				|

		52012PC0731

			Propunere de REGULAMENT AL CONSILIULUI de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 585/2012 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile anumitor tuburi și țevi obținute fără sudură, din fier sau din oțel, originare, printre altele, din Rusia, ca urmare a unei reexaminări intermediare parțiale în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 /* COM/2012/0731 final - 2012/0345 (NLE) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
 Contextul propunerii
   || Motivele și obiectivele propunerii Prezenta propunere se referă la aplicarea Regulamentului (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (denumit în continuare „regulamentul de bază”) în cadrul procedurii privind importurile anumitor tuburi și țevi obținute fără sudură, din fier sau din oțel, originare, printre altele, din Rusia.
   || Contextul general Prezenta propunere se înscrie în contextul punerii în aplicare a regulamentului de bază și constituie rezultatul unei anchete care s-a desfășurat în conformitate cu cerințele de fond și de procedură prevăzute în regulamentul de bază, în special la articolul 11 alineatul (3).
   || Dispoziții în vigoare în domeniul propunerii Măsurile aflate în prezent în vigoare au fost instituite prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 585/2012 al Consiliului de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile anumitor tuburi și țevi obținute fără sudură, din fier sau din oțel, originare din Rusia și Ucraina, în urma unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, și de încheiere a procedurii de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor privind importurile anumitor tuburi și țevi obținute fără sudură, din fier sau din oțel, originare din Croația
   || Coerența cu celelalte politici și obiective ale Uniunii Nu se aplică.
 Consultarea părților interesate și evaluarea impactului
   || Consultarea părților interesate
   || Părțile interesate vizate de procedură au avut posibilitatea de a-și apăra interesele în timpul anchetei, în conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază.
   || Obținerea și utilizarea expertizei
   || Nu a fost necesar să se recurgă la expertiză externă.
   || Evaluarea impactului Prezenta propunere este rezultatul punerii în aplicare a regulamentului de bază. Regulamentul de bază nu prevede o evaluare generală a impactului, dar conține o listă completă de condiții care trebuie evaluate.
 Elementele juridice ale propunerii
   || Rezumatul acțiunii propuse La 14 octombrie 2011, Comisia a inițiat, la cererea producătorului rus TMK, o reexaminare intermediară parțială a măsurilor antidumping aplicabile importurilor anumitor tuburi și țevi obținute fără sudură, din fier sau oțel, originare din Rusia. Propunerea anexată de regulament al Consiliului se bazează pe două constatări, respectiv că nivelul taxelor antidumping instituite în prezent asupra importurilor de anumite tuburi și țevi obținute fără sudură, din fier sau oțel, fabricate de către grupul de societăți TMK ar trebui să crească, pentru a elimina dumpingul prejudiciabil și că modificarea circumstanțelor care a dus la un nivel mai ridicat al marjei de dumping este de natură durabilă. Prin urmare, se propune adoptarea de către Consiliu a propunerii de regulament anexate, de modificare a taxei antidumping în vigoare la importurile anumitor țevi și tuburi obținute fără sudură, din fier sau din oțel, provenind de la producătorii OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant și OAO Seversky Tube Works aparținând grupului de societăți TMK.
   || Temei juridic Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene, în special articolul 11 alineatul (3).
   || Principiul subsidiarității Propunerea intră în sfera competenței exclusive a Uniunii. În consecință, principiul subsidiarității nu se aplică.
   || Principiul proporționalității Propunerea este în conformitate cu principiul proporționalității din următoarele motive:
   || Tipul acțiunii este descris în regulamentul de bază menționat anterior și exclude luarea de decizii la nivel național.
   || Nu se aplică indicațiile privind modul în care sarcinile financiare și administrative care revin Uniunii, guvernelor naționale, autorităților regionale și locale, operatorilor economici și cetățenilor sunt minimizate și proporționale cu obiectivul propunerii.
   || Alegerea instrumentelor
   || Instrumente propuse: regulament.
   || Alte instrumente nu ar fi adecvate din următorul motiv: Regulamentul de bază menționat mai sus nu prevede opțiuni alternative.
 Implicațiile bugetare
   || Propunerea nu are implicații asupra bugetului Uniunii.
2012/0345 (NLE)
Propunere de
REGULAMENT AL CONSILIULUI
de modificare a Regulamentului de punere în
aplicare (UE) nr. 585/2012 de instituire a unei taxe antidumping definitive la
importurile anumitor tuburi și țevi obținute fără sudură, din fier sau din
oțel, originare, printre altele, din Rusia, ca urmare a unei reexaminări
intermediare parțiale în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din
Regulamentul (CE) nr. 1225/2009
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea
Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr.
1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva
importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt
membre ale Comunității Europene (denumit în continuare „regulamentul de bază”)[1], în special articolul 9
alineatul (4) și articolul 11 alineatele (3), (5) și (6),
având în vedere propunerea prezentată de
Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”), după consultarea
comitetului consultativ,
întrucât:
1.           PROCEDURA
1.1.        Măsurile în vigoare
(1)       Prin Regulamentul (CE) nr.
954/2006[2],
Consiliul, în urma unei anchete (denumită în continuare „ancheta inițială”), a
instituit o taxă antidumping definitivă la importurile anumitor tuburi și țevi
obținute fără sudură, din fier sau din oțel, originare din Croația, România,
Rusia și Ucraina. Măsurile constau într-o taxă antidumping ad valorem
de 24,1 %, aplicată importurilor provenind de la producători-exportatori
desemnați individual din Rusia, cu un nivel al taxei reziduale de 35,8 %
aplicabil importurilor de la toate celelalte societăți din Rusia. Taxa antidumping definitivă aplicabilă grupului de
societăți care face obiectul prezentei anchete de reexaminare, OAO TMK (denumit
în continuare „TMK Group” sau „solicitantul”), compus din OAO Volzhsky Pipe
Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant și OAO
Seversky Tube Works a fost de 35,8%, adică taxa reziduală.
(2)       Prin Regulamentul (CE) nr.
812/2008[3],
Consiliul, în urma inițierii unei reexaminări intermediare solicitate de TMK
Group în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază
(denumită în continuare „ancheta de reexaminare”), a modificat taxa antidumping
definitivă la importurile anumitor țevi și tuburi obținute fără sudură, din
fier sau din oțel, la 27,2% pentru TMK Group.
(3)       Prin Regulamentul de punere
în aplicare (UE) nr. 585/2012[4],
Consiliul, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării
măsurilor (denumită în continuare „ancheta de reexaminare în perspectiva
expirării măsurilor”), a menținut măsurile instituite prin Regulamentul (CE)
nr. 954/2006 al Consiliului la importurile de tuburi și țevi obținute fără
sudură, din fier sau din oțel, originare din Rusia și Ucraina.
(4)       În consecință, măsurile
aflate în prezent în vigoare sunt cele instituite prin Regulamentul de punere
în aplicare (UE) nr. 585/2012. Grupul de societăți TMK Group, format din OAO
Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant
și OAO Seversky Tube Works este supus unei taxe antidumping de 27,2%.
1.2.        Deschiderea unei reexaminări
intermediare parțiale
(5)       La 14 octombrie 2011, Comisia
a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
(denumit în continuare „avizul de deschidere”)[5],
deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale, în temeiul articolului 11
alineatul (3) din regulamentul de bază, a măsurilor antidumping aplicabile
importurilor anumitor tuburi și țevi obținute fără sudură, din fier sau din
oțel, originare din Rusia.
