				|

		52011PC0758

			Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI de instituire, pentru perioada 2014-2020, a programului „Drepturi și cetățenie” /* COM/2011/0758 final - 2011/0344 (COD) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
1.           CONTEXTUL PROPUNERII
Astfel cum se confirmă
în Programul de la Stockholm, crearea unui spațiu de libertate, securitate
și justiție rămâne o prioritate pentru Uniunea Europeană.
Deși s-au făcut deja progrese considerabile în acest domeniu
odată cu intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, care a conferit
un caracter obligatoriu Cartei drepturilor fundamentale ale Uniunii Europene,
Uniunea se confruntă în continuare cu numeroase provocări precum
aplicarea insuficientă sau inconsecventă a anumitor drepturi pe
teritoriul Uniunii sau necunoașterea anumitor acte normative europene atât
de către cetățeni, cât și de către
autoritățile publice. Măsurile legislative și de
politică și aplicarea corectă a acestora reprezintă
instrumente-cheie. Finanțarea poate contribui la crearea spațiului de
libertate, securitate și justiție prin sprijinirea legislației
și a procesului decizional și prin promovarea punerii în aplicare a
acestora.
În conformitate cu comunicarea „Revizuirea
bugetului UE”[1], s-au analizat din nou
instrumentele de finanțare și mecanismele de punere în aplicare existente
pentru a se asigura o focalizare clară asupra valorii adăugate
europene și pentru a realiza raționalizarea și simplificarea
mecanismelor de finanțare. În comunicarea „Un buget pentru Europa 2020”[2],
Comisia a exprimat necesitatea unui buget mai simplu și mai transparent
pentru a rezolva problemele rezultate din complexitatea structurii programelor
și din existența a multiple programe. Domeniul „Drepturi” a fost menționat
ca un exemplu al fragmentării actuale, în cazul căruia ar trebui
să se ia măsuri.
În acest cadru și având ca scop simplificarea
și raționalizarea, programul „Drepturi și cetățenie” înlocuiește
trei programe existente în prezent:
-           „Drepturi fundamentale și cetățenie”,
-           „Daphne III”,
-           secțiunile „Combaterea discriminării și
diversitate” și „Egalitatea între femei și bărbați” din
cadrul programului „Ocuparea forței de muncă și solidaritate
socială” (PROGRESS).
Fuziunea acestor programe, care se
întemeiază pe dispozițiile titlului V din partea a III-a a Tratatului
privind funcționarea Uniunii Europene, va permite o abordare
cuprinzătoare a finanțării în domeniu.
Obiectivul general al prezentei propuneri este
de a contribui la crearea unui spațiu în care drepturile persoanelor,
astfel cum sunt consacrate în Tratatul privind funcționarea Uniunii
Europene și în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, sunt
promovate și apărate. În special, programul ar trebui să
promoveze drepturile asociate calității de cetățean
european, principiul nediscriminării și al egalității între
femei și bărbați, dreptul la protecția datelor cu caracter
personal, drepturile copilului, drepturile rezultate din legislația Uniunii
privind drepturile consumatorilor și din libertatea de a
desfășura o activitate comercială pe piața internă.
Pentru a fi cu
adevărat eficiente și pentru a aduce beneficii clare cetățenilor
și întreprinderilor, drepturile trebuie să fie cunoscute de cei care
le aplică, de cei care consiliază persoanele cu privire la drepturile
lor și de cei care beneficiază de drepturile respective; în plus,
acestea trebuie să fie aplicate în mod consecvent și eficient pe
teritoriul Uniunii. Acest lucru poate fi realizat prin sprijinirea
formării și printr-o mai bună conștientizare, prin
consolidarea rețelelor și prin facilitarea cooperării
transnaționale. În plus, Uniunea Europeană trebuie să se doteze
cu o bază analitică solidă pentru a susține procesul
decizional și legislația în domeniul drepturilor și cetățeniei.

2.           REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU
PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII IMPACTULUI
2.1.        Consultarea
părților interesate
La 20 aprilie 2011, a fost lansată o
consultare publică a părților interesate privind viitoarele
activități de finanțare în domeniul justiției, drepturilor
fundamentale și egalității pentru perioada de după anul 2013[3].
Aceasta a fost disponibilă online timp de două luni și a fost
deschisă tuturor părților și persoanelor interesate. Un
număr de 187 de respondenți – dintre care numeroase ONG-uri – din
majoritatea statelor membre și-au prezentat contribuțiile.
Respondenții au evaluat în mod pozitiv
obiectivele de politică ale programelor și au confirmat necesitatea
de finanțare în domeniile vizate. Valoarea adăugată
europeană a fost confirmată și nu a fost identificat niciun
domeniu în care finanțarea ar trebui sistată. A fost recunoscută
necesitatea de simplificare și îmbunătățire, iar
majoritatea măsurilor propuse au fost apreciate în mod favorabil, inclusiv
reducerea numărului de programe și simplificarea procedurilor.
Părțile interesate au fost în
favoarea finanțării de activități precum schimbul de bune
practici, formarea de specialiști, activități de informare
și de sensibilizare, sprijin pentru rețele, studii etc. Toate
tipurile de activități care au întrunit acordul respondenților
sunt prevăzute explicit la articolul 5 din propunere. Respondenții au
fost de acord cu propunerile Comisiei privind actorii care ar trebui să
primească finanțare și tipurile de mecanisme de finanțare care
ar putea fi utilizate.
2.2.        Evaluarea impactului
S-a realizat o evaluare a impactului privind
activitățile de finanțare viitoare pentru întregul domeniu al
justiției, drepturilor fundamentale și egalității, care, în
prezent, cuprinde șase programe[4]. Evaluarea impactului
este relevantă atât pentru propunerea privind programul „Justiție”,
cât și pentru propunerea privind programul „Drepturi și
cetățenie”. Evaluarea impactului se bazează pe evaluările intermediare
ale programelor existente[5], care au confirmat
eficacitatea și eficiența de ansamblu a programelor, dar au
identificat, în același timp, o serie de deficiențe și
posibilități de îmbunătățire. Evaluarea impactului a
analizat trei opțiuni:
Opțiunea A: menținerea celor șase programe și remedierea unora
dintre problemele identificate prin modificări în gestionarea internă
a programelor. Îmbunătățirea gestionării și
favorizarea unor sinergii puternice între programe ar putea soluționa
unele dintre probleme. Cu toate acestea, principala cauză a problemelor,
și anume numărul mare al programelor, nu ar fi soluționată
în mod direct și, prin urmare, îmbunătățirile aduse prin
această opțiune ar fi limitate.
Opțiunea B: menținerea
tuturor măsurilor de la opțiunea A și, în plus, contopirea celor
șase programe în două programe. Această opțiune ar aduce
flexibilitate în utilizarea fondurilor și în abordarea
priorităților anuale de politică. Opțiunea B ar determina
simplificarea (atât pentru beneficiari, cât și pentru administrație)
și eficientizarea semnificativă a programelor, având în vedere faptul
că ar fi necesare mai puține proceduri. Eficiența programelor ar
fi, de asemenea, îmbunătățită, deoarece problema
fragmentării și a diluării fondurilor ar fi
soluționată mai bine prin existența a numai două programe.
S-ar putea elibera resurse umane, întrucât scăderea numărului de
proceduri ar reduce sarcina administrativă, acestea putând fi repartizate
pentru realizarea de activități care sporesc eficiența
programelor (diseminarea rezultatelor, monitorizare, furnizarea de
informații etc.).
Opțiunea C: aplicarea unui singur program. Această opțiune
soluționează toate problemele cauzate de instrumentele juridice
multiple și de sarcina administrativă sporită corespunzătoare
gestionării mai multor programe. Totuși, datorită constrângerilor
juridice, domeniul de aplicare a acestui program nu ar putea să acopere necesitățile
de finanțare ale tuturor domeniilor de politică. Ar trebui să se
aleagă fie domeniul justiției, fie cel al drepturilor și
cetățeniei. Deși această soluție poate avea un impact
maxim în ceea ce privește gestionarea, nu ar putea să satisfacă
în mod suficient prioritățile de politică și necesitățile
întregului domeniu de politică.
În urma analizării și
comparării opțiunilor, opțiunea preferată este
punerea în aplicare a două programe, care ar satisface necesitățile
de finanțare ale tuturor domeniilor de politică (opțiunea B).
În comparație cu situația existentă, opțiunea B
prezintă în mod clar avantaje și niciun dezavantaj. Opțiunea A
nu este la fel de benefică precum opțiunea B, iar opțiunea C
acoperă numai parțial domeniile de politică, fiind, prin urmare,
neadecvată.
3.           ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII
Propunerea se întemeiază pe articolul 19
alineatul (2), articolul 21 alineatul (2), articolele 114, 168, 169 și 197
din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Coroborarea acestor
articole este necesară pentru a continua sprijinirea politicilor
dezvoltate și aplicate în cadrul celor trei programe existente și nu
pentru a extinde activitățile la noi domenii de politică.
Coroborarea mai multor articole este necesară pentru a îndeplini
obiectivele generale ale programului în mod cuprinzător și pentru a
adopta o abordare simplificată și mai eficientă a
finanțării. Utilizarea acestei serii de articole oferă temeiul
juridic necesar pentru activitățile propuse nefiind, prin urmare,
necesar să se utilizeze articolul 352 din TFUE.
Articolul 19 alineatul (2) prevede adoptarea
unor măsuri stimulative pentru a sprijini acțiunile statelor membre
în domeniul combaterii discriminării pe criterii de sex,
apartenență rasială sau etnică, religie sau convingeri,
handicap, vârstă sau orientare sexuală, inclusiv acțiuni de
promovare a egalității între femei și bărbați și
de sprijinire a drepturilor copilului.
Articolul 21 alineatul (2) prevede măsuri
la nivelul Uniunii Europene menite să faciliteze exercitarea drepturilor
cetățenilor la liberă circulație și ședere pe
teritoriul statelor membre. Acțiunile care au ca scop informarea cetățenilor
și a autorităților cu privire la dreptul la protecție
diplomatică și consulară și la dreptul de vot pot intra, de
asemenea, în domeniul de aplicare a acestui articol, deoarece, în
practică, acestea facilitează exercitarea dreptului
cetățeanului la liberă circulație.
Articolul 114 prevede apropierea legilor
privind crearea și funcționarea pieței interne. Articolul 169
prevede, pe lângă apropierea legilor stipulată la articolul 114,
adoptarea unor măsuri în vederea susținerii, completării și
monitorizării politicii statelor membre în domeniul protecției
sănătății, a siguranței și a interesului economic
al consumatorilor, precum și în domeniul promovării dreptului la
informare, educație și auto-organizare în vederea protejării
intereselor proprii. Ambele dispoziții pot reprezenta un temei pentru
finanțarea de activități legate de protecția consumatorilor
și dreptul contractual. Un nivel înalt de protecție a consumatorului
și dezvoltarea dreptului contractual pentru a facilita tranzacțiile
transfrontaliere creează condițiile necesare pentru a permite
cetățenilor Uniunii să-și exercite drepturile în afara
granițelor țării lor.
Articolul 168 prevede un nivel înalt de
protecție a sănătății umane, precum și
măsuri ale Uniunii de completare a politicilor naționale în domeniul
prevenirii afecțiunilor fizice și psihice și al eliminării
riscurilor la adresa sănătății fizice și psihice.
Violența împotriva copiilor reprezintă un pericol pentru
sănătatea fizică și psihică a acestora, incluzând,
adesea, amenințări transfrontaliere. Copiii sunt cetățeni
vulnerabili și necesită un nivel înalt de protecție împotriva
riscurilor pentru sănătatea lor fizică și psihică.
Violența împotriva femeilor constituie, de asemenea, un risc grav pentru
sănătatea fizică și psihică a victimelor, care
necesită un nivel înalt de protecție.
Articolul 197 permite susținerea statelor
membre pentru punerea în aplicare a dreptului Uniunii prin facilitarea
schimbului de informații sau prin sprijinirea programelor de formare.
Această dispoziție este deosebit de importantă în domenii precum
drepturile fundamentale, cetățenia și protecția datelor, în
care autoritățile joacă un rol important.
Activitățile de finanțare
propuse respectă principiul valorii adăugate europene și
principiul subsidiarității. Finanțarea din bugetul Uniunii se axează
pe activități ale căror obiective nu pot fi îndeplinite într-o
măsură suficientă de statele membre în mod izolat, în timp ce
intervenția Uniunii poate aduce o valoare suplimentară în
comparație cu acțiunea izolată a statelor membre.
Activitățile care se încadrează în domeniul de aplicare a
prezentului regulament contribuie la aplicarea eficientă a acquis-ului
prin dezvoltarea încrederii reciproce între statele membre, sporirea
cooperării și a rețelelor transfrontaliere și prin
aplicarea corectă, coerentă și consecventă a dreptului
Uniunii pe întreg teritoriul acesteia. Uniunea Europeană este mai în
măsură decât statele membre să soluționeze problemele
transfrontaliere și să ofere o platformă europeană pentru
învățare reciprocă. Aceasta va adopta o bază de analiză
solidă pentru acordarea sprijinului și dezvoltarea politicilor.
Intervenția Uniunii Europene permite realizarea acestor
activități în mod consecvent pe teritoriul Uniunii și asigură
economii de scară.
Propunerea respectă principiul proporționalității
deoarece nu depășește măsurile minime necesare pentru a
îndeplini obiectivul enunțat la nivel european și acțiunile
necesare în acest scop.
4.           IMPLICAȚIILE BUGETARE
Pachetul financiar pentru punerea în aplicare
a programului „Drepturi și cetățenie” pentru perioada 1 ianuarie
2014 – 31 decembrie 2020 se ridică la 439 milioane EUR (prețuri
actuale).
5.           PRINCIPALELE ELEMENTE ALE PROPUNERII
Scopul
abordării propuse este de a combina simplificarea procedurilor de
finanțare, solicitată de toate părțile implicate, cu o
abordare axată mai mult pe rezultate. Principalele elemente ale acestei
abordări sunt următoarele:
- Propunerea
definește obiectivele generale și specifice urmărite de program
(articolele 3 și 4) și domeniile de acțiune asupra cărora se
va concentra programul (articolul 5). Obiectivele generale și specifice
definesc domeniul de aplicare a programului (domeniile de politică), în
timp ce tipurile de acțiuni depind de finanțare, sunt aplicabile
tuturor domeniilor de politică vizate și definesc pe orizontală
rezultatele care pot fi obținute prin finanțare. În același
timp, acestea stabilesc situațiile în care finanțarea poate prezenta
o valoare adăugată pentru îndeplinirea obiectivelor politicii. În aplicarea
prezentului regulament, Comisia va stabili anual prioritățile de
finanțare în domeniile de politică respective. Programul poate
utiliza toate instrumentele financiare prevăzute în Regulamentul
financiar. Pot participa toate persoanele juridice constituite legal în statele
membre sau într-o țară terță participantă la program,
fără limitarea suplimentară a accesului la program. Această
structură permite simplificarea, precum și o mai bună orientare
a programului către necesitățile și evoluțiile
politicii. În plus, aceasta oferă un context stabil pentru evaluare,
deoarece obiectivele specifice sunt legate în mod direct de indicatorii pentru
evaluare, care trebuie să rămână coerenți pe întreaga durată
a programului și care vor fi monitorizați și evaluați
periodic. Se propune să nu se rezerve sume specifice pe domenii de politică
în cadrul programului, pentru a-i conferi flexibilitate și pentru a
îmbunătăți aplicarea programului.
- Țările
terțe care pot participa sunt țările SEE, țările
aflate în curs de aderare, țările candidate și potențialele
țări candidate. Alte țări terțe, în special
țările care fac obiectul politicii europene de vecinătate, pot
fi asociate la acțiuni ale programului, dacă aceasta servește
scopului acțiunilor respective.
- Prioritățile
anuale ale programului vor fi definite în programul anual de lucru. Deoarece
aceasta implică alegeri determinate de politică, adoptarea
programului de lucru anual face obiectul avizului comitetului statelor membre
în conformitate cu procedura de consultare.
- Comisia poate utiliza, pe baza unei analize costuri-beneficii,
o agenție executivă existentă pentru punerea în aplicare a
programului, astfel cum se stipulează în Regulamentul (CE) nr. 58/2003 al
Consiliului din19 decembrie 2002 de stabilire a statutului agențiilor
executive care vor primi unele sarcini în gestionarea programelor comunitare.
2011/0344 (COD)
Propunere de
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN
ŞI AL CONSILIULUI
de instituire, pentru perioada 2014-2020, a
programului „Drepturi și cetățenie”

