				|

		52012PC0382

			Proposal for a REGULATION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL on the technical roadside inspection of the roadworthiness of commercial vehicles circulating in the Union and repealing Directive 2000/30/EC /* COM/2012/0382 final - 2012/0186 (COD) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
1.           CONTEXTUL PROPUNERII
·
Motivele și obiectivele propunerii
Obiectivul propunerii este stabilirea unor
norme armonizate și actualizate privind controlul tehnic în trafic al
autovehiculelor și al remorcilor acestora cu scopul de a crește
siguranța rutieră și protecția mediului.
Propunerea urmărește să
contribuie la îndeplinirea obiectivului de reducere la jumătate a
numărului de decese rutiere până în 2020, astfel cum se prevede în
Orientările pentru politica de siguranță rutieră 2011-2020[1]. Aceasta va contribui
și la reducerea emisiilor în transportul rutier, datorate
întreținerii deficitare a vehiculelor.
·
Contextul general
Înainte de a se autoriza introducerea pe
piață a unui vehicul, acesta trebuie să respecte toate
cerințele pertinente de omologare de tip sau individuală care
garantează standarde de protecție a mediului și un nivel de
siguranță optime. Fiecare stat membru are obligația de a
înmatricula pentru prima dată vehiculele care au primit omologarea de tip
europeană pe baza „certificatului de conformitate” eliberat de
constructorul vehiculului. Această înmatriculare reprezintă
autorizarea oficială de utilizare pe drumurile publice și intrarea în
vigoare a diferitelor date de introducere a cerințelor referitoare la
vehicule.
După această autorizare,
autovehiculele aflate în circulaţie trebuie supuse în mod regulat unor
inspecții tehnice auto periodice. Scopul acestor inspecţii este de a
garanta că autovehiculele aflate în circulaţie rămân apte pentru
circulație, sigure și nu prezintă niciun pericol pentru
conducătorul auto și alţi participanți la trafic. Se
verifică aşadar conformitatea automobilelor cu anumite cerințe,
cum ar fi cele referitoare la siguranță și la protecția
mediului, precum și cele privind postechiparea. Din cauza utilizării
regulate și intense în principal în scopuri comerciale, vehiculele
utilizate pentru transportul profesional de bunuri cu o masă
încărcată maximă de peste 3,5 tone și vehiculele utilizate
pentru transportul profesional de călători a mai mult de 8
călători sunt supuse în plus unor controale tehnice în trafic ad
hoc prin care este verificată, în orice moment și oriunde în UE,
conformitatea lor cu cerințele tehnice și de protecţie a
mediului.
Pe durata de
viață a unui vehicul, acesta poate face obiectul unei
reînmatriculări datorate schimbării proprietarului sau transferului
în alt stat membru pentru uz permanent. Ar trebui introduse, de asemenea,
dispoziții privind o procedură de înmatriculare a vehiculelor pentru
a asigura că vehiculele care constituie un risc imediat la adresa
siguranței rutiere nu sunt utilizate pe drumurile publice. Obiectivul
principal al controalelor tehnice în trafic este de a se asigura că, în
intervalele dintre inspecțiile tehnice auto periodice, vehiculele
comerciale nu prezintă riscuri semnificative pentru siguranța
rutieră. Se urmăreşte, de asemenea, crearea unor condiții
de concurenţă echitabile cu privire la calitatea lucrărilor de
întreținere a vehiculelor comerciale care circulă în Uniune, prin
descurajarea operatorilor iresponsabili de la a încerca să
dobândească un avantaj concurențial prin exploatarea unor vehicule
întreținute în mod necorespunzător.
·
Dispoziții în vigoare în domeniul propunerii
Pachetul privind inspecția tehnică
auto va prelua cerințele existente stabilite în cadrul legislativ actual
în domeniul regimului inspecţiilor tehnice auto, care include
inspecțiile tehnice auto[2],
controalele tehnice în trafic[3],
precum și normele referitoare la înmatricularea vehiculelor[4].
În comparație cu legislația
existentă privind controalele tehnice în trafic, obiectivul principal al
propunerii este furnizarea unui sistem de clasificare în funcție de gradul
de risc care să vizeze concentrarea controalelor asupra vehiculelor
exploatate de întreprinderi cu performanțe slabe în materie de
siguranță, recompensând astfel vehiculele exploatate de întreprinderi
care acordă atenţia cuvenită siguranţei și
protecţiei mediului. Propunerea stabilește, de asemenea, noi
cerințe privind o serie de aspecte legate de standardul și calitatea
controalelor, și anume de echipamentul de testare, de competențele
și formarea personalului care efectuează controalele și de
supravegherea sistemului de control.
·
Coerența cu celelalte politici și
obiective ale Uniunii
Propunerea este coerentă cu obiectivul UE
de a creşte siguranța căilor rutiere, obiectiv înscris în Cartea
albă privind transporturile[5], și urmărește punerea în
practică a strategiei specifice referitoare la vehicule mai sigure din
cadrul Orientărilor pentru politica de siguranță rutieră 2011-2020.
În plus, în ceea ce privește aspectele
din propunere legate de mediu, cerințele preconizate contribuie la
reducerea emisiilor de CO2 și de alți poluanți
atmosferici proveniți de la autovehicule, conform Strategiei europene
privind vehiculele ecologice și eficiente din punct de vedere energetic,
precum și politicii integrate privind energia și schimbările
climatice, așa‑numita „strategie 20-20-20”, și la realizarea
obiectivelor privind calitatea aerului stabilite în Directiva 2008/50/CE[6].