(6)       Această reexaminare, care se
limitează la examinarea dumpingului, a fost inițiată în urma unei cereri
justificate depuse de TMK Group. În cerere, solicitantul a furnizat elemente de
probă prima facie conform cărora menținerea măsurilor la nivelul lor
actual nu mai este necesară pentru a contrabalansa dumpingul prejudiciabil.
1.3.        Părțile interesate
(7)       Comisia a informat oficial
solicitantul, autoritățile din țara exportatoare și industria Uniunii cu
privire la deschiderea reexaminării intermediare parțiale. Părților interesate
li s-a acordat posibilitatea de a-și prezenta punctul de vedere în scris și de
a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere.
(8)       Pentru a obține informațiile
considerate necesare pentru anchetă, Comisia a trimis un chestionar
solicitantului, care a răspuns în termenul fixat.
(9)       Comisia a căutat și a
verificat toate informațiile considerate necesare pentru a stabili nivelul
dumpingului. S-au efectuat vizite de verificare la sediile solicitantului și
ale societăților comerciale afiliate ZAO TMK Trade House (Moscova), TMK
Warehouse Complex LLC (Lytkaryno), TMK Europe GmbH (Köln), TMK Italia s.r.l.
(Lecco) și TMK Global S.A. (Geneva).
1.4.        Perioada anchetei de
reexaminare
(10)     Ancheta cu privire la nivelul
de dumping a cuprins perioada dintre 1 octombrie 2010 și 30 septembrie 2011
(denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”).
2.           PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL
SIMILAR
2.1.        Produsul
în cauză
(11)     Produsul în cauză este același
cu cel definit în Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 585/2012, care a
instituit măsurile în prezent în vigoare, și anume tuburi și țevi obținute fără
sudură, din fier sau din oțel, având o secțiune circulară, diametrul extern de
maximum 406,4 mm și o valoare de echivalent carbon mai mică sau egală cu 0,86,
în conformitate cu formula și analizele chimice ale Institutului Internațional
de Sudură (IIS)[6],
încadrate în prezent la codurile NC ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19
30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30,
ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex
7304 59 92 și ex 7304 59 93 și originare din Rusia (denumite în continuare
„produsul în cauză” sau „tuburi și țevi obținute fără sudură”).
2.2.        Produsul
similar
(12)     Astfel cum s-a stabilit în
ancheta inițială, precum și în ancheta de reexaminare în perspectiva expirării
măsurilor, ancheta actuală a confirmat că produsul fabricat în Rusia și
exportat către Uniune, produsul fabricat și vândut pe piața internă din Rusia
și produsul fabricat și vândut în Uniune de producătorii din Uniune au aceleași
caracteristici fizice și tehnice de bază și utilizări finale. Aceste produse
sunt, prin urmare, considerate produse similare în sensul articolului 1
alineatul (4) din regulamentul de bază.
3.           DUMPINGUL
3.1.        Importurile care fac obiectul
unui dumping în cursul PAR
3.1.1.     Valoarea
normală
(13)     Vânzările de pe piața internă
au fost efectuate prin intermediul societăților afiliate, ZAO TMK Trade House
și TMK Warehouse, care au revândut tuburi și țevi obținute fără sudură unor
clienți independenți din Rusia.
(14)     În conformitate cu articolul 2
alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat mai întâi pentru fiecare
producător-exportator, dacă volumul total al vânzărilor interne ale produsului
similar către clienți independenți a fost reprezentativ în comparație cu volumul
total al vânzărilor sale la export către Uniune, adică dacă volumul total al
acestor vânzări reprezenta cel puțin 5% din volumul total al vânzărilor la
export ale produsului în cauză către Uniune. Examinarea a stabilit că vânzările
interne erau reprezentative pentru toți producătorii-exportatori.
(15)     S–a
examinat apoi dacă fiecare tip de produs din produsul similar vândut de
producătorii-exportatori pe piața internă a fost suficient de reprezentativ în
sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările interne
ale unui anumit tip de produs au fost considerate ca fiind suficient de
reprezentative atunci când, în cursul PAR, volumul total al vânzărilor interne
ale acestui tip de produs realizate de către solicitantul în cauză către clienți
independenți a reprezentat cel puțin 5% din volumul său total de vânzări ale
tipului de produs comparabil exportat către Uniune.
(16)     În
conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază, s-a
examinat ulterior dacă vânzările pe piața internă din fiecare tip de produs
care fusese vândut în cantități reprezentative ar putea fi considerate ca fiind
efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale. Examinarea s-a realizat
prin stabilirea proporției de vânzări interne profitabile către clienți
independenți de pe piața internă pentru fiecare tip de produs în cauză exportat
pe durata PAR.
(17)     Pentru tipurile de produs ale
căror vânzări (ca volum) pe piața internă ale tipului de produs respectiv s-au
realizat, în proporție de peste 80%, la prețuri care erau superioare costului
și al căror preț de vânzare mediu ponderat pentru acel tip a fost mai mare sau
egal cu costul unitar de producție, valoarea normală, pentru fiecare tip de
produs, a fost determinată ca fiind media ponderată a prețurilor interne reale
ale tuturor vânzărilor tipului de produs în cauză, indiferent dacă aceste
vânzări au fost sau nu profitabile.
(18)     În cazul în care volumul
vânzărilor profitabile pentru un tip de produs a reprezentat 80% sau mai puțin
din volumul total al vânzărilor pentru acel tip sau atunci când prețul mediu
ponderat pentru acel tip a fost mai mic decât costul unitar de producție,
valoarea normală a fost stabilită pe baza prețului intern real, calculat ca
preț mediu ponderat numai pentru vânzările interne profitabile ale acelui tip,
în cursul PAR.
(19)     Valoarea normală pentru
tipurile nereprezentative (și anume cele pentru care vânzările pe piața internă
au constituit mai puțin de 5% din vânzările la export în Uniune sau care nu au
fost vândute deloc pe piața internă) a fost calculată pe baza costului de
producție pe tip de produs plus o sumă pentru costurile de vânzare, generale și
administrative și pentru profit. În cazul în care au existat vânzări pe piața
internă, s-a utilizat profitul tranzacțiilor de pe piața internă pe tip de
produs pentru tipurile de produs în cauză, în cadrul operațiunilor comerciale
normale. În cazul în care nu au existat vânzări pe piața internă, s-a utilizat
un profit mediu.
(20)     În
ceea ce privește costurile de fabricație și, în special costurile cu energia,
mai precis costul gazului, s-a analizat dacă prețul gazului plătit de
producătorii-exportatori reflecta rezonabil costurile asociate producției și
distribuției de gaz.
(21)     S-a
constatat că prețul intern al gazului plătit de producătorii-exportatori era
circa o treime din prețul de export al gazului natural din Rusia. În această
privință, toate datele disponibile arată că prețurile gazelor naturale
practicate pe piața internă din Rusia sunt prețuri reglementate, cu mult mai
mici decât prețurile de piață plătite pentru gazele naturale pe piețele
concurențiale. Prin urmare, deoarece costurile gazelor naturale nu au fost
reflectate în mod rezonabil în documentele producătorilor-exportatori, așa cum
se prevede la articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de bază, acestea au
trebuit ajustate în consecință. În lipsa oricăror prețuri ale gazelor naturale
suficient de reprezentative, nedeformate, referitoare la piața internă din
Rusia, s-a considerat potrivit, în conformitate cu articolul 2 alineatul (5),
ca ajustarea să se bazeze pe informațiile de la alte piețe reprezentative.