(Text cu relevanță pentru SEE)
PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea
Uniunii Europene, în special articolul 19 alineatul (2), articolul 21 alineatul
(2), articolele 114, 168 169 și 197,
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectului de act
legislativ parlamentelor naționale,
având în vedere avizul Comitetului Economic
și Social European,
având în vedere avizul Comitetului Regiunilor,
acționând conform procedurii legislative
ordinare,
întrucât:
(1)
Uniunea Europeană se întemeiază pe
principiile libertății, democrației, respectării
drepturilor și a libertăților fundamentale ale omului, precum
și al statului de drept, principii comune tuturor statelor membre. Orice
cetățean al Uniunii dispune de drepturile prevăzute în tratat.
Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene căreia, odată cu
intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, i s-a conferit forță
juridică obligatorie pe întreg teritoriul Uniunii, reflectă
drepturile și libertățile fundamentale de care dispun cetățenii
în cadrul Uniunii. Pentru a deveni efective, este necesar ca aceste drepturi să
fie promovate și respectate. Este necesar să se asigure respectarea
integrală a acestor drepturi și orice obstacole ar trebui eliminate.
(2)
Programul de la Stockholm[6]
reafirmă prioritatea creării unui spațiu de libertate,
securitate și justiție și menționează, printre
prioritățile sale politice, realizarea unei Europe a drepturilor.
Finanțarea este identificată ca unul dintre instrumentele importante
necesare pentru punerea în aplicare cu succes a priorităților de politică
ale Programului de la Stockholm.
(3)
Ar trebui ca cetățenii să își poată
exercita pe deplin drepturile asociate calității de
cetățean al Uniunii. Aceștia ar trebui să își poată
exercita dreptul la liberă circulație și ședere pe
teritoriul Uniunii, dreptul de a alege și de a fi aleși la alegerile
locale și pentru Parlamentul European, dreptul la protecție
consulară și dreptul de a înainta o petiție Parlamentului
European. Cetățenii Uniunii ar trebui să nu întâmpine
dificultăți în a locui, a călători sau a lucra într-un alt
stat membru și să aibă încredere că drepturile lor sunt
protejate, oriunde s-ar afla în Uniune.
(4)
Cetățenii și întreprinderile ar
trebui, de asemenea, să beneficieze pe deplin de piața internă.
Consumatorii ar trebui să se poată bucura de drepturile
prevăzute în legislația privind protecția consumatorilor, iar întreprinderile
ar trebui sprijinite pentru a-și exercita libertatea de a
desfășura activități comerciale pe piața internă.
Crearea de instrumente legislative contractuale și de protecție a
consumatorilor oferă soluții practice pentru întreprinderi și
consumatori în soluționarea problemelor transfrontaliere și
urmărește să le ofere acestora mai multe opțiuni și
să diminueze costurile pentru încheierea de contacte cu parteneri din alte
state membre, asigurând în același timp consumatorilor un grad înalt de
protecție.
(5)
Absența discriminării pe criterii de sex,
apartenență rasială sau etnică, religie sau convingeri,
handicap, vârstă sau orientare sexuală și egalitatea între femei
și bărbați sunt valori comune tuturor statelor membre.
Combaterea tuturor formelor de discriminare este un obiectiv permanent, care
necesită acțiuni coordonate, inclusiv prin alocarea de fonduri.
(6)
În conformitate cu articolele 8 și 10 din
Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, programul ar trebui
să sprijine integrarea egalității între femei și
bărbați și a obiectivelor anti-discriminare în toate
activitățile sale. Ar trebui să se efectueze o monitorizare
și evaluare periodică pentru a aprecia modul în care aspectele
privind combaterea discriminării și egalitatea între femei și
bărbați sunt abordate în activitățile programului.
(7)
Violența împotriva femeilor, sub toate formele
sale, reprezintă o încălcare a drepturilor fundamentale și un
pericol grav pentru sănătate. Acest tip de violență este
prezent peste tot în Uniune și sunt necesare acțiuni coordonate
pentru a o combate. Luarea de măsuri în vederea combaterii violenței
împotriva femeilor contribuie la promovarea egalității între femei
și bărbați.
(8)
Tratatul prevede ca Uniunea să promoveze
protecția drepturilor copilului, în conformitate cu articolul 3 alineatul
(3) din Tratatul privind Uniunea Europeană, luptând, în același timp,
împotriva discriminării. Copiii sunt vulnerabili, în special atunci când
se găsesc în situații de sărăcie, excluziune socială,
handicap sau în alte circumstanțe care îi expun riscurilor. Este necesar să
se ia măsuri pentru a promova drepturile copilului și pentru a
contribui la protejarea copiilor împotriva relelor tratamente și
violenței, care reprezintă un pericol pentru sănătatea
fizică sau psihică a acestora.
(9)
Datele cu caracter personal ar trebui să fie
în continuare protejate în mod eficient în contextul dezvoltării
tehnologice permanente și al globalizării. Cadrul juridic al Uniunii
privind protecția datelor ar trebui să fie aplicat în mod efectiv și
consecvent pe teritoriul Uniunii Europene. În acest scop, Uniunea ar trebui
să aibă capacitatea de a sprijini eforturile statelor membre pentru
punerea în aplicare a cadrului său juridic.
(10)
Comunicarea Comisiei privind Europa 2020[7]
stabilește o strategie de creștere inteligentă, ecologică
și favorabilă incluziunii. Sprijinirea și promovarea drepturilor
persoanelor în cadrul Uniunii, abordarea problemei discriminării și a
inegalităților și promovarea cetățeniei contribuie la
promovarea obiectivelor specifice și a inițiativelor emblematice ale
strategiei Europa 2020.
(11)
Experiențele privind acțiunile
întreprinse la nivelul Uniunii au arătat că atingerea acestor
obiective în practică necesită o combinație de instrumente,
inclusiv legislație, inițiative de politică și
finanțare. Finanțarea este un instrument important, care vine în
completarea măsurilor legislative. Prin urmare, ar trebui să se instituie
un program de finanțare. Comunicarea Comisiei „Un buget pentru Europa 2020”[8]
a subliniat necesitatea raționalizării și simplificării
finanțării acordate de Uniune. Se poate realiza o simplificare
adecvată și o gestionare eficientă a finanțării prin reducerea
numărului de programe și prin raționalizarea, simplificarea
și armonizarea normelor și procedurilor de finanțare.
(12)
Răspunzând necesității de
simplificare și gestionare eficientă a finanțării,
prezentul regulament instituie programul „Drepturi și cetățenie”
pentru a asigura continuarea și dezvoltarea activităților
întreprinse anterior în baza a trei programe, create prin Decizia 2007/252/CE a
Consiliului din 19 aprilie 2007 de instituire, pentru
perioada 2007-2013, a programului specific „Drepturi fundamentale și
cetățenie” ca parte a programului general „Drepturi fundamentale
și justiție”[9]; Decizia
779/2007/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 iunie 2007 de
instituire, pentru perioada 2007-2013, a unui program special de prevenire
și combatere a violenței împotriva copiilor, a tinerilor și a
femeilor, precum și de protecție a victimelor și a grupurilor
expuse riscurilor (programul „Daphne III”), ca parte a programului general
„Drepturi fundamentale și justiție”[10]; și secțiunile privind „Egalitatea între femei și
bărbați” și „Combaterea discriminării și diversitate” din
Decizia 1672/2006/CE a Parlamentului European și a
Consiliului din 24 octombrie 2006 de stabilire a programului comunitar pentru
ocuparea forței de muncă și solidaritate socială –
„Progress”[11].
(13)
Comunicările Comisiei „Revizuirea bugetului
UE”[12] și „Un buget pentru
Europa 2020” subliniază că este important ca finanțarea să
se axeze pe acțiuni cu valoare adăugată europeană
clară, mai precis, acolo unde intervenția Uniunii poate aduce o
valoare adăugată suplimentară în comparație cu
acțiunea statelor membre individuale. Acțiunile care se
încadrează în domeniul de aplicare a prezentului regulament ar trebui
să contribuie la dezvoltarea încrederii reciproce între statele membre,
sporind cooperarea transfrontalieră și colaborarea în rețea
și determinând aplicarea corectă, coerentă și
consecventă a legislației Uniunii. Activitățile de
finanțare ar trebui să contribuie, de asemenea, la cunoașterea
efectivă și mai aprofundată a legislației și
politicilor Uniunii de către toate părțile implicate și
să ofere o bază de analiză solidă pentru susținerea
și dezvoltarea legislației și politicilor Uniunii.
Intervenția Uniunii permite realizarea consecventă a acestor
acțiuni pe întreg teritoriul Uniunii și asigură economii de
scară. În plus, Uniunea Europeană este mai în măsură decât
statele membre să soluționeze problemele transfrontaliere și
să ofere o platformă europeană pentru învățare
reciprocă.
(14)
