale de la alte surse (de exemplu, playere DVD,
camere video, receptoare de satelit), a devenit imposibilă din punct de
vedere tehnic.
În prezent, o parte semnificativă a
monitoarelor importate în UE sunt dispozitive de afișare cu ecran plat
care pot afișa, cu un nivel acceptabil de funcționalitate, semnale
atât de la mașini automate de prelucrare a datelor, cât și de la alte
surse. Acest lucru se aplică în special pentru tipurile de monitoare
profesionale care sunt utilizate în sectoare specializate (de exemplu, pentru
diagnosticare sau în cercetare). Pentru a asigura o dezvoltare
rațională a producției și o creștere a consumului pe
teritoriul UE și pentru a promova schimburile comerciale dintre statele
membre și țările terțe, acordarea unei scutiri de taxe
vamale pentru monitoarele menționate mai sus servește atât interesele
consumatorilor europeni, cât și pe cele ale industriei de profil.
              1.5.    Durata
acțiunii și impactul financiar al acesteia
Durată: propunere pe durată
nelimitată.
Impact financiar: pierdere de venituri din
resursele proprii tradiționale de aproximativ 20,5 milioane EUR pe an (pe
baza statisticilor de import din 2011).
              1.6.    Modul
de gestionare preconizat:
Aplicarea dispozițiilor de monitorizare,
control și gestionare ale Codului vamal al Uniunii.
2.           IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL PROPUNERII

              Impactul estimat asupra veniturilor
–
¨  Propunerea/inițiativa nu are impact financiar asupra veniturilor.
–
x   Propunerea/inițiativa are următorul
impact financiar:
–
x           asupra resurselor proprii
–
¨         asupra diverselor venituri
milioane EUR (cu 3 zecimale)
 Linia bugetară pentru venituri: || Credite disponibile pentru exercițiul bugetar în curs || Impactul propunerii/inițiativei[2]
 Anul N || Anul N+1
 Articolul 120 || / || 8 luni x 20,5 milioane EUR 12 luni || 20,5 milioane EUR
Propunerea are durată nelimitată.
A se preciza metoda de
calcul a impactului asupra veniturilor.
Calcularea
pierderii de venituri din resurse proprii tradiționale se bazează pe
valoarea importurilor în UE în cursul anului 2011 de produse încadrate la
codurile TARIC 8528 59 10 90, 8528 59 40 90 și 8528 89 80 90. Cifrele au
fost furnizate de Eurostat.
În
primul rând, valoarea totală a importurilor de monitoare cu codurile TARIC
8528 59 10 90, 8528 59 40 90 și 8528 89 80 90 , în timpul anului de
referință 2011 a fost multiplicată cu nivelul ad valorem al
taxei vamale (14 %).
În
al doilea rând, valoarea costurilor de colectare (25 %) a fost dedusă
pentru a obține veniturile totale din resurse proprii tradiționale
pentru UE pentru anul 2011.
Rezultatul
acestui calcul este următorul:
-
Codul TARIC 8528 59 10 90: (10 891 640 EUR x 14 %) x
75 % = 1 143 622,20 EUR
-
Codul TARIC 8528 59 40 90: (233 167 690 EUR x 14 %) x
75 % = 24 482 607,45 EUR
-
Codul TARIC 8528 89 80 90: nu au avut loc schimburi comerciale în 2011
Prin
adoptarea acestui proiect de propunere nu toate produsele care sunt clasificate
la codurile TARIC vizate vor beneficia de scutirea de taxe vamale. Măsura
se aplică numai pentru anumite monitoare („dispozitive de afișare cu
ecran plat care pot afișa semnale de la mașinile automate de
prelucrare a datelor cu un nivel acceptabil de funcționalitate”).
Având
în vedere sfera de aplicare a măsurii și natura produselor
disponibile pe piața UE, se poate estima că cel puțin 80 %
din produsele care sunt importate în prezent în cadrul codurilor TARIC
menționate vor intra sub incidența acestei definiții.
Prin
urmare, pierderea totală de venituri din resurse proprii tradiționale
estimată pe o bază anuală ar trebui calculată după cum
urmează:
(1 143 622,20 EUR+
24 482 607,45 EUR) * 80% = 20 500 983,72 EUR
Pentru
anul în care propunerea va intra în vigoare impactul financiar se
calculează proporțional.
Pierderea
de venituri din resurse proprii tradiționale se compensează din
contribuțiile statelor membre vărsate pe baza venitului național
brut.
[1]               Cauza C-376/07 Kamino [2009], Culegere de
jurisprudență ECR I-1167.
[2]               În ceea ce privește resursele proprii
tradiționale (taxe vamale, cotizațiile pentru zahăr), sumele
indicate trebuie să fie sume nete, și anume sume brute după
deducerea a 25 % reprezentând costuri de colectare.