Prețul ajustat s-a bazat pe prețul mediu al gazului rusesc vândut la export, la
granița germano-cehă (Waidhaus), ajustat pentru a ține cont de costurile locale
de distribuție. Deoarece Waidhaus este principalul punct de vânzare a gazelor
naturale rusești către UE, care reprezintă cea mai mare piață pentru gazele
naturale rusești, practicând, în același timp, prețuri care reflectă în mod
rezonabil costurile, acesta poate fi considerat o piață reprezentativă în
sensul articolului 2 alineatul (5) din regulamentul de bază.
(22)     După comunicarea concluziilor,
TMK Group a susținut că ajustarea prețului gazului era contrară articolului 2
alineatul (5) din regulamentul de bază și punctului 2.2.1.1 din acordul
antidumping al OMC. După cum se menționează în considerentul (21), s-a
constatat că prețul intern al gazului plătit de TMK Group a fost de aproximativ
o treime din prețul de export al gazului natural din Rusia. Prin urmare,
deoarece costurile gazelor naturale nu au fost reflectate în mod rezonabil în
documentele producătorilor-exportatori, așa cum se prevede la articolul 2
alineatul (5) din regulamentul de bază, acestea au trebuit ajustate în
consecință. Argumentul adus de TMK Group a fost considerat nefondat și, în
absența oricăror elemente de probă, a fost respins.
3.1.2.     Prețul de export
(23)     Ar
trebui remarcat faptul că anumite cantități exportate din produsul în cauză nu
fuseseră raportate de către TMK Group, deoarece grupul de societăți a
considerat că aceste tuburi și țevi obținute fără sudură nu făceau obiectul
anchetei. În timpul vizitelor de verificare la fața locului au fost prezentate
serviciilor Comisiei eșantioane constând în secțiuni transversale din produsul
despre care se presupunea că nu ar ține de obiectul anchetei, înainte și după
prelucrare ulterioară, însă acestea nu pot fi considerate drept dovezi
concludente.
(24)     După examinarea problemei, s-a
considerat că aceste tuburi și țevi obținute fără sudură se încadrează în
domeniul de aplicare al anchetei. Prin urmare, tranzacțiile de export
corespunzătoare au fost luate în considerare pentru calcularea dumpingului.
(25)     În
timpul unei audieri prezidate de consilierul-auditor la 9 noiembrie 2012, TMK
Group a afirmat că dorește să abordeze, în principal, problema clasificării,
ridicată în documentul de informare, care, în opinia lor, a dus la o creștere a
marjei lor de dumping cu circa 13 – 14%. TMK Group a fost surprins de faptul că
aceste produse au fost considerate ca făcând obiectul anchetei și a reiterat
faptul că aceste cantități exportate nu au fost raportate pe motiv că aceste
produse nu erau țevi, ci eboșe (denumite și „produse tubulare”) și, prin
urmare, în opinia lor, nu se încadrează în definiția produsului. De asemenea,
TMK Group a afirmat că, de fapt, acest aspect a fost abordat într–un mod foarte
concis de către serviciile Comisiei în cursul vizitei de verificare. În această
privință, ar trebui remarcat că TMK Group precizase, într–un document datat 31
august 2012, că „întrebarea dacă produsele tubulare care se încadrează la
codul NC 7304 5910 ar trebui sau nu să fie incluse în domeniul de aplicare a
anchetei a fost abordată pe larg în cursul anchetei". De fapt, atât European
Steel Tube Association („ESTA”), cât și TMK Group au avut numeroase
posibilități de a prezenta observații cu privire la acest aspect în mai multe
rânduri. În plus, ar trebui menționat faptul că serviciile Comisiei au
solicitat importatorilor afiliați grupului TMK să completeze anexa la
chestionar și au verificat informațiile transmise în timpul unei vizite de
verificare la fața locului, care a avut drept scop colectarea tuturor
informațiilor relevante. Afirmația că această problemă a fost abordată într–un
mod foarte „concis” de către serviciile Comisiei în cursul anchetei, înainte de
considera că aceste produse se încadrează în definiția produsului, a fost
incorectă și a fost, prin urmare, respinsă.
(26)     TMK Group a afirmat ulterior
că includerea acestor cantități exportate era ilegală și nejustificată,
deoarece serviciile Comisiei nu au reușit să demonstreze că țevile nu erau
„brute”, iar concluzia potrivit căreia aceste eboșe erau produse „semifinite” era
nefondată.
(27)     În primul rând, se reamintește
faptul că produsele care intră sub incidența codurilor NC 7304 3910 și 7304
5910 sunt „tuburi, țevi și profile tubulare”, fără sudură, din fier sau din
oțel, „brute, drepte și cu pereții de grosime uniformă, destinate exclusiv
fabricării țevilor și tuburilor cu alte secțiuni și cu alte grosimi ale
peretelui”. Nota explicativă privind subpozițiile 7304 3910 și 7304 5910
indică faptul că aici sunt incluse „tuburile de oțel fără sudură obținute în
principal prin perforare și laminare la cald sau prin perforare și tragere la
cald, denumite uzual «eboșe». Ele sunt destinate, în principal, transformării
în tuburi cu altă formă a secțiunii și cu altă grosime a pereților și având o
toleranță dimensională mult mai redusă decât produsul de la care s-a plecat.
Ele sunt prezentate cu extremitățile tăiate și debavurate, dar fără nicio altă
operație de finisare. Suprafețele lor interioare și exterioare sunt brute,
necurățate de țunder, deci nu strălucesc. Ele nu sunt nici unse cu ulei, nici
zincate, nici vopsite”. După examinarea argumentelor prezentate de TMK
Group și de ESTA, se consideră că, pe baza diferitelor documente colectate în
timpul vizitelor de verificare la fața locului (comenzi făcute de clienți și
specificații, contracte între companii, facturile emise de către importatori
afiliați, descrierea standardului ISO 9809-1), aceste tuburi sunt într-adevăr
„semifinite", în sensul că acestea trebuie să corespundă anumitor cerințe
și specificații, cum ar fi „tuburi de oțel de calitate superioară, finisate
la cald, pentru cilindri, de tip 34CrMo4, conform normelor UNI EN 10083-1 și
DIN 1629, «recoapte, cu strat rugos» și «cu capete șlefuite», cu dimensiunile
menționate în comandă.” În plus, alte cerințe care sunt enumerate în
comenzile clienților și în specificații, cum ar fi „testare cu ultrasunete
pentru a detecta eventualele defecte, controlul grosimii, ovalizare și
îndreptare”, indică, de asemenea, prelucrarea ulterioară a acestor tuburi, ceea
ce nu este cazul pentru așa-numitele „eboșe”.
(28)     TMK Group a susținut că
cerințele „recoapte, cu strat rugos” și „cu capete șlefuite” nu se află printre
criteriile aferente codurilor NC relevante și enumerate în nota explicativă,
care determină dacă o țeavă este „brută”. În acest sens, trebuie să se țină
cont de faptul că denumirile pozițiilor și notele explicative corespunzătoare
nu includ întotdeauna o listă exhaustivă a tuturor caracteristicilor produselor
reglementate. În ceea ce privește produse cum ar fi cele în cauză, care prezintă
caracteristici proprii unor tipuri de bunuri diferite, clasificarea depinde de
cele mai importante caracteristici ale bunurilor importate. Prin urmare, deși
aceste caracteristici nu se află printre criteriile enumerate în denumirile
codurilor NC relevante și în nota explicativă, ele rămân elemente importante
pentru a evalua dacă un tip de produs poate fi considerat „brut” și, prin
urmare, dacă se încadrează la codurile NC 7304 39 10 și 7304 59 10.