Pentru a pune în aplicare principiul bunei gestiuni
financiare, prezentul regulament ar trebui să prevadă instrumente
adecvate pentru evaluarea performanței acestuia. În acest scop,
regulamentul ar trebui să definească obiective generale și
specifice. Pentru a măsura îndeplinirea obiectivelor specifice, ar trebui
să se stabilească o serie de indicatori care ar trebui să
rămână valabili pe întreaga durată a programului.
(15)
Este necesar ca pachetul financiar instituit pentru
programul multianual prin prezentul regulament să reprezinte
referința de bază pentru autoritatea bugetară în timpul
procedurii bugetare anuale, în sensul punctului 17 din Acordul
interinstituțional din XX dintre Parlamentul European, Consiliu și
Comisie privind cooperarea în materie bugetară și privind buna gestiune
financiară.
(16)
Prezentul regulament ar trebui să fie aplicat
în deplină concordanță cu Regulamentul (UE, Euratom) nr. XX/XX
din XX privind normele financiare aplicabile bugetului anual al Uniunii
Europene. În special, acesta ar trebui să utilizeze instrumentele de
simplificare introduse de regulamentul menționat. În plus, est necesar ca
criteriile de identificare a acțiunilor care ar trebui sprijinite să
vizeze alocarea resurselor financiare disponibile acțiunilor care au cel
mai mare impact în ceea ce privește obiectivul politic urmărit.
(17)
Comisiei ar trebui să i se confere
competențe de executare cu privire la adoptarea programelor anuale de
lucru. Aceste competențe trebuie exercitate în conformitate cu
Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al
Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor
generale privind mecanismele de control de către statele membre al
exercitării competențelor de executare de către Comisie[13].
Având în vedere sumele anuale vizate, implicațiile bugetare pot fi
considerate nesubstanțiale. Prin urmare, ar trebui să se aplice
procedura de consultare.
(18)
Pentru a garanta alocarea eficientă a
fondurilor din bugetul Uniunii, este necesar să se asigure consecvența,
complementaritatea și sinergiile între programele de finanțare care
sprijină domenii de politică legate îndeaproape, în special între
prezentul program și programul „Justiție” instituit prin Regulamentul
(UE) nr. XX/XX din XX[14], programul
„Europa pentru cetățeni” instituit prin Regulamentul (UE) nr. XX/XX
of XX[15] și programele în
domeniile afaceri interne, ocuparea forței de
muncă și afaceri sociale, sănătate și protecția
consumatorilor, educație, formare, tineret și sport, societate
informațională, extindere, în special Instrumentul de
asistență pentru preaderare[16] și fondurile
acordate conform cadrului strategic comun (fonduri CSC).
(19)
Interesele financiare ale Uniunii ar trebui să
fie protejate prin măsuri proporționale pe tot parcursul ciclului de
cheltuieli, inclusiv prevenirea, identificarea și cercetarea neregulilor,
recuperarea fondurilor pierdute, plătite în mod necuvenit sau utilizate
incorect și, dacă este cazul, impunerea de penalități.
Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) ar trebui să fie
autorizat să efectueze verificări la fața locului și
inspecții ale activității agenților economici, în
conformitate cu procedurile stabilite în Regulamentul (Euratom,
CE) nr. 2185/96[17], cu scopul de a
identifica cazurile de fraudă, corupție sau orice altă
activitate ilegală care afectează interesele financiare ale Uniunii
în legătură cu finanțarea acordată de Uniune în cadrul
programului.
(20)
Având în vedere faptul că obiectivul
prezentului regulament de a contribui la crearea unui spațiu în care
drepturile cetățenilor, consacrate în Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene și în Carta drepturilor fundamentale a
Uniunii Europene, sunt promovate și protejate, nu poate fi îndeplinit
într-o măsură suficientă de statele membre, ci poate fi atins în
mod mai adecvat la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri în
conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum se
stipulează la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În
conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este
stipulat la același articol, prezentul regulament nu
depășește măsurile necesare pentru îndeplinirea
obiectivului menționat.
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Instituirea programului și durata sa
1.           Prezentul regulament
instituie programul „Drepturi și cetățenie” al Uniunii Europene,
denumit în continuare „programul”.
2.           Programul acoperă
perioada de la 1 ianuarie 2014 până la 31 decembrie 2020.
Articolul 2
Valoarea adăugată europeană
Programul finanțează acțiuni cu
valoare adăugată europeană. În acest scop, Comisia se
asigură că acțiunile selectate pentru a primi finanțare urmăresc
obținerea de rezultate cu valoare adăugată europeană
și verifică dacă a existat într-adevăr valoare
adăugată europeană în rezultatele finale ale acțiunilor
finanțate prin program.
Articolul 3
Obiective generale
Obiectivul general al programului este de a
contribui la crearea unui spațiu în care drepturile cetățenilor
consacrate în Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și în
Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene sunt promovate și
protejate.
Articolul 4
Obiective specifice
1.           Pentru a îndeplini obiectivul
general menționat la articolul 3, programul vizează următoarele
obiective specifice:
(a)     să contribuie la sporirea
exercitării drepturilor asociate calității de cetățean
al Uniunii;
(b)     să promoveze aplicarea efectivă
a principiilor nediscriminării pe criterii de sex, apartenență
rasială sau etnică, religie sau convingeri, handicap, vârstă sau
orientare sexuală, inclusiv egalitatea între femei și
bărbați și drepturile persoanelor cu handicap și ale
persoanelor în vârstă;
(c)     să contribuie la asigurarea unui
nivel înalt de protecție a datelor cu caracter personal;
(d)     să determine respectarea într-o mai
mare măsură a drepturilor copilului;
(e)     să permită consumatorilor
și întreprinderilor să facă achiziții și să
desfășoare activități comerciale cu încredere pe piața
internă, aplicând drepturile derivate din legislația Uniunii privind
protecția consumatorilor și promovând libertatea de a
desfășura activități comerciale pe piața internă
prin tranzacții transfrontaliere.
2.           Indicatorii de evaluare a
gradului de îndeplinire a obiectivelor stipulate la alineatul (1) sunt, inter
alia, percepția europeană asupra respectării,
exercitării și aplicării drepturilor respective și
numărul de plângeri.
Articolul 5
Acțiuni
1.           În vederea îndeplinirii
obiectivelor stabilite la articolele 3 și 4, acțiunile programului se
axează pe următoarele domenii de acțiune:
(a)     o mai bună conștientizare
și cunoaștere de către cetățeni a legislației
și politicilor Uniunii;
(b)     sprijinirea punerii în aplicare a legislației
și politicilor Uniunii în statele membre;
(c)     promovarea cooperării
transnaționale și consolidarea cunoașterii și încrederii
reciproce între toate părțile interesate implicate;
(d)     o mai bună cunoaștere și
înțelegere a potențialelor probleme care pot afecta exercitarea
drepturilor și a principiilor garantate de tratat, Carta drepturilor
fundamentale și legislația secundară a Uniunii pentru a se
asigura că legislația și procesul decizional sunt bazate pe informații
solide.
2.           Programul
finanțează, inter alia, următoarele tipuri de
acțiuni:
(a)     activități analitice precum
colectarea de date și statistici, dezvoltarea unor metodologii comune
și, dacă este cazul, a indicatorilor sau criteriilor de
referință, studii, cercetare, analize și anchete, evaluări
și analize ale impactului, elaborarea și publicarea de ghiduri,
rapoarte și materiale cu scop educativ, monitorizarea și evaluarea
transpunerii și aplicării legislației Uniunii și a punerii
în aplicare a politicilor Uniunii; ateliere, seminarii, reuniuni ale
experților, conferințe;
(b)     activități de formare precum
schimbul de personal, ateliere, seminarii, acțiuni de formare a
formatorilor, crearea de module de formare online sau de alt tip;
(c)     învățare
reciprocă, cooperare, activități de sensibilizare și
diseminare precum identificarea și schimbul de bune practici,
abordări inovatoare și experiențe, organizarea de evaluări inter
pares și învățare reciprocă, organizarea de
conferințe și seminarii, organizarea de campanii de sensibilizare
și informare, organizarea de campanii și evenimente mass-media,
inclusiv comunicare instituțională privind prioritățile de
politică ale Uniunii Europene; elaborarea și publicarea de materiale
pentru diseminarea de informații și diseminarea rezultatelor
programului, dezvoltarea, utilizarea și întreținerea sistemelor
și instrumentelor bazate pe tehnologiile informației și comunicațiilor;