2.           REZULTATELE
CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII
IMPACTULUI
·
Consultarea părților interesate
Metode de consultare
În procesul de elaborare a propunerii, Comisia
a consultat părțile interesate în diferite moduri:
–
A existat o consultare generală pe internet,
care a acoperit toate aspectele propunerii.
–
Experții și părțile interesate
au fost consultați în cadrul unor ateliere de lucru.
–
A fost realizat un studiu cu privire la viitoarele
opțiuni pentru aplicarea, în Uniunea Europeană, a inspecțiilor
tehnice auto și a controalelor tehnice în trafic, în scopul de a
identifica unele măsuri posibile și de a crea un instrument de
analiză costuri‑beneficii a efectelor inspecțiilor tehnice auto
și ale controalelor tehnice în trafic.
Sinteza răspunsurilor și modul în
care acestea au fost luate în considerare
Pe parcursul consultării pe internet,
părțile interesate au adus în discuție o serie de chestiuni.
Evaluarea impactului, care însoțește prezenta propunere, oferă
toate informațiile referitoare la aspectele importante subliniate și
indică modul în care acestea au fost luate în considerare.
În perioada 29 iulie 2010-24 septembrie 2010
s-a desfășurat o consultare deschisă pe internet. Comisia a
primit 9 653 de răspunsuri de la cetățeni, autorități
ale statelor membre, furnizori de echipamente, centre de inspecție,
asociații ale proprietarilor de ateliere auto și constructori de
vehicule.
Rezultatele sunt disponibile la adresa: http://ec.europa.eu/transport/road_safety/take-part/public-consultations/pti_en.htm.
·
Obținerea și utilizarea expertizei
Domenii științifice/de
expertiză vizate
Propunerea a necesitat evaluarea unor
opțiuni diferite de politică și a impacturilor economice,
sociale și de mediu asociate.
Metodologia utilizată
Un consultant extern, și anume Europe
Economics, a realizat un studiu pe tema efectelor diferitelor opțiuni de
politică, utilizând mai multe rapoarte științifice și de
evaluare, în special ca surse de modele și date pentru exprimarea în
valoare monetară a costurilor și beneficiilor diferitelor
opțiuni de politică. Printre studiile cele mai intens utilizate se
numără următoarele:
–
Raportul Comisiei către Consiliu și
Parlamentul European privind punerea în aplicare de către statele membre a
Directivei 2000/30/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6
iunie 2000 privind controlul tehnic rutier al vehiculelor utilitare care
circulă în Comunitate – Perioadele de raportare 2005-2006 și 2007-2008[7],
–
AUTOFORE (2007),
–
„MOT Scheme Evidence-base”, raportul Ministerului
Transporturilor din Regatul Unit, 2008,
–
DEKRA, „Road Safety Report 2008 – Strategies for
preventing accidents on Europe's roads”,
–
DEKRA, „Road Safety Report on Trucks 2009”,
–
DEKRA, „Motorcycle road safety report 2010”,
–
Rapoartele TÜV pe 2009/2010.
Mijloacele utilizate pentru a pune
recomandările experților la dispoziția publicului
Toate rapoartele de cercetare finalizate
și aprobate sunt sau vor fi disponibile pe site-ul internet al DG
Mobilitate și Transporturi.
·
Evaluarea impactului
Pentru aspectele principale ale propunerii, au
fost luate în considerare următoarele opțiuni:
(a)
Abordarea „statu-quo” reprezintă scenariul
de referință cu care sunt comparate efectele altor opțiuni de
politică. În cadrul acestei opțiuni, ar fi menținut prezentul
cadru juridic al UE.
(b)
Abordarea bazată pe instrumente juridice
neobligatorii ar consta într-o mai bună punere în aplicare și
monitorizare a aplicării legislației existente. Această
opțiune nu ar introduce noi dispoziții legislative, însă Comisia
ar urma să îşi intensifice eforturile în direcţia
îmbunătățirii standardelor de inspecție și de aplicare
și ar lua totodată măsuri pentru a stimula schimbul de date.
(c)
„Abordarea legislativă ” ar urma să se
bazeze pe două componente.
–
Pentru realizarea obiectivului specific de creștere
a siguranței vehiculelor în trafic, prima componentă constă în
revizuirea ascendentă a standardelor minime ale UE pentru inspecțiile
tehnice auto periodice (ITP) și controalele tehnice în trafic inopinate
(CTI) și în definirea de standarde obligatorii. Acest lucru este
esențial pentru a evita ca lacunele din sistem să reducă
eficacitatea aplicării inspecțiilor tehnice auto în ansamblu.
–
Pentru realizarea obiectivului specific de
accesibilitate a datelor necesare pentru inspecția tehnică auto,
precum și a celor rezultate în urma acesteia, o a doua componentă a
regimului general ar include, într-o etapă secundară, posibilitatea
de a institui un sistem de schimb de date armonizat la nivelul UE care să
interconecteze bazele de date existente cu scopul de a
îmbunătăți eficiența punerii în aplicare a pachetului UE
privind inspecția tehnică auto.
În mai multe state membre, numeroase centre
private de inspecție autorizate efectuează inspecții tehnice
auto. Pentru a asigura o abordare coerentă, anumite proceduri comune, cum
sunt termenele minime și natura informațiilor care trebuie transmise,
ar trebui specificate în legislație.
Cu toate acestea, evaluarea impactului a
demonstrat avantajele unei combinații între o abordare care presupune
instrumente juridice neobligatorii și o abordare care presupune
instrumente de reglementare. Prin urmare, măsurile juridice neobligatorii
analizate anterior în evaluarea impactului au fost integrate în textele
legislative.
3.           ELEMENTE