(29)     De asemenea, TMK Group a
susținut că aceste tuburi nu erau recoapte, căci nu erau tratate la cald, acest
aspect fiind menționat în certificatele de încercare industrială. În această
privință, ar trebui remarcat că specificațiile de cumpărare ale clientului
conțin informații contradictorii, deoarece menționează tratamentul la cald al
produsului. Alte documente, cum ar fi declarația producătorului, emisă de TMK
Group, precum și specificațiile contractelor semnate de TMK Group și clientul
său neafiliat, fac trimitere la aceste specificații de cumpărare.
(30)     S-a remarcat, de asemenea,
faptul că, în contractele între companii menționate mai sus, furnizate de TMK
Group în cursul verificării la fața locului, aceste produse au fost inițial
încadrate la un cod NC diferit (făcând obiectul măsurilor) și au fost încadrate
ulterior la un alt cod NC, care nu face obiectul măsurilor (inclusiv în timpul
perioadei de anchetă), cu toate că, pe baza informațiilor disponibile, nu au
existat modificări ale comenzii date de client și ale specificațiilor
produsului. TMK Group a susținut că această modificare a codului NC era
irelevantă, întrucât, în conformitate cu regulile de clasificare vamală
aplicabile, contează numai caracteristicile obiective ale bunurilor în momentul
importului lor în UE. Deși caracteristicile obiective ale bunurilor în momentul
importului lor în UE sunt un element important, TMK Group nu neagă faptul că a
încadrat tipurile de produs la un cod care intra sub incidența măsurilor și că
au schimbat apoi încadrarea, fără să fi avut loc nicio modificare în specificațiile
produsului. Acest lucru este considerat a fi unul din elementele care conduc la
concluzia că respectivele tipuri de produs se încadrează în domeniul de
aplicare al anchetei.
(31)     S-a remarcat, de asemenea, că
specificațiile de cumpărare ale clientului neafiliat menționau în mod clar
„produse semifinite”, nu „eboșe” sau „produse tubulare”. Cu privire la acest
ultim aspect, TMK a susținut că modul în care produsul este descris de un
cumpărător este cu totul irelevant pentru încadrarea vamală. Ca răspuns la
aceasta, trebuie să se precizeze că descrierea produsului de către cumpărător
are o anumită importanță, în sensul în care cumpărătorul cunoaște în mod
evident cerințele privind produsul în momentul comenzii. Prin urmare, este
discutabilă afirmația potrivit căreia descrierea făcută de cumpărător este cu
totul irelevantă.
(32)     În concluzie, tuburile de oțel
fără sudură semifinite, produse cu un tratament termic și achiziționate pentru
producerea cilindrilor trebuie să corespundă unor cerințe tehnice/de
calitate/dimensionale foarte detaliate. În mod evident, aceste caracteristici
nu corespund cu noțiunea de produs „brut” prevăzută în notele explicative la NC
7304 3910 și 7304 5910 și, în consecință, au trebuit să fie respinse
observațiile făcute de TMK Group în ceea ce privește presupusa interpretare
greșită a termenului „brut” de către Comisie.
(33)     Contrar unor declarații
anterioare, TMK Group a afirmat, de asemenea, că aceste produse vândute unui
client neafiliat nu au fost destinate exclusiv aceleiași utilizări, și anume
producția de cilindri, ci că puteau, de asemenea, fi transformate în așa-numite
„țevi de precizie”. Grupul a declarat că clientul neafiliat transformă
inițial eboșele în țevi laminate la rece (sau țevi de precizie), iar acestea sunt
ulterior transformate în butelii de gaz. Trebuie remarcat faptul că acest
element contrazice nu numai ceea ce a afirmat TMK Group în comunicările
transmise anterior, ci și ceea ce s-a constatat în documentele colectate în
timpul vizitelor de verificare. Fără a aduce atingere celor menționate
anterior, ar trebui remarcat faptul că această afirmație suplimentară a fost
făcută târziu și nu a fost susținută de elemente de probă. În plus, grupul a
prezentat elemente de probă care se presupunea că arată că clientul neafiliat
comercializa și țevi de precizie. În afara faptului că aceste elemente de probă
au fost prezentate foarte târziu în cadrul anchetei, s-a constatat, de
asemenea, că ele se refereau la o perioadă de timp cu mult după sfârșitul PAR
și că documentele se refereau la posibile vânzări de orice tipuri (sau
secțiuni) de produse laminate la rece (țevi). Prin urmare, aceste argumente au
fost respinse.
(34)     Majoritatea exporturilor
produsului în cauză de către producătorii-exportatori către Uniune au fost
făcute către clienți independenți din Uniune prin intermediul a două societăți
comerciale afiliate, și anume TMK Europe GmbH cu sediul în Germania și TMK
Italia s.r.l. cu sediul în Italia. Prețul de export pentru exporturile
menționate anterior a fost stabilit pe baza prețurilor de export plătite
efectiv sau care urmează să fie plătite în conformitate cu articolul 2
alineatul (9) din regulamentul de bază, și anume utilizând prețurile de
revânzare plătite efectiv sau care urmează să fie plătite societății afiliate
de către primul cumpărător independent din Uniune în cursul PAR, ajustate
pentru a se ține seama de toate costurile suportate între import și revânzare,
precum și de profit.
(35)     Anumite cantități limitate au
fost exportate direct către clienți independenți din Uniune. Prețul de export
pentru aceste cantități a fost stabilit pe baza prețurilor de export plătite
efectiv sau care urmează să fie plătite în conformitate cu articolul 2
alineatul (8) din regulamentul de bază.
3.1.3.     Comparație
(36)     Valoarea normală și prețul de
export ale producătorilor-exportatori au fost comparate pe o bază franco
fabrică. În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală
și prețul de export, s-a ținut seama, în mod corespunzător, sub formă de ajustări,
de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în
conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Pe această
bază, s-au operat ajustări în ceea ce privește costurile de ambalare, costurile
de transport, costurile de credit și taxele antidumping.
(37)     TMK Group a solicitat ca
anumite caracteristici legate de calitatea oțelului, a tipului de filetare și a
stratului de acoperire al tuburilor și țevilor obținute fără sudură să fie
luate în considerare pentru a se garanta o comparație echitabilă între tuburile
și țevile obținute fără sudură vândute pe piața internă și la export.
(38)     Comitetul de protecție a
industriei tuburilor din oțel fără sudură din Uniunea Europeană („ESTA”) a
susținut că orice cerere de modificare a definiției produsului sau a
metodologiei utilizate în ancheta inițială sau în reexaminări ulterioare
constituie o încălcare a articolului 11 alineatul (9) din regulamentul de bază
și nu ar trebui să fie luată în considerare.
(39)     În această privință, ancheta a
arătat că cererea înaintată de TMK Group nu a afectat definiția produsului, ci
mai degrabă a permis identificarea unor caracteristici suplimentare, care
garantează o comparație echitabilă a tuburilor și țevilor obținute fără sudură
care au aceleași caracteristici. De asemenea, s-a constatat că aceste
caracteristici suplimentare afectau prețurile și comparabilitatea acestora.
(40)     Pe
baza celor de mai sus, s-a considerat că cererea era justificată și, prin
urmare, caracteristicile menționate anterior au fost luate în considerare.