(d)     sprijin pentru actorii principali, de
exemplu sprijin pentru statele membre în vederea punerii în aplicare a
legislației și politicilor Uniunii, sprijin pentru rețelele-cheie
la nivel european ale căror activități sunt legate de punerea în
practică a obiectivelor programului, interconectarea la nivel european
între organismele și organizațiile specializate și autoritățile
naționale, regionale și locale, finanțarea rețelelor de
experți, finanțarea observatorilor la nivel european.
Articolul 6
Participarea
1.           Accesul la program este
deschis tuturor organismelor și entităților publice și/sau
private constituite legal în:
(a)     statele membre;
(b)     țările AELS care sunt
părți la Acordul privind SEE, în conformitate cu dispozițiile
acordului respectiv;
(c)     statele în curs de
aderare, statele candidate și potențialele statele candidate, în
conformitate cu principiile generale și cu termenii și condițiile
generale stabilite în acordurile-cadru încheiate cu acestea pentru participarea
la programele Uniunii.
2.           Organismele și
entitățile publice și/sau private stabilite legal în alte
țări terțe, în special țările care fac obiectul
politicii europene de vecinătate, pot fi asociate la acțiunile
programului, dacă acest lucru servește scopului acțiunilor
respective.
3.           În cadrul programului,
Comisia poate coopera cu organizații internaționale care își
desfășoară activitatea în domeniile vizate de program precum
Consiliul Europei, Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare
Economică (OCDE) și Organizația Națiunilor Unite. Acestor
organizații internaționale li se oferă acces la program.
Articolul 7
Bugetul
1.           Pachetul financiar pentru
punerea în aplicare a programului este de 439 milioane EUR.
2.           Fondurile alocate în cadrul
programului pot acoperi, de asemenea, costuri legate de activități de
pregătire, monitorizare, control, audit și evaluare, necesare pentru
gestionarea programului și îndeplinirea obiectivelor sale, în special,
studii, reuniuni ale experților, acțiuni de informare și
comunicare, inclusiv comunicare instituțională privind
prioritățile de politică ale Uniunii Europene, în măsura în
care acestea sunt legate de obiectivele generale ale prezentului regulament,
costuri legate de rețele informatice axate pe prelucrarea și schimbul
de informații, împreună cu toate celelalte costuri
corespunzătoare asistenței tehnice și administrative suportate
de Comisie pentru gestionarea programului.
3.           Autoritatea bugetară
autorizează creditele anuale disponibile în limitele stabilite de
Regulamentul (UE, Euratom) nr. XX/XX al Consiliului din XX de stabilire a
cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020.
Articolul 8
Măsuri de punere în aplicare
1.           Comisia pune în aplicare
sprijinul financiar al Uniunii în conformitate cu Regulamentul (UE, Euratom) nr. XX/XX din XX privind normele financiare aplicabile
bugetului anual al Uniunii Europene.
2.           În vederea punerii în
aplicare a programului, Comisia adoptă anual programe de lucru sub
formă de acte de punere în aplicare. Actele de punere în aplicare sunt
adoptate în conformitate cu procedura de consultare stipulată la articolul
9 alineatul (2).
3.           Programele de lucru anuale
stabilesc măsurile necesare de punere în aplicare, prioritățile
cererilor de propuneri și toate celelalte elemente prevăzute în
Regulamentul (UE, Euratom) nr. XX/XX din XX privind
normele financiare aplicabile bugetului anual al Uniunii Europene.
Articolul 9
Procedura comitetului
1.           Comisia este asistată de
un comitet, constituit în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.
2.           În cazul în care se face
trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 4 din Regulamentul
(UE) nr. 182/2011.
Articolul 10
Complementaritate
1.           Comisia, în cooperare cu
statele membre, asigură coerența, complementaritatea și
sinergiile de ansamblu cu celelalte instrumente ale Uniunii, inter alia,
cu programul „Justiție”, cu programul „Europa pentru cetățeni” și
cu programele din următoarele domenii: afaceri interne, ocuparea
forței de muncă, sănătate și protecția consumatorului,
educație, formare, tineret și sport, societate informațională,
extindere, în special Instrumentul de asistență pentru preaderare
și fondurile acordate conform cadrului strategic comun (fondurile CSC).
2.           Programul poate folosi
resursele în comun cu alte instrumente ale Uniunii, în special cu programul
„Justiție”, pentru a executa acțiunile care îndeplinesc obiectivele
ambelor programe. O acțiune finanțată de program poate beneficia
de finanțare și din partea programului „Justiție”, cu
condiția ca finanțarea să nu acopere aceleași costuri.
Articolul 11
Protejarea intereselor financiare ale Uniunii
1.           Comisia ia măsurile
necesare pentru a se asigura că, la punerea în aplicare a acțiunilor
finanțate în temeiul prezentului regulament, interesele financiare ale
Uniunii sunt protejate prin aplicarea de măsuri preventive împotriva
fraudei, corupției și a altor activități ilegale, prin
realizarea de verificări efective și, în cazul identificării
unor nereguli, prin recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit și,
dacă este cazul, prin impunerea de penalități proporționale
și disuasive.
2.           Comisia sau
reprezentanții săi și Curtea de Conturi Europeană au
competențe de control, atât pe baza documentelor, cât și la fața
locului, pentru toți beneficiarii de subvenții, contractanții
și subcontractanții care au primit fonduri din partea Uniunii în
cadrul programului.
              Oficiul
European de Luptă Antifraudă (OLAF) poate efectua controale și
inspecții la fața locului asupra activității agenților
economici care beneficiază direct sau indirect de o astfel de
finanțare, în conformitate cu procedurile stabilite în Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96, cu scopul de a identifica cazurile de
fraudă, corupție sau orice altă activitate ilegală care
afectează interesele financiare ale Uniunii în legătură cu un
acord de grant sau o decizie de acordare a unui grant sau în legătură
cu un contract de finanțare din partea Uniunii.
              Fără a aduce
atingere dispozițiilor primelor două paragrafe, acordurile de
cooperare cu țările terțe și organizațiile
internaționale, precum și acordurile de grant, deciziile de acordare
a granturilor și contractele rezultate din punerea în aplicare a
prezentului regulament împuternicesc în mod expres Comisia, OLAF și Curtea
de Conturi să efectueze astfel de audituri, controale și
inspecții la fața locului.
Articolul 12
Monitorizare și evaluare
1.           Comisia monitorizează periodic
programul pentru a urmări punerea în aplicare a acțiunilor
întreprinse în cadrul acestuia în domeniile de acțiune menționate la
articolul 5 alineatul (1) și îndeplinirea obiectivelor specifice stipulate
la articolul 4. Monitorizarea oferă, de asemenea, o metodă de
evaluare a modului în care aspectele privind egalitatea între femei și
bărbați și combaterea discriminării sunt abordate în
acțiunile programului. Dacă este cazul, indicatorii sunt defalcați
în funcție de sex, vârstă și dizabilitate.
2.           Comisia pune la
dispoziția Parlamentului European și a Consiliului:
(a)     un raport de evaluare intermediară până
cel mai târziu la mijlocul anului 2018;
(b)     un raport de evaluare ex-post.
3.           Raportul de evaluare intermediară
oferă date privind îndeplinirea obiectivelor programului, eficiența
utilizării resurselor și valoarea adăugată europeană a
programului, cu scopul de a stabili dacă finanțarea în domeniile
vizate de program va fi reînnoită, modificată sau suspendată
după 2020. Acesta abordează, de asemenea, eventuala simplificare a programului,
coerența sa internă și externă, precum și menținerea
relevanței tuturor obiectivelor și acțiunilor. Raportul
ține seama de rezultatele evaluărilor ex-post ale programelor
menționate la articolul 13.
4.           Evaluarea ex-post oferă
informații privind impactul pe termen mai lung al programului și
privind durabilitatea efectelor programului, în vederea utilizării
acestora pentru stabilirea unui program ulterior.
Articolul 13
Măsuri tranzitorii
Acțiunile inițiate înainte de 1
ianuarie 2014 în temeiul Deciziei 2007/252/CE, al Deciziei 779/2007/CE sau al
secțiunii 4 „Combaterea discriminării și diversitate” și al
secțiunii 5 „Egalitatea între femei și bărbați” din Decizia
1672/2006/CE sunt reglementate în continuare de dispozițiile deciziilor
menționate, până la încheierea acțiunilor respective. În ceea ce
privește acțiunile în cauză, trimiterile la comitetele prevăzute
la articolul 10 din Decizia 2007/252/CE, articolul 10 din Decizia 779/2007/CE și
articolul 13 din Decizia 1672/2006/CE sunt interpretate ca trimiteri la
comitetul prevăzut la articolul 9 din prezentul regulament.
Articolul 14
Intrarea în vigoare
Prezentul
regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data
publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Adoptat la Bruxelles,
Pentru Parlamentul European                      Pentru
Consiliu
Președintele                                                  Președintele
ANEXĂ
FIȘĂ
FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ
1.           CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI
              1.1.    Titlul propunerii/inițiativei
              1.2.    Domeniul
(domeniile) de politică vizat(e) în structura ABM/ABB
              1.3.    Natura
propunerii/inițiativei
              1.4.    Obiectiv(e)

              1.5.    Motivele
propunerii/inițiativei
              1.6.    Durata
acțiunii și impactul financiar al acesteia
              1.7.    Tipul
(tipurile) de gestionare preconizat (preconizate)
2.           MĂSURI DE GESTIONARE
              2.1.    Norme
de monitorizare și raportare
              2.2.    Sistemul
de gestionare și control
              2.3.    Măsuri
de prevenire a fraudelor și a neregulilor
3.           IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL
PROPUNERII/INIȚIATIVEI
              3.1.    Rubrica
(rubricile) din cadrul financiar multianual și linia bugetară
(liniile bugetare) de cheltuieli afectată (afectate)
              3.2.    Impactul
estimat asupra cheltuielilor
              3.2.1. Sinteza impactului estimat asupra
cheltuielilor
              3.2.2. Impactul
estimat asupra creditelor operaționale
              3.2.3. Impactul
estimat asupra creditelor cu caracter administrativ
              3.2.4. Compatibilitatea
cu cadrul financiar multianual actual
              3.2.5. Participarea
terților la finanțare
              3.3.    Impactul estimat asupra
veniturilor
FIȘĂ
FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ

1.
CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI
1.1.
Titlul propunerii/inițiativei

Propunere
de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire,
pentru perioada 2014-2020, a programului „Drepturi și cetățenie”

1.2.
Domeniul (domeniile) de politică vizat(e) în
structura ABM/ABB[18]

Titlul 33 – Justiție

1.3.
Natura propunerii/inițiativei

þ Propunerea/inițiativa
se referă la o acțiune nouă
¨ Propunerea/inițiativa
se referă la o acțiune nouă ca urmare a unui proiect-pilot/ a
unei acțiuni pregătitoare[19]
¨ Propunerea/inițiativa
se referă la prelungirea unei acțiuni existente
¨ Propunerea/inițiativa
se referă la o acțiune reorientată spre o acțiune
nouă

1.4.
Obiective
1.4.1.
Obiectivul (obiectivele) strategic(e) multianual(e)
al(e) Comisiei vizat(e) de propunere/inițiativă

Programul
are scopul de a contribui la crearea unui spațiu de libertate, securitate
și justiție prin promovarea și susținerea punerii în
aplicare în mod efectiv a unei Europe a drepturilor, astfel cum sunt consacrate
acestea în Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și în Carta
drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. Aceste drepturi includ, în
special, drepturile asociate calității de cetățean
european, principiul nediscriminării pe criterii de sex,
apartenență rasială sau etnică, religie sau convingeri,
handicap, vârstă sau orientare sexuală, principiul egalității
între femei și bărbați, drepturile persoanelor cu handicap
și ale persoanelor în vârstă, dreptul la protecția datelor cu
caracter personal, drepturile copilului, drepturile consumatorilor și
libertatea de a desfășura activități comerciale pe
piața internă, prin facilitarea tranzacțiilor transfrontaliere.

1.4.2.
Obiectiv(e)specific(e) și activitatea
(activitățile) ABM/ABB vizată (vizate)

Obiective specifice
În
vederea îndeplinirii obiectivului general menționat anterior, programul
vizează următoarele obiective specifice:
(a)
să contribuie la sporirea exercitării drepturilor asociate
calității de cetățean al Uniunii;
(b)
să promoveze aplicarea eficientă a principiilor nediscriminării
pe criterii de sex, apartenență rasială sau etnică, religie
sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală, inclusiv
egalitatea între femei și bărbați și drepturile persoanelor
cu handicap și ale persoanelor în vârstă;
(c)
să contribuie la asigurarea unui nivel înalt de protecție a datelor
cu caracter personal;
(d)
să determine respectarea într-o mai mare măsură a drepturilor copilului;
(e)
să permită consumatorilor și întreprinderilor să facă
achiziții și să desfășoare activități
comerciale cu încredere pe piața internă, aplicând drepturile
derivate din legislația Uniunii privind protecția consumatorilor
și promovând libertatea de a desfășura activități
comerciale pe piața internă prin tranzacții transfrontaliere.
Activitatea ABM/ABB vizată
ABB 33 02 și 33 06.

1.4.3.
Rezultatul (rezultatele) și impactul
preconizate

A se indica efectele
pe care propunerea/inițiativa ar trebui să le producă asupra
beneficiarilor/grupurilor-țintă.
Propunerea
contribuie la punerea în aplicare a acquis-ului, permițând
cetățenilor și întreprinderilor din Uniune să beneficieze
pe deplin de legislația actuală. Aceștia își vor
cunoaște mai bine drepturile, iar statele membre și părțile
interesate vor avea la dispoziție instrumente mai adecvate pentru a face
schimb de informații privind cele mai bune practici și pentru a
comunica între ele. Efectele propunerii asupra
beneficiarilor/grupurilor-țintă sunt descrise mai detaliat în
secțiunea 4.1.2 din evaluarea impactului.
În
plus, modificările propuse ale programelor de finanțare vor avea un
efect favorabil clar asupra proceselor de gestionare a sprijinului financiar. Acesta
va porni de la o abordare integrată a programelor în procesele de
candidatură, documentația necesară și sistemele informatice
care urmează să fie folosite. Aceasta constituie în sine o economie concretă
de timp, întrucât multe părți interesate, care își
desfășoară activitatea în domenii vizate de mai multe dintre
generațiile actuale de programe, nu ar mai trebui să
răspundă unor solicitări divergente și ar putea să se
concentreze mai mult asupra elaborării de propuneri consistente din punct
de vedere al conținutului și al calității.
În
plus, cu un singur proces de selecție armonizat și simplificat, intervalele
de timp dintre înaintarea solicitărilor și primirea rezultatelor ar
fi reduse în mod substanțial, iar acest lucru ar micșora perioada de
incertitudine pentru entitatea solicitantă. Ar rezulta astfel un avantaj
suplimentar: intervalul de timp dintre momentul conceperii și cel al
începerii proiectelor ar fi mult mai scurt și, prin urmare, acestea ar
răspunde în mod mult mai eficient necesităților pe care
urmăresc să le satisfacă, în conformitate cu
prioritățile de politică ale UE.

1.4.4.
Indicatori de rezultat și de impact

A se preciza
indicatorii pentru monitorizarea punerii în aplicare a
propunerii/inițiativei.
Indicatorii
de evaluare a gradului de îndeplinire a obiectivelor specifice menționate
anterior sunt, inter alia, percepția europeană asupra
respectării, exercitării și aplicării drepturilor
respective și numărul de plângeri.
DG
Justiție nu deține suficiente informații cu privire la
situația actuală pentru a stabili obiective-țintă adecvate
pe termen lung sau mediu, însă, înainte de începerea punerii în aplicare a
programului, aceasta va urmări să obțină mai multe
informații asupra situației actuale pentru a putea stabili etapele
principale și obiectivele-țintă.

1.5.
Motivele propunerii/inițiativei
1.5.1.
Cerința (cerințele) de îndeplinit pe
termen scurt sau lung

Deși
legislația constituie un instrument-cheie pentru punerea în practică
a obiectivelor Uniunii în domeniul drepturilor și cetățeniei,
aceasta trebuie să fie completată de alte mijloace. În acest context,
finanțarea joacă un rol important. În special, finanțarea ar trebui
să sporească eficiența legislației și a drepturilor
consacrate direct în tratat prin consolidarea cunoștințelor, a conștientizării
și a capacității cetățenilor, a experților
și a părților interesate, sprijinind:
-            informarea și creșterea gradului de sensibilizare a
publicului, inclusiv sprijin pentru campanii naționale și europene de
informare a cetățenilor cu privire la drepturile lor, astfel cum sunt
consacrate în legislația europeană, și la modul în care le pot
exercita în practică;
-        formarea
și consolidarea capacității pentru
profesioniștii din domeniul juridic (precum judecătorii și
procurorii) și pentru alți practicieni, pentru a pune la
dispoziția acestora instrumente cu ajutorul cărora să pună
în aplicare efectiv drepturile și politicile UE.
Finanțarea are, de
asemenea, un rol central în promovarea cooperării la nivel
transnațional și în dezvoltarea încrederii reciproce, prin:
-        consolidarea
rețelelor, mai precis, a organizațiilor active la nivelul întregului
teritoriu al UE, care să contribuie la elaborarea inițiativelor
viitoare în domeniu și să promoveze aplicarea consecventă a
acestora în Europa;
-        cooperarea
transfrontalieră privind punerea în aplicare, de exemplu crearea de
sisteme de alertă pentru copiii dispăruți, coordonarea
cooperării antidrog operaționale și transfrontaliere.
În plus, finanțarea
ar trebui să sprijine:
-        cercetarea,
analiza și alte activități de sprijin care furnizează legiuitorului
informații clare și detaliate privind problemele și
situația la fața locului. Rezultatele acestor activități
contribuie la dezvoltarea și punerea în aplicare a politicilor UE și
garantează că acestea sunt temeinic motivate, au obiective adecvate
și sunt bine structurate.

1.5.2.
Valoarea adăugată a implicării UE

Finanțarea
acordată în cadrul programului „Drepturi și cetățenie” se
axează pe activități în care intervenția UE poate aduce o
valoare adăugată în comparație cu acțiunea izolată a
statelor membre individuale. Activitățile care fac obiectul
prezentului regulament contribuie la aplicarea eficientă a acquis-ului
prin dezvoltarea încrederii reciproce între statele membre, prin intensificarea
cooperării transfrontaliere și a creării de rețele
transfrontaliere și prin aplicarea corectă, coerentă și
consecventă a legislației Uniunii pe teritoriul acesteia. Numai
luarea de măsuri la nivelul UE poate da naștere unor
activități coordonate care să se desfășoare în toate statele
membre. Uniunea Europeană este mai în măsură decât statele
membre să soluționeze situațiile transfrontaliere și
să ofere o platformă europeană pentru învățare
reciprocă. Fără sprijinul Uniunii, părțile implicate
ar tinde să soluționeze astfel de probleme în mod fragmentat și
izolat. Colaborarea și crearea de rețele între acestea va conduce la
diseminarea celor mai bune practici, în special a abordărilor inovatoare
și integrate din diferite state membre. Participanții la
activități vor acționa ulterior ca multiplicatori în domeniile
lor de activitate și vor disemina la scară și mai largă
cele mai bune practici în statul membru din care provin.
Se
va sprijini crearea unei baze analitice solide pentru susținerea și
dezvoltarea politicilor. Intervenția Uniunii Europene permite
desfășurarea consecventă a acestor activități pe
întreg teritoriul Uniunii și asigură economii de scară.
Finanțarea la nivel național nu ar produce aceleași rezultate,
ci doar o abordare fragmentată și limitată, care nu ar satisface
necesitățile Uniunii Europene în ansamblu.