(41)     TMK Group a susținut că, în conformitate cu articolul 11
alineatul (10) din regulamentul de bază, taxele achitate pentru tranzacții DDP
(„Delivered Duty Paid”/ livrat, taxe vamale plătite) nu ar trebui să fie deduse
pentru construirea prețului de export. Acesta susține că, în comparație cu
ultima perioadă de douăsprezece luni complete înainte de instituirea taxelor
antidumping la exporturile TMK de tuburi și țevi obținute fără sudură către UE
(1.7.2005 – 30.6.2006 sau „perioada de referință”), taxa a fost reflectată în
mod corespunzător în prețurile practicate în cursul PAR și în prețurile de
vânzare ulterioară în Uniune.
(42)     În
acest sens, s-a constatat că prețurile DDP practicate față de primii clienți
independenți nu au acoperit costurile și cu atât mai mult nu au acoperit taxele
antidumping; așadar, aceste tranzacții au reprezentat, per ansamblu, pierderi.
Se mai remarcă faptul că, chiar dacă prețurile pentru produse similare au
crescut cu circa 30% începând cu perioada de referință, prețul materiilor prime
care reprezintă, în medie, mai mult de 50% din costul de producție a crescut cu
peste 70% pe parcursul aceleiași perioade. Pe baza celor de mai sus, se
consideră că nu s-a furnizat niciun element de probă concludent care să arate
că taxa s-a reflectat în mod corespunzător în prețurile practicate.
(43)     De
asemenea, s-a observat că, chiar în cazul în care s-ar accepta faptul că taxa
este reflectată în prețurile de vânzare ulterioare (ceea ce nu este cazul), articolul
11 alineatul (10) din regulamentul de bază prevede că taxa este reflectată atât
în prețurile de revânzare, cât și în prețurile de vânzare ulterioare.
(44)     După prezentarea concluziilor,
TMK Group a continuat să se opună deducerii taxelor din prețurile de export și
a adăugat că ajustarea costului gazului a avut drept rezultat pierderi care,
din punctul său de vedere, erau în mod sigur mai mici, fără a furniza, cu toate
acestea, alte elemente de probă. TMK Group și-a menținut părerea că faptul că prețurile
de export franco-fabrică ar trebui să fie mai mari decât costurile de producție
era eronat din punct de vedere juridic și a reiterat faptul că singurul
criteriu care trebuia examinat era dacă taxele antidumping plătite au fost
reflectate în mod corespunzător în prețul de revânzare practicat de clienții
săi neafiliați care au achiziționat produse în condiții DDP. Cu toate acestea,
deoarece prețurile DDP practicate față de primii clienți neafiliați nu
acopereau costurile, și cu atât mai mult nu acopereau taxele antidumping, chiar
și în absența ajustării prețului gazului natural și deoarece prețul materiilor
prime (care reprezintă, în medie, mai mult de 50% din costul de producție) a
crescut cu mai mult de 70% în cursul aceleiași perioade, astfel cum este
menționat în considerentul (42) de mai sus, s-a considerat că TMK Group nu a
furnizat elemente de probă concludente care să arate că taxa era reflectată în
mod corespunzător în prețurile practicate sau în prețurile de vânzare
ulterioară.
(45)     Pe
baza celor de mai sus, această cerere a trebuit să fie respinsă.
3.1.4.     Marja de dumping
(46)     În conformitate cu articolul 2
alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, valoarea normală medie
ponderată a fost comparată cu prețul de export mediu ponderat pe tip de produs,
pe o bază franco fabrică, separat pentru fiecare dintre producătorii‑exportatori.
Se stabilește o marjă comună de dumping pentru TMK Group, prin calcularea unei
singure rate de dumping medii ponderate pentru producătorii-exportatori din
cadrul TMK Group.
(47)     Pe această bază, marja de
dumping, exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de
vămuire, era de 29,6%. În urma comunicării concluziilor, TMK Group a semnalat
anumite erori materiale în calcularea dumpingului pentru două dintre unitățile
sale de producție. Aceste erori au fost corectate și marja de dumping medie
ponderată constatată pentru TMK Group este de 28,7% în loc de 29,6%.
(48)     Este de remarcat faptul că
această marjă de dumping este, contrar elementelor de probă prima facie
furnizate în cererea de reexaminare, mai mare decât taxa existentă aplicabilă
importurilor provenite de la TMK Group. Creșterea este datorată unei serii de
factori: în primul rând, elementele de probă furnizate în cererea de
reexaminare se refereau numai la anumite tranzacții ale unuia dintre cei trei
producători exportatori. S-a constatat că unele dintre aceste tranzacții nu au
legătură cu produsul în cauză. În al doilea rând, astfel cum se menționează în
considerentul (23) de mai sus, în cursul perioadei de anchetă, anumite
tranzacții de export al produsului în cauză nu au fost raportate de către grup.
În cele din urmă, solicitarea grupului de a lua în considerare taxa ca și cost [a
se vedea considerentele (41) – (45)] a fost respinsă. Aceste elemente
combinate, împreună cu alte elemente verificate în cursul anchetei, au condus
la o creștere a marjei de dumping.
4.           CARACTERUL DURABIL AL
CIRCUMSTANȚELOR MODIFICATE
(49)     În
conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, s-a
examinat dacă circumstanțele modificate referitoare la dumping pot fi
considerate, în mod rezonabil, ca având un caracter durabil.
(50)     TMK
Group indicat în cererea sa de reexaminare că au existat circumstanțe
modificate cu un caracter durabil, deoarece a efectuat modificări semnificative
în structura sa internă și și-a îmbunătățit în mod substanțial echipamentele de
producție, ceea ce a avut un impact direct asupra structurii costurilor sale.
(51)     Ancheta a arătat că TMK Group
realizase, într-adevăr, investiții semnificative care conduc la creșterea
eficienței și la creșterea capacității. Cu toate acestea, având în vedere
creșterea prețurilor materiilor prime și evoluția gamei de produse către
produse cu o valoare adăugată mai mare, nu a putut fi stabilită o scădere a
costurilor de producție. În ceea ce privește îmbunătățirile menționate în
considerentul (50), a reieșit că acestea sunt de tip structural și că,
probabil, nu se vor schimba în viitorul apropiat.
(52)     În plus, a fost, de asemenea,
luată în considerare evoluția prețurilor de export către țări terțe în decursul
PAR și către UE după PAR. S-a constatat că exporturile de produse identice
către țările din afara UE au fost efectuate la niveluri de preț comparabile cu
cele ale vânzărilor la export către UE în aceeași perioadă. În ceea ce privește
perioada de după PAR, s-a constatat că acestea au fost efectuate la prețuri
ușor mai ridicate decât în PAR, ceea ce este în conformitate cu evoluția
nivelului prețurilor internaționale. Nu există, prin urmare, niciun indiciu că
prețurile de export ar varia considerabil în viitorul apropiat.
5.           MODIFICAREA MĂSURILOR
ANTIDUMPING
(53)     În lumina rezultatelor
anchetei, se consideră oportună modificarea taxei antidumping aplicabile
importurilor produsului în cauză provenind de la TMK Group la valoarea de
28,7%. Taxa antidumping modificată ar trebui stabilită la nivelul marjei de
dumping constatate, deoarece este mai mică decât marja de prejudiciu stabilită
în cadrul anchetei inițiale.
(54)     Părțile
interesate au fost informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale
pe baza cărora s-a intenționat recomandarea unei modificări a Regulamentului de
punere în aplicare (UE) nr. 585/2012 și li s-a oferit posibilitatea să
formuleze observații.
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Rubrica referitoare la OAO Volzhsky Pipe
Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works,
OAO Sinarsky Pipe Plant și OAO Seversky Tube Works din tabelul de la articolul
1 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE)
nr. 585/2012 se înlocuiește cu următorul text:
 OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant și OAO Seversky Tube Works || 28,7% || A859
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua
următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu
în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles,
                                                                       Pentru
Consiliu
                                                                       Preşedintele
[1]               JO L 343, 22.12.2009, p. 51.