1.5.3.
Învățăminte desprinse din
experiențele similare anterioare

Evaluările
intermediare realizate pentru programele actuale în domeniul drepturilor
și cetățeniei au confirmat eficiența de ansamblu a
programelor, însă au identificat, în același timp, o serie de
probleme precum diluarea fondurilor („saupoudrage”) la multe proiecte
aplicate la scara redusă cu impact limitat. Deși există o
multitudine de proiecte care primesc finanțare, nu există o
răspândire geografică echilibrată a organizațiilor
beneficiare. Evaluările intermediare confirmă faptul că sunt
necesare măsuri suplimentare pentru a îmbunătăți
diseminarea și exploatarea rezultatelor și realizărilor
activităților finanțate. Îmbunătățirea
diseminării este strâns dependentă de îmbunătățirea
evaluării și monitorizării. Evaluările intermediare și
consultările publice au evidențiat, ca obstacol împotriva
eficienței, procedurile complexe și birocratice cu care se
confruntă solicitanții. Din punct de vedere administrativ,
creșterea numărului de proceduri pentru diferitele programe
creează o sarcină administrativă semnificativă pentru
Comisie. Creșterea numărului de proceduri și sarcina
administrativă semnificativă contribuie la creșterea duratei
procedurilor. Fuziunea programelor ar soluționa această problemă
și ar crea sinergii între programe.

1.5.4.
Coerența și posibila sinergie cu alte
instrumente relevante

Programul
urmărește să asigure sinergii, coerență și
complementaritate cu alte instrumente ale Uniunii, inter alia, cu
programul „Justiție” și cu programele din următoarele domenii:
afaceri interne, ocuparea forței de muncă, sănătate și
protecția consumatorului, educație, formare, tineret și sport,
comunicare, societatea informațională, extindere, în special
Instrumentul de asistență pentru preaderare și fondurile
acordate conform cadrului strategic comun (fondurile CSC). Se va evita dublarea
activităților în cadrul acestor programe, iar resursele pot fi
împărțite între programul „Justiție” și programul „Drepturi
și cetățenie” în vederea realizării
obiectivelor comune.

1.6.
Durata acțiunii și impactul financiar al
acesteia

þ Propunere/inițiativă cu durată
limitată
·      þ  Propunere/inițiativă
în vigoare de la 1.1.2014 până la 31.12.2020
·      þ  Impact financiar
din 2014 până în 2020 și ulterior
¨ Propunere/inițiativă cu durată
nelimitată
·      Punere în aplicare cu o perioadă de demarare din AAAA până în
AAAA,
·      urmată de o perioadă de funcționare la capacitate
maximă.

1.7.
Tipul (tipurile) de gestionare preconizat(e)[20]

þ Gestionare centralizată directă de către Comisie
þ Gestionare centralizată
indirectă, prin delegarea sarcinilor de
execuție către:
·      þ  agenții
executive
·      þ  organisme
instituite de comunități[21]
·      ¨  organisme publice
naționale/ organisme cu misiune de serviciu public
·      ¨ persoane
cărora li se încredințează executarea unor acțiuni
specifice în temeiul titlului V din Tratatul privind Uniunea Europeană,
identificate în actul de bază relevant în sensul articolului 49 din
Regulamentul financiar.
¨ Gestionare partajată cu statele membre
¨ Gestionare descentralizată împreună cu țări terțe
þ Gestionare în comun cu
organizații internaționale (astfel cum este precizat mai jos)
Dacă se
selectează mai mult de un tip de gestionare, trebuie să se ofere
detalii în secțiunea „Observații”.
Observații

Posibilitatea
de a utiliza o agenție executivă existentă pentru punerea în
aplicare integrală sau parțială a programului este
prevăzută în expunerea de motive. În acest stadiu, nu s-a luat nicio
decizie în această privință și nu s-a efectuat nicio
analiză costuri/beneficii, însă opțiunea ar trebui să
rămână deschisă.
Gestionarea în
comun este o altă opțiune care ar putea fi luată în considerare
în viitor. Aceasta vizează în special organizațiile
internaționale indicate la articolul 6 alineatul (2): Consiliul Europei,
Organizația Națiunilor Unite și OCDE.

2.
MĂSURI DE GESTIONARE
2.1.
Norme de monitorizare și raportare

A se indica
frecvența și condițiile.
Propunerea
include obligații de monitorizare și evaluare. Realizarea
obiectivelor specifice va fi monitorizată periodic pe baza indicatorilor prevăzuți
în propunere.
În
plus, Comisia va prezenta un raport de evaluare intermediară privind
îndeplinirea obiectivelor programului, eficiența utilizării
resurselor și valoarea adăugată europeană a programului
până cel mai târziu la mijlocul anului 2018. După încheierea programului,
se va întocmi un raport de evaluare ex-post privind impactul pe termen lung
și caracterul durabil al efectelor programului.

2.2.
Sistemul de gestionare și control
2.2.1.
Riscul (riscurile) identificat(e)

DG
Justiție nu s-a confruntat cu riscuri semnificative de eroare în programele
sale de cheltuieli. Acest lucru este confirmat de lipsa recurentă de
constatări semnificative în rapoartele anuale ale Curții de Conturi,
precum și de faptul că rata de eroare reziduală nu a
depășit 2 % în ultimii ani în rapoartele de activitate anuale ale DG
Justiție (fosta DG JLS), cu o singură excepție în cadrul
programului Daphne în 2009.
Principalele
riscuri identificate sunt următoarele:
- riscul
calității scăzute a proiectelor selectate și al
executării tehnice defectuoase a proiectului, ceea ce reduce impactul
programelor; riscul este determinat de proceduri de selecție
necorespunzătoare, lipsa expertizei sau monitorizare insuficientă;
- riscul
utilizării ineficiente sau neeconomice a fondurilor alocate, atât în cazul
subvențiilor (complexitatea rambursării costurilor eligibile reale,
însoțită de posibilitățile limitate de verificare a
costurilor eligibile pe baza documentelor), cât și al achizițiilor
(în anumite cazuri, numărul limitat de agenți economici furnizori
având cunoștințele de specialitate cerute, ceea ce determină
posibilități insuficiente de comparare a ofertelor de preț);
- riscul
legat de capacitatea organizațiilor mici, în special, de a controla
eficient cheltuielile, precum și de a asigura transparența
operațiunilor efectuate;
- riscul
la adresa reputației Comisiei, în eventualitatea identificării unor
cazuri de fraudă sau a unor infracțiuni; sistemele de control intern
ale terților pot oferi doar garanții parțiale, din cauza
numărului relativ mare de contractanți și de beneficiari diferiți,
fiecare deținând propriul sistem de control, adesea de dimensiuni relativ
reduse.
Se
așteaptă ca majoritatea riscurilor prezentate să poată fi
reduse pe baza unei mai bune direcționări a propunerilor și prin
utilizarea elementelor simplificate conținute în revizuirea o dată la
trei ani a Regulamentului financiar.

2.2.2.
Metoda (metodele) de control preconizată
(preconizate)

Descrierea sistemului de control intern
Sistemul
de control preconizat pentru programul viitor este o continuare a sistemului de
control actual. Acesta este alcătuit din diferite componente: supravegherea
operațiunilor de către Unitatea pentru gestionarea programelor,
controlul ex-ante (verificarea financiară) realizat de către Unitatea
centrală pentru buget și control, Comitetul intern de achiziții
(JPC), controalele ex-post pentru subvenții și auditurile realizate de
Capacitatea de audit internă și/sau de Serviciul de audit intern.
Toate
tranzacțiile fac obiectul verificării ex-ante de către Unitatea
pentru gestionarea programelor și al unei verificări financiare de
către Unitatea pentru buget și control (cu excepția
pre-finanțărilor cu risc scăzut). Pentru subvenții,
cererile de decont sunt verificate atent și se solicită documente
justificative atunci când acest lucru este considerat necesar, pe baza
evaluării riscurilor. Toate procedurile de achiziții deschise și
limitate și toate procedurile prin negociere cu o valoare de peste 60 000
EUR sunt înaintate Comitetului intern de achiziții pentru a fi verificate
înainte de adoptarea deciziei de acordare a finanțării.
Sectorul
controalelor ex-post aplică o „strategie de detecție” cu scopul de a
detecta nivelul maxim de anomalii în vederea recuperării
plăților necuvenite. Pe baza acestei strategii, auditurile sunt
efectuate pe un eșantion de proiecte selectate aproape exclusiv pe baza
unei analize a riscurilor.
Costuri și beneficii ale controalelor
Se
estimează că între 50 % și 70 % din întreg personalul implicat
în gestionarea programelor financiare actuale execută funcții de control
în sens larg (de la selecția beneficiarilor/contractanților la
punerea în aplicare a rezultatelor auditului). Aceasta corespunde unei sume
cuprinse între 2,1 milioane EUR (50 % din costurile corespunzătoare
resurselor umane în 2014, prezentate în secțiunea 3.2.3) și 3,2 milioane
EUR (70 % din costurile corespunzătoare resurselor umane în 2020,
prezentate în secțiunea 3.2.3). În plus, externalizarea auditurilor ex-post
presupune costuri între 75 000 EUR și 100 000 EUR pe an, finanțate
din creditele pentru suport administrativ. Aceste costuri reprezintă între
6 % și 4 % din bugetul total al programului, care scade de-a lungul
perioadei de șapte ani, întrucât creditele anuale cresc substanțial
între 2014 și 2020, în timp ce costurile corespunzătoare controlului
rămân aproape constante.
Datorită
combinației de controale ex-ante și ex-post, precum și a verificării
documentare și a auditurilor la fața locului, în ultimii ani rata medie
cuantificabilă de eroare reziduală a fost mai mică de 2 %, cu
sigura excepție a programului Daphne în 2009, unde rata de eroare a
crescut ușor peste 2 %. Această problemă a fost
soluționată în anul următor printr-o creștere a
controalelor ex-post la fața locului. Controalele au identificat și
rectificat erorile rămase în cadrul populației respective. Prin
urmare, sistemul de control intern și costurile sale sunt considerate
adecvate pentru ca DG Justiție să atingă obiectul unei rate de
eroare scăzute.
Cu
toate acestea, în cadrul de față, DG Justiție va continua
să exploreze posibilitățile de îmbunătățire a
gestiunii și de continuare a simplificării. Odată cu reducerea
numărului de programe, se vor aplica norme și proceduri armonizate,
reducând riscul de eroare. În plus, instrumentele de simplificare
prevăzute în revizuirea o dată la trei ani a Regulamentului financiar
vor fi utilizate într-o măsură cât mai mare, întrucât se
preconizează că acestea vor contribui la reducerea sarcinii
administrative pentru beneficiari și vor determina astfel o reducere
simultană a riscurilor de eroare și a sarcinii administrative a
Comisiei.
Sumar al naturii și intensității
controalelor (actuale).
 Sumarul controalelor || Valoare MEUR   || Număr de beneficiari/ tranzacții ( % din total) || Amploare* (evaluare 14) || Acoperire ( % din valoare)
 Controale ex-ante privind toate tranzacțiile financiare || N/A || 100 % || 1-4, pe baza riscului și a tipului de tranzacție || 100 %
 Controale efectuate de Comitetul intern pentru achiziții publice privind deciziile de atribuire în cadrul procedurilor de achiziție || N/A || 100 % din procedurile de achiziție cu valoare peste 125 000 EUR și procedurile prin negociere cu valoare peste 60 000 EUR || 4 || 100 % din procedurile de achiziție cu valoare peste 125 000 EUR și procedurile prin negociere cu valoare peste 60 000 EUR
 Controale ex-post privind plățile finale ale subvențiilor || N/A || Cel puțin 10 % || 4 || Între 5 % și 10 %
*Amploarea controalelor:
1. Control administrativ/aritmetic minimal
fără trimitere la documente justificative.
2. Control cu trimitere la informații de
coroborare care încorporează un element de supraveghere independentă
(de exemplu, certificate de audit sau altă verificare), dar fără
trimitere la documente justificative.
3. Control cu trimitere la informații de
coroborare deplin independente (de exemplu, bază de date care
justifică anumite elemente ale solicitării, evaluare de către un
terț sau de Comisie a reperelor atinse etc.)
4. Control cu trimitere și acces la documente
justificative, care sunt disponibile în etapa procesului în cauză, pentru
toate contribuțiile și rezultatele (de exemplu, pontaje, facturi,
verificare fizică etc.); reprezintă un control de aceeași
intensitate a testării tranzacției precum controalele efectuate de
Curtea de Conturi Europeană ca parte a declarației de asigurare.