[2]               JO L 175, 29.06.2006, p. 4.
[3]               JO L 220, 15.08.2008, p. 1.
[4]               JO L 174, 4.7.2012, p. 5.
[5]               JO C 303, 14.10.2011, p. 11
[6]               Valoarea de echivalent carbon se determină în
conformitate cu documentul intitulat „Technical Report”, 1967, IIW doc.
IX-555-67, publicat de Institutul Internațional de Sudură (IIS).


				|

		52012PC0329

			Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1085/2006 al Consiliului de instituire a unui instrument de asistență pentru preaderare (IPA) /* COM/2012/0329 final - 2012/0159 (COD) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
1.           Context
Consiliul European din
1-2 martie 2012 a aprobat Concluziile Consiliului din
28 februarie 2012 privind extinderea și procesul de stabilizare
și de asociere și a fost de acord să confere Serbiei statutul de
țară candidată.
Prin urmare, Comisia propune Consiliului
și Parlamentului modificarea Regulamentului (CE) nr. 1085/2006 al
Consiliului din 17 iulie 2006 de instituire a unui instrument de
asistență pentru preaderare (IPA)[1]
în vederea transferării Serbiei de pe lista țărilor
potențial candidate (anexa II) pe lista țărilor candidate (anexa
I).
Dispoziții în vigoare în domeniul
propunerii
Regulamentul (UE) nr. 540/2010 al
Parlamentului European și al Consiliului din 16 iunie 2010[2] și Regulamentul (UE)
nr. 153/2012 a Parlamentului European și a Consiliului din
15 februarie 2012[3],
ambele de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1085/2006 din
17 iulie 2006 de instituire a unui instrument de asistență
pentru preaderare (IPA).
2.           Consultarea părților
interesate, obținerea și utilizarea expertizei
Comisia a efectuat o consultare internă.
Nu a fost necesar să se recurgă la expertiză externă.
Evaluarea impactului
Nu se aplică.
3.           Elementele juridice ale propunerii
Rezumatul acțiunii propuse: aducerea unei
modificări la Regulamentul (CE) nr. 1085/2006 al Consiliului din
17 iulie 2006 de instituire a unui instrument de asistență
pentru preaderare (IPA).
Serbia va fi transferată de la lista
țărilor potențial candidate (anexa II) pe lista
țărilor candidate (anexa I), ca urmare a deciziei Consiliului
European din 1‑2 martie 2012.
Temei juridic
Articolul 212 alineatul (2) din Tratatul
privind funcționarea Uniunii Europene.
Principiul subsidiarității
Nu se aplică.
Principiul
proporționalității
Nu se aplică.
Alegerea instrumentelor
Instrumentul propus: modificarea
regulamentului Consiliului. Alte instrumente nu ar fi adecvate din
următorul motiv: un regulament trebuie modificat printr-un alt regulament.
4.           Implicațiile bugetare
Prezenta măsură nu implică
cheltuieli suplimentare.
5.           Informații suplimentare
Simplificare
Nu se aplică.
2012/0159 (COD)
Propunere de
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN
ŞI AL CONSILIULUI
de modificare a Regulamentului (CE) nr.
1085/2006 al Consiliului de instituire a unui instrument de asistență
pentru preaderare (IPA)
PARLAMENTUL
EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 212 alineatul (2),
având în vedere propunerea Comisiei Europene[4],
după transmiterea proiectului de act
legislativ către parlamentele naționale,
hotărând în conformitate cu procedura
legislativă ordinară,
întrucât:
(1)       Regulamentul (CE)
nr. 1085/2006 al Consiliului din 17 iulie 2006 de instituire a
unui instrument de asistență pentru preaderare (IPA)[5] oferă asistență
țărilor candidate și potențial candidate în procesul de
aliniere progresivă la standardele și la politicile Uniunii, inclusiv
la acquis, dacă este cazul, în vederea aderării.
(2)       Regulamentul (CE)
nr. 1085/2006 al Consiliului instituie o distincție clară între
țările candidate și cele potențial candidate.
(3)       Consiliul European din
1-2 martie 2012 a aprobat Concluziile Consiliului din
28 februarie 2012 privind extinderea și procesul de stabilizare
și de asociere și a fost de acord să confere Serbiei statutul de
țară candidată.
(4)       Prin urmare, este
necesară modificarea în consecință a Regulamentului (CE)
nr. 1085/2006,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Regulamentul (CE) nr. 1085/2006 se
modifică după cum urmează:
(1)
În anexa I, după mențiunea referitoare la
Muntenegru, se introduce următoarea mențiune:
„— Serbia”.
(2)
În anexa II, mențiunea „— Serbia, inclusiv
Kosovo (1) [(1) În conformitate cu statutul definit prin
Rezoluția 1244 a Consiliului de Securitate al Organizației
Națiunilor Unite]” se înlocuiește cu următorul text:
„— Kosovo* [* Această desemnare nu aduce
atingere pozițiilor privind statutul și este conformă cu RCSONU
1244 și cu Avizul CIJ privind declarația de independență a
Kosovo”].
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în
ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii
Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate
elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles,
Pentru Parlamentul European,                     Pentru
Consiliu,
Președintele                                                  Președintele
[1]               JO L 210, 31.7.2006, p. 82.
[2]               JO L 158, 24.6.2010, p. 7.
[3]               JO L 58, 29.2.2012, p. 1.
[4]               JO C , , p. .
[5]               JO L 210, 31.7.2006, p. 82.