2.3.
Măsuri de prevenire a fraudelor și a neregulilor

A se preciza
măsurile de prevenire și de protecție existente sau preconizate
Pentru
viitorul program „Drepturi și cetățenie” există sau se vor introduce
diferite măsuri în vederea preveniri fraudelor și neregulilor.
Propunerea include la articolul 11 o dispoziție privind protejarea
intereselor financiare ale Uniunii Europene. În conformitate cu Strategia
antifraudă a Comisiei (SAFC), adoptată în iunie 2011, DG
Justiție elaborează în prezent o strategie antifraudă care
să acopere întregul ciclu de cheltuieli, ținând seama de
proporționalitatea și raportul costuri/beneficii al măsurilor
care urmează să fie puse în aplicare. Strategia se întemeiază pe
doi piloni: prevenire, bazată pe verificări eficiente, și
măsuri adecvate în cazul identificării unor cazuri de fraudă sau
a unor nereguli, constând în recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit
și, dacă este cazul, impunerea de penalități eficiente,
proporționale și disuasive. Strategia antifraudă descrie sistemul
verificărilor ex-ante și ex-post, bazat pe un sistem de „stegulețe
roșii”, și specifică procedurile care trebuie urmate de
către personal la identificarea eventualelor cazuri de fraudă sau
nereguli. Aceasta oferă, de asemenea, informații privind acordurile
de lucru stabilite cu OLAF.

3.
IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL PROPUNERII/INIȚIATIVEI
3.1.
Rubrica (rubricile) din cadrul financiar multianual
și linia bugetară (liniile bugetare) de cheltuieli afectată
(afectate)

·
Noi linii bugetare solicitate
În ordinea rubricilor și a liniilor bugetare din
cadrul financiar multianual
 Rubrica din cadrul financiar multianual || Linia bugetară || Natura cheltuielilor || Contribuția
 Număr [Rubrica……………………………………..] || CD/CND || din țări AELS || din țări candidate || din țări terțe || În sensul articolului 18 alineatul (1) litera (aa) din Regulamentul financiar
 [3…] || [33 01 04.YY] [Programul „Drepturi și cetățenie”] || [CND …] || DA || DA || NU || NU
 [3…] || [33 YY YY YY] [Programul „Drepturi și cetățenie”] || [CD…] || DA || DA || NU || NU
   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.
Impactul estimat asupra cheltuielilor
3.2.1.
Sinteza impactului estimat asupra cheltuielilor

milioane EUR (cu trei zecimale)
 Rubrica din cadrul financiar multianual: || Număr || [Rubrica 3 – Securitate și cetățenie]
 DG: Justiție ||   ||   || Anul 2014[22] || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || După 2020 || TOTAL
  Credite operaționale ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Numărul liniei bugetare - 33 xx xx || Angajamente || (1) || 42,400 || 47,900 || 53,900 || 60,900 || 67,900 || 74,900 || 83,400 ||   || 431,300
 Plăți || (2) || 17,100 || 27,700 || 39,800 || 49,000 || 59,100 || 65,900 || 73,300 || 99,400 || 431,300
 Numărul liniei bugetare || Angajamente || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Plăți || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Credite de natură administrativă finanțate din pachetul pentru programe specifice[23]* ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Numărul liniei bugetare 33 01 04 yy ||   || (3) || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 ||   || 7,700
 TOTAL credite pentru DG JUSTIȚIE || Angajamente || =1+1a +3 || 43,500 || 49,000 || 55,000 || 62,000 || 69,000 || 76,000 || 84,500 ||   || 439,000
 Plăți || =2+2a +3 || 18,200 || 28,800 || 40,900 || 50,100 || 60,200 || 67,000 || 74,400 || 99,400 || 439,000
* Comisia poate avea în vedere externalizarea
(parțială) a punerii în aplicare a Programului către
agențiile executive existente. Sumele și imputările vor fi
adaptate, dacă este cazul, în funcție de rezultatele procesului de
externalizare.
  TOTAL credite operaționale || Angajamente || (4) || 42,400 || 47,900 || 53,900 || 60,900 || 67,900 || 74,900 || 83,400 ||   || 431,300
 Plăți || (5) || 17,100 || 27,700 || 39,800 || 49,000 || 59,100 || 65,900 || 73,300 || 99,400 || 431,300
  TOTAL credite de natură administrativă finanțate din pachetul pentru programe specifice || (6) || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 ||   || 7,700
 TOTAL credite la RUBRICA 3 din cadrul financiar multianual || Angajamente || =4+ 6 || 43,500 || 49,000 || 55,000 || 62,000 || 69,000 || 76,000 || 84,500 ||   || 439,000
 Plăți || =5+ 6 || 18,200 || 28,800 || 40,900 || 50,100 || 60,200 || 67,000 || 74,400 || 99,400 || 439,000
 RUBRICA DIN CADRUL FINANCIAR MULTIANUAL: || 5 || „Cheltuieli administrative”
milioane EUR (cu 3 zecimale)
   ||   || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || După 2020 || TOTAL
 DG JUSTIȚIE ||   ||
  Resurse umane || 4,185 || 4,247 || 4,165 || 4,254 || 4,344 || 4,433 || 4,522 ||   || 30,150
  Alte cheltuieli administrative || 0,054 || 0,055 || 0,056 || 0,057 || 0,059 || 0,060 || 0,061 ||   || 0,402
 TOTAL DG JUSTIȚIE || Credite || 4,239 || 4,302 || 4,221 || 4,311 || 4,403 || 4,493 || 4,583 ||   || 30,552
 TOTAL credite la RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual || (Total angajamente = Total plăți) || 4,239 || 4,302 || 4,221 || 4,311 || 4,403 || 4,493 || 4,583 ||   || 30,552
milioane EUR (cu 3 zecimale)
   ||   || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 ||   || TOTAL
 TOTAL credite la RUBRICILE 1 - 5 din cadrul financiar multianual || Angajamente || 47,739 || 53,302 || 59,221 || 66,311 || 73,403 || 80,493 || 89,083 ||   || 469,552
 Plăți || 22,439 || 33,102 || 45,121 || 54,411 || 64,603 || 71,493 || 78,983 || 99,400 || 469,552

3.2.2.
Impactul estimat asupra creditelor
operaționale

·      ¨  Propunerea/inițiativa
nu implică utilizarea de credite operaționale
·      þ  Propunerea/inițiativa
implică utilizarea de credite operaționale, conform
explicațiilor de mai jos. DG Justiție nu poate furniza o listă
exhaustivă a tuturor realizărilor rezultate în urma intervenției
financiare în cadrul programului, a costurilor medii și a numărului
acestora, conform cerințelor acestei secțiuni. În prezent, nu
există instrumente statistice care să permită obținerea
costurilor medii pe baza programelor actuale, și o definire atât de
precisă ar fi contrară principiului conform căruia viitorul
program ar trebui să ofere suficientă flexibilitate pentru a răspunde
priorităților politice în perioada 2014-2020. Totuși, aceasta
este o listă (neexhaustivă) a realizărilor preconizate:
- numărul
de persoane din grupul-țintă care a participat la
activități de sporire a conștientizării;
- numărul
de persoane din grupul-țintă care a participat la activități
de formare;
- numărul
de părți interesate care au participat inter alia la
colaborări în rețea, schimburi, vizite de studiu;
- numărul
de cazuri de cooperare transfrontalieră, inclusiv prin intermediul
utilizării instrumentelor IT și a procedurilor europene;
- inițiative de politică elaborate pe
baza evaluărilor, analizelor de impact și pe baza consultării la
scară largă a părților interesate și experților;
- numărul de evaluări și analize
de impact efectuate ca urmare a punerii în aplicare a programului.
Credite de angajament în milioane EUR (cu 3 zecimale)
 A se indica obiectivele și realizările   ò ||   ||   || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || TOTAL
 REALIZĂRI
 Tipul de realizare[24] || Costul mediu al realizării || Număr de realizări || Cost || Număr de realizări || Cost || Număr de realizări || Cost || Număr de realizări || Cost || Număr de realizări || Cost || Număr de realizări || Cost || Număr de realizări || Cost || Număr total de realizări || Cost total
 OBIECTIVUL SPECIFIC NR 1[25]… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Realizare ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Realizare ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Realizare ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Sub-total pentru obiectivul specific nr. 1 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 OBIECTIVUL SPECIFIC NR. 2… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Realizare ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Sub-total pentru obiectivul specific nr. 2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 COSTURI TOTALE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.3.
Impactul estimat asupra creditelor cu caracter
administrativ
3.2.3.1.
Sinteză

·      ¨  Propunerea/inițiativa
nu implică utilizarea de credite administrative
·      þ  Propunerea/inițiativa
implică utilizarea de credite administrative, conform explicațiilor
de mai jos:
Milioane EUR (cu 3
zecimale)
   || Anul 2014[26] || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || TOTAL
 RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Resurse umane || 4,185 || 4,247 || 4,165 || 4,254 || 4,344 || 4,433 || 4,522 || 30,150
 Alte cheltuieli administrative || 0,054 || 0,055 || 0,056 || 0,057 || 0,059 || 0,060 || 0,061 || 0,402
 Subtotal RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual || 4,239 || 4,302 || 4,221 || 4,311 || 4,403 || 4,493 || 4,583 || 30,552
 În afara RUBRICII 5[27] a cadrului financiar multianual ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Resurse umane ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Alte cheltuieli cu caracter administrativ || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 7,700
 Subtotal în afara RUBRICII 5 din cadrul financiar multianual || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 7,700
 TOTAL || 5,339 || 5,402 || 5,321 || 5,411 || 5,503 || 5,593 || 5,683 || 38,252
Comisia poate avea în vedere externalizarea
(parțială) a punerii în aplicare a programului către
agențiile executive existente. Sumele și imputările vor fi
adaptate, dacă este cazul, în funcție de rezultatele procesului de
externalizare.