|

52011PC0243

/* COM/2011/0243 final - 2011/0101 (NLE) */  Propunere de REGULAMENT AL CONSILIULUI de modificare a Regulamentului (UE) nr. 57/2011 al Consiliului în ceea ce privește posibilitățile de pescuit pentru anumite stocuri de pește

	EXPUNERE DE MOTIVE1. CONTEXTUL PROPUNERIIRegulamentul (UE) nr. 57/2011 al Consiliului stabilește, pentru anul 2011, posibilitățile de pescuit pentru anumite stocuri de pește și grupuri de stocuri de pește, aplicabile în apele UE și, pentru navele din UE, în anumite ape din afara UE. Obiectul principal al acestui regulament îl constituie stocurile din Atlantic și din Marea Nordului. În general, regulamentul face obiectul mai multor modificări în perioada în care este în vigoare.2. REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI EVALUĂRILE IMPACTULUINu se aplică.3. ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERIIPrincipalele modificări propuse a fi introduse în regulament sunt următoarele:1.  Cotele pentru speciile de stavrizi din cadrul Organizației regionale pentru gestionarea pescăriilor din Pacificul de Sud ( South Pacific Regional Fisheries Management Organisation – SPRFMO) au fost stabilite doar după încheierea celei de a doua Conferințe pregătitoare pentru Comisia SPRFMO, ce a avut loc în perioada 24-28 ianuarie 2011. În consecință, nu a fost posibilă completarea rubricii destinate cotelor din tabelul aferent inclus în Regulamentul (UE) nr. 57/2011 adoptat. Întrucât cotele SPRFMO sunt acum disponibile, este necesară includerea lor în text.2.  Mai mult, la 10 decembrie 2010, Comisia privind pescăriile din Oceanul Pacific de Vest și Central ( Western and Central Pacific Fisheries Commission - WCPFC) a convenit asupra a două posibilități suplimentare de pescuit pentru navele UE, care, având în vedere data adoptării deciziei, nu figurează în Regulamentul (UE) nr. 57/2011. Pentru a asigura conformitatea cu decizia WCPFC, este necesar ca aceste posibilități de pescuit să fie transpuse în legislația UE.3.  În fine, propunerea vizează introducerea în regulament a două modificări menite să revizuiască gestionarea anumitor cote, fără a afecta TAC (capturi totale admisibile) globale avute în vedere. Modificările propuse sunt rezultatul unei analize tehnice aprofundate, în urma căreia s-a concluzionat că acestea sunt fezabile și că nu afectează măsurile de conservare în cauză:4.  Prima modificare vizează introducerea posibilității, pentru Spania și Portugalia, de a utiliza cotele de putasu în mod flexibil între cele două zone.5.  A doua modificare vizează revizuirea cheii de repartizare referitoare la condiția specială care se aplică capturilor totale admisibile de langustină din subzona VII, și care limitează capturile maxime care pot fi efectuate în zona Porcupine Bank. Modificarea propusă este menită să garanteze că cheia de repartizare se bazează pe istoricul efectiv al capturilor efectuate în zona Porcupine Bank.2011/0101 (NLE)Propunere deREGULAMENT AL CONSILIULUIde modificare a Regulamentului (UE) nr. 57/2011 al Consiliului în ceea ce privește posibilitățile de pescuit pentru anumite stocuri de peșteCONSILIUL UNIUNII EUROPENEavând în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 43 alineatul (3),având în vedere propunerea Comisiei Europene[1],întrucât:6.  Regulamentul (UE) nr. 57/2011 al Consiliului[2] stabilește, pentru anul 2011, posibilitățile de pescuit pentru anumite stocuri de pește și grupuri de stocuri de pește, aplicabile în apele UE și, pentru navele din UE, în anumite ape din afara UE.7.  Se dorește implementarea de acorduri flexibile referitoare la utilizarea cotelor de putasu în cadrul celor două zone principale de gestionare prevăzute pentru pescăria respectivă în anexa IA la Regulamentul (UE) nr. 57/2011 al Consiliului (adică zona care constă din apele internaționale și din apele UE aferente zonelor ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII și XIV, precum și zona care constă din zonele ICES VIIIc, IX și X și din apele UE aferente zonei CECAF 34.1.1), dat fiind că cele două zone fac obiectul acelorași recomandări științifice și sunt considerate ca făcând parte din același stoc biologic.8.  Anexa IA la Regulamentul (UE) nr. 57/2011 stabilește cotele generale pentru langustină în zona VII a ICES și cotele specifice pentru langustină în zona Porcupine Bank situată în cadrul zonei respective. Cotele specifice pentru zona Porcupine Bank trebuie modificate, ținându-se cont de cheia de repartizare care reflectă capturile istorice efectuate în zona respectivă, în perioada de referință 1999-2008, de către diverse flote de pescuit.9.  La reuniunea sa anuală din 2010, Comisia privind pescăriile din Oceanul Pacific de Vest și Central a luat hotărârea de a menține limitele impuse pentru anul respectiv cu referire la capturile de pește-spadă, precum și cu privire la numărul navelor autorizate să pescuiască pește-spadă, începând cu 1 ianuarie 2011. Este necesar ca aceste măsuri să fie implementate în dreptul Uniunii.10.  În cursul celei de a treia reuniuni internaționale, desfășurate în mai 2007, pentru crearea unei Organizații regionale pentru gestionarea pescăriilor ( Regional Fisheries Management Organisation - RFMO) în largul Pacificului de Sud ( Regional Fisheries Management Organisation in the high seas of the South Pacific - SPRFMO), participanții au adoptat măsuri tranzitorii, inclusiv cu referire la posibilitățile de pescuit, destinate reglementării activităților de pescuit pelagic, precum și a pescăriilor de fund în regiunea respectivă până în momentul constituirii RFMO. Cu ocazia celei de a doua conferințe pregătitoare a Comisiei SPRFMO din ianuarie 2011, au fost aprobate noi măsuri tranzitorii. Aceste măsuri tranzitorii au caracter voluntar și nu sunt obligatorii din punctul de vedere al legislației internaționale. Cu toate acestea, se cuvine ca, în conformitate cu obligațiile de cooperare și conservare înscrise în Dreptul internațional al mării, măsurile prevăzute de legislația Uniunii să fie implementate prin stabilirea unei cote globale pentru Uniune și prin prevederea alocării cu titlu provizoriu a cotei respective statelor membre în cauză. Această repartizare trebuie stabilită pe baza unor criterii solide, corecte și obiective aplicate performanțelor în materie de pescuit înregistrate de statele membre de-a lungul timpului, atunci când toate statele membre în cauză au fost prezente în zonele de pescuit, adică în anii 2009 și 2010. Astfel, cota fiecărui stat membru în cauză pentru 2011 trebuie să corespundă ponderii individuale a capturilor lor din captura globală a UE realizată în 2009 și 2010.11.  Anexa IIB la Regulamentul (UE) nr. 57/2011 al Consiliului stabilește limitări referitoare la efortul de pescuit în contextul reconstituirii anumitor stocuri de bacalier albastru și de langustină în diviziunile VIIIc și IXa, cu excepția Golfului Cadiz. Se cuvine să se clarifice formularea unei condiții speciale stabilită ca parte a limitărilor respective ale efortului de pescuit.12.  Anexa IIC la Regulamentul (UE) nr. 57/2011 stabilește limitări referitoare la efortul de pescuit în sensul Regulamentului (CE) nr. 509/2007 al Consiliului din 7 mai 2007 de stabilire a unui plan multianual de exploatare durabilă a rezervelor de limbă de mare în Canalul de Vest[3]. Este necesar ca formularea din respectiva anexă IIC să fie aliniată la formularea din articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 509/2007.13.  