3.2.3.2.
 Necesarul de resurse umane estimat

·      ¨  Propunerea/inițiativa
nu implică utilizarea de resurse umane
·      þ  Propunerea/inițiativa
implică utilizarea de resurse umane, conform explicațiilor de mai
jos:
Estimarea trebuie exprimată în valoare
întreagă
 ||   || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 ||
  Posturi din schema de personal (posturi de funcționari și de agenți temporari, în echivalent de normă întreagă: ENI) ||
 || 33 01 01 01 (la sediu și în birourile de reprezentare ale Comisiei) || 30,75 || 30,75 || 29,75 || 29,75 || 29,75 || 29,75 || 29,75
 || XX 01 01 02 (în delegații) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (cercetare indirectă) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (cercetare directă) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Personal extern (în echivalent normă întreagă: ENI)[28] ||
 || 33 01 02 01 (AC, INT, END din „pachetul global”) || 0,5 || 0,5 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 || XX 01 02 02 (AC, INT, JED, AL și END în delegații) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy [29] || - la sediu[30] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || - în delegații ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (AC, INT, END – cercetare indirectă) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (AC, INT, END – cercetare directă) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Alte linii bugetare (a se preciza) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || TOTAL || 31,25 || 31,25 || 29,75 || 29,75 || 29,75 || 29,75 || 29,75
33 este domeniul
de politică sau titlul bugetar vizat.
Necesarul de resurse
umane va fi acoperit de efectivele de personal ale DG alocate deja
gestionării acțiunii și/sau redistribuite intern în cadrul DC,
completate, dacă este necesar, prin resurse suplimentare, care ar putea fi
alocate DG care gestionează acțiunea în cadrul procedurii de alocare
anuală și ținând cont de constrângerile bugetare. Sumele și
imputările vor fi adaptate, dacă este cazul, în funcție de
rezultatele procesului de externalizare avut în vedere.
Descrierea sarcinilor
care trebuie efectuate:
 Funcționari și agenți temporari || Sarcinile care trebuie efectuate cuprind toate sarcinile necesare pentru gestionarea unui program financiar, precum: - furnizarea de date pentru procedura bugetară; - elaborarea programelor de lucru/deciziilor de finanțare anuale, stabilirea priorităților anuale; - gestionarea cererilor de propuneri și a invitațiilor de participare la procedura de ofertare, precum și procedurile de selecție ulterioare; - comunicarea cu părțile interesate (beneficiari potențiali/reali, state membre etc.); - gestionarea proiectelor, din punct de vedere operațional și financiar; - efectuarea de controale, astfel cum a fost prezentată anterior (verificări ex-ante, comitetul de achiziții, audituri ex-post, audit intern); - contabilitate; - crearea și administrarea instrumentelor IT de gestionare a subvențiilor; - monitorizarea și raportarea privind îndeplinirea obiectivelor, inclusiv în rapoarte AAR și AOS
 Personalul extern || Sarcinile acestora sunt similare cu cele ale funcționarilor și ale agenților temporari, cu excepția sarcinilor care nu pot fi efectuate de personalul extern.

3.2.4.
Compatibilitatea cu cadrul financiar multianual
actual

·      þ  Propunerea/inițiativa
este compatibilă cu următorul cadru financiar multianual.
·      ¨  Propunerea/inițiativa
necesită o reprogramare a rubricii corespunzătoare din cadrul
financiar multianual.
A se explica reprogramarea necesară,
precizându-se liniile bugetare vizate și sumele aferente.
·      ¨  Propunerea/inițiativa
necesită utilizarea instrumentului de flexibilitate sau revizuirea
cadrului financiar multianual[31].
A se explica acțiunea necesară,
precizându-se rubricile și liniile bugetare vizate, precum și sumele
aferente.

3.2.5.
Participarea terților la finanțare

·      þ  Propunerea/inițiativa
nu prevede cofinanțare din partea terților
·      ¨  Propunerea/inițiativa
prevede cofinanțare, estimată în cele ce urmează:
Credite în milioane EUR (cu 3 zecimale)
   || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || Total
 Precizați organismul care asigură cofinanțarea ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL credite cofinanțate ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.3.
Impactul estimat asupra veniturilor

·      ¨  Propunerea/inițiativa
nu are impact financiar asupra veniturilor.
·      þ  Propunerea/inițiativa
are următorul impact financiar:
¨         asupra resurselor proprii
þ         asupra diverselor venituri
Milioane EUR (cu 3 zecimale)
 Linia bugetară de venituri: || Credite disponibile pentru exercițiul bugetar în curs || Impactul propunerii/inițiativei[32]
 Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020
 Articolul 6xxxx……… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Pentru diversele venituri
alocate, a se preciza linia bugetară (liniile bugetare) de cheltuieli
afectată (afectate).
[33
yyyyyy…] Linia bugetară de venituri
A se preciza metoda de
calculare a impactului asupra veniturilor.
Veniturile
nu se cunosc în acest stadiu și depind de participarea țărilor
candidate la program.
[1]               Comunicare „Revizuirea bugetului UE”, COM(2010)700
final, 19.10.2010.
[2]               Document de lucru al serviciilor Comisiei, Un buget
pentru Europa 2020: sistemul actual de finanțare, provocările
viitoare, rezultatele consultării părților interesate și
diferite opțiuni privind principalele aspecte orizontale și
sectoriale, SEC(2011) 868 final, de însoțire a comunicării „Un buget
pentru Europa 2020”, COM(2011)500 final, 29.6.2011.
[3]               http://ec.europa.eu/justice/news/consulting_public/news_consulting_0010_en.htm

[4]               Programul „Justiție civilă” (JCIV), programul
„Justiție penală” (JPEN), programul „Drepturi fundamentale și
cetățenie” (FRC), programul „Daphne III” (DAP), programul „Prevenirea
și informarea cu privire la consumul de stupefiante” (DPIP) și
secțiunile „Combaterea discriminării și diversitate” și
„Egalitatea între femei și bărbați” ale programului „Ocuparea
forței de muncă și solidaritate socială” (PROGRESS).
[5]               Raport de evaluare intermediară privind rezultatele
obținute, precum și aspectele calitative și cantitative ale
punerii în aplicare a programului de finanțare „Justiție civilă”,
COM(2011)351 final, 15.6.2011; Raport de evaluare intermediară privind programul
„Justiție penală”, COM(2011)255 final, 11.5.2011; Raport privind
evaluarea intermediară a programului „Drepturi fundamentale și
cetățenie” pentru perioada 2007-2013, COM(2011)249 final, 5.5.2011; Raport
privind evaluarea intermediară a „Programului Daphne III 2007 – 2013”,
COM(2011)254 final, 11.5.2011; Raport privind evaluarea interimară a
programului specific „Prevenirea și informarea cu privire la consumul de
stupefiante” 2007-2013, COM(2011)246 final, 5.5.2011.
[6]               JO C 115, 4.5.2010, p. 115.
[7]               COM(2010)2020 final, 3.3.2010.
[8]               COM(2011)500, 29.6.2011.
[9]               JO L 110, 27.4.2007, p. 33 și rectificare, JO L 141,
2.6.2007.
[10]             JO L 173, 3.7.2007, p. 19.
[11]             JO L 315, 15.11.2006,
p.1.
[12]             COM(2010)700, 19.10.2010.
[13]             JO L 55, 28.2.2011, p. 13.
[14]             OJ L XX, XX.XX.XXXX, p. XX.
[15]             OJ L XX, XX, p. XX.
[16]             OJ L XX, XX, p. XX.
[17]             JO L 292, 15.11.1996, p. 2.
[18]             ABM: gestionare pe activități; ABB: întocmirea
bugetului pe activități.
[19]             Astfel cum se stipulează la articolul 49 alineatul (6)
litera (a) sau (b) din Regulamentul financiar.
[20]             Puteți găsi detalii privind tipurile de
gestionare și trimiteri la Regulamentul financiar pe site-ul internet
BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[21]             Astfel cum se stipulează la articolul 185 din
Regulamentul financiar.
[22]             Anul N este anul în care începe punerea în aplicare a
propunerii/inițiativei.
[23]             Asistență tehnică și/sau
administrativă și cheltuieli pentru sprijinirea punerii în aplicare a
programelor și/sau acțiunilor UE (fostele linii „BA”), cercetare
indirectă, cercetare directă.
[24]             Realizările se referă la produse și servicii care
urmează a fi furnizate (de exemplu: numărul de schimburi de
studenți finanțate, numărul de km de drumuri construite etc.)
[25]             Conform descrierii din secțiunea 1.4.2. „Obiectiv(e)
specific(e)…
[26]             Anul N este anul în care începe punerea în aplicare a
propunerii/inițiativei.
[27]             Asistență tehnică și/sau
administrativă și cheltuieli pentru sprijinirea punerii în aplicare a
programelor și/sau acțiunilor UE (fostele linii „BA”), cercetare
indirectă, cercetare directă.
[28]             AC= agent contractual; INT= personal interimar (Intérimaire);
JED= Jeune Expert en Délégation (tânăr expert în delegații); AL=
agent local; END= expert național detașat;
[29]             Sub plafonul pentru personal extern din creditele
operaționale (fostele linii „BA”).
[30]             În special pentru Fondurile Structurale, Fondul European
Agricol pentru Dezvoltare Rurală (FEADR) și Fondul European pentru
Pescuit (FEP).
[31]             A se vedea punctele 19 și 24 din Acordul
interinstituțional.
[32]             În ceea ce privește resursele proprii
tradiționale (taxele vamale, cotizațiile pentru zahăr), sumele
indicate trebuie să fie sume nete, și anume sumele brute după
deducerea a 25 % pentru costuri de colectare.