Limitările referitoare la capturi și limitările referitoare la efortul de pescuit prevăzute de Regulamentul (UE) 57/2011 se aplică, în general, începând cu 1 ianuarie 2011 și, respectiv, 1 februarie 2011. Prin urmare, dispozițiile prezentului regulament privind limitările referitoare la capturi și limitările referitoare la efortul de pescuit trebuie să se aplice retroactiv începând cu datele respective, sub rezerva existenței unor indicații contrare.ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:Articolul 1Modificare la Regulamentul (UE) nr. 57/2011Regulamentul (UE) nr. 57/2011 se modifică după cum urmează:14.  Anexa IA se modifică după cum urmează:(a) Rubrica referitoare la putasu din apele UE și internaționale din zonele I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII și XIV se înlocuiește cu următorul text:„Specie: | Putasu Micromesistius poutassou | Zonă: | Apele UE și apele internaționale din zonele I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII și XIV (WHB/1X14) |Danemarca | 1 533 | (1) | TAC (captură totală admisibilă) analitică |Germania | 596 | (1) |Spania UE | 1 300 | (1) (2) |Franța | 1 067 | (1) |Irlanda | 1 187 | (1) |Țările de Jos | 1 869 | (1) |Portugalia | 121 | (1) (2) |Suedia | 379 | (1) |Regatul Unit | 1 990 | (1) |UE | 10 042 | (1) |TAC | 40 100 |(1) Din care cel mult 68% poate fi pescuit în zona economică norvegiană sau în zona de pescuit din jurul insulei Jan Mayen (WHB/*NZJM1). (2) Se pot realiza transferuri din această cotă către zonele VIIIc, IX și X; apele UE ale zonei CECAF 34.1.1. Cu toate acestea, orice transfer de acest gen trebuie comunicat în prealabil Comisiei.” |(b) Rubrica referitoare la langustină din zona VII se înlocuiește cu următorul text:„Specie: | Langustină Nephrops norvegicus | Zonă: | VII (NEP/07.) |Spania UE | 1 306 | (1) | TAC (captură totală admisibilă) analitică |Franța | 5 291 | (1) |Irlanda | 8 025 | (1) |Regatul Unit | 7 137 | (1) |UE | 21 759 | (1) |TAC | 21 759 | (1) |(1) Dintre care următoarele cote maxime pot fi capturate în zona VII (Porcupine Bank – unitatea 16) (NEP/*07U16): |Spania UE | 429 |Franța | 277 |Irlanda | 437 |Regatul Unit | 111 |UE | 1 254” |(c) Rubrica referitoare la macrou din zonele IIIa și IV, din apele UE din zonele IIa , IIIb, IIIc și subdiviziunile 22-32 se înlocuiește cu următorul text:„Specie: | Macrou Scomber scombrus | Zonă: | IIIa și IV; apele UE din zonele IIa , IIIb, IIIc și subdiviziunile 22-32 (MAC/2A34.) |Belgia | 425 | (3)(5) | Articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică. |Danemarca | 11 209 | (3)(5) |Germania | 443 | (3)(5) |Franța | 1 339 | (3)(5) |Țările de Jos | 1 348 | (3)(5) |Suedia | 4 038 | (1)(2)(3)(5) |Regatul Unit | 1 248 | (3)(5) |UE | 20 002 | (1)(3)(5) |Norvegia | 169 019 | (4) |TAC | Nu se aplică |(1) Inclusiv 242 tone care urmează să fie capturate în apele norvegiene la sud de 62° N (MAC/*04N-). (2) În cazul pescuitului în apele norvegiene, capturile accidentale de cod, eglefin, polac, merlan și cod saithe se scad din cotele alocate pentru aceste specii. (3) Poate fi pescuit și în apele norvegiene din zona IVa. (4) Se scade din ponderea din TAC alocată Norvegiei (cota de acces). Această valoare include cota Norvegiei din TAC pentru Marea Nordului, care se ridică la 47 197 de tone. Această cotă poate fi pescuită numai în zona IVa, cu excepția a 3 000 de tone care pot fi pescuite în zona IIIa. (5) Cote provizorii în conformitate cu articolul 1 alineatul (2) din prezentul regulament. |Condiție specială: |În limitele cotelor menționate anterior, în următoarele zone nu se pot pescui cantități mai mari decât cele indicate mai jos. Aceste cantități sunt provizorii, în conformitate cu articolul 1 alineatul (2) din prezentul regulament. |IIIa (MAC/*03A.) | IIIa și IVbc (MAC/*3A4BC) | IVb (MAC/*04B.) | IVc (MAC/*04C.) | VI, apele internaționale din zona IIa, de la 1 ianuarie la 31 martie, precum și în decembrie 2011 (MAC/*2A6.) |Danemarca | 0 | 4 130 | 0 | 0 | 5 012 |Franța | 0 | 490 | 0 | 0 | 0 |Țările de Jos | 0 | 490 | 0 | 0 | 0 |Suedia | 0 | 0 | 390 | 10 | 1 697 |Regatul Unit | 0 | 490 | 0 | 0 | 0 |Norvegia | 3 000 | 0 | 0 | 0 | 0” |15.  În anexa IC, rubrica referitoare la crevetele nordic din zona NAFO 3L se înlocuiește cu următorul text:„Specie: | Crevete nordic Pandalus borealis | Zonă: | NAFO 3L(1) (PRA/N3L.) |Estonia | 214 | TAC (captură totală admisibilă) analitică Articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică. Articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică. |Letonia | 214 |Lituania | 214 |Polonia | 214 |Alte state membre | 213 | (2) |UE | 1069 |TAC | 19 200 |(1) Fără includerea zonei delimitate de următoarele coordonate: |Punctul nr. | Latitudine N | Longitudine V |1 | 47° 20' 0 | 46° 40' 0 |2 | 47° 20' 0 | 46° 30' 0 |3 | 46° 00' 0 | 46° 30' 0 |4 | 46° 00' 0 | 46° 40' 0 |(2) Cu excepția Estoniei, Letoniei, Lituaniei și Poloniei.” |16.  Anexa IH se înlocuiește cu următorul text:„ANEXA IH ZONA CONVENȚIEI WCPFCSpecie: | Pește-spadă Xiphias gladius | Zonă: | Zona Convenției WCPFC la sud de 20° S (SWO/F7120S) |UE | 3 170,36 | TAC (captură totală admisibilă) analitică |TAC | Nu se aplică. |17.  Anexa IJ se înlocuiește cu următorul text:„ANEXA IJZONA CONVENȚIEI SPRFMOSpecie: | Specii de stavrizi Trachurus murphyi | Zonă: | Zona Convenției SPRFMO (CJM/SPRFMO) |Germania | 10 223,67 |Țările de Jos | 11 080,80 |Lituania | 7 112,63 |Polonia | 12 231,90 |UE | 40 649” |18.  În anexa IIB, punctul 5.2 se înlocuiește cu următorul text:„5.2. În sensul fixării numărului maxim de zile pe mare în care o navă de pescuit din UE poate fi autorizată de către statul său de pavilion pentru a fi prezentă în zonă, se aplică următoarele condiții speciale, în conformitate cu tabelul I:(a) debarcările totale de merluciu în anul 2008 sau 2009 efectuate de o navă trebuie să reprezinte mai puțin de 5 tone sau mai puțin de 3 % din debarcările totale în greutate în viu înregistrate în jurnalul de pescuit al navei; precum și(b) debarcările totale de langustină în anul 2008 sau 2009 efectuate de o navă trebuie să reprezinte mai puțin de 2,5 tone în conformitate cu debarcările în greutate în viu înregistrate în jurnalul de pescuit.”19.  Anexa IIC se modifică după cum urmează:(a) Punctul 2 se înlocuiește cu următorul text:„ 2. Unelte de pescuitÎn sensul prezentei anexe, se aplică următoarele categorii de unelte de pescuit:(a) traule laterale cu dimensiunea ochiului de plasă mai mică sau egală cu 80 mm;(b) plase fixe, inclusiv setci, setci cu sirec și plase de încurcare cu dimensiunea ochiului de plasă mai mică sau egală cu 220 mm.”(b) Tabelul I se înlocuiește cu următorul text:„Tabelul IUnelte de pescuit punctul 2 | Denumire Se utilizează numai categoriile de unelte prevăzute la punctul 2 | Vestul Canalului Mânecii |2(a) | Traule laterale cu o dimensiune a ochiului de plasă de ≥ 80 mm | 164 |2(b) | Plase fixe cu o dimensiune a ochiurilor de plasă ≤ 220 mm | 164” |20.  Anexa VII se înlocuiește cu următorul text:„ANEXA VIIZONA CONVENȚIEI WCPFCNumărul maxim de nave din UE autorizate să pescuiască pește-spadă în zona convenției WCFPC situată la sud de 20° SSpania | 14 |UE | 14” |Articolul 2Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .Articolul 1 punctele 1-4 și punctul 7 se aplică începând cu 1 ianuarie 2011.Articolul 1 punctele 5 și 6 se aplică începând cu 1 februarie 2011.Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.Adoptat la Bruxelles,Pentru Consiliu,Președintele [1] Trimitere JO.[2] Trimitere JO.[3] JO L 122, 11.5.2007, p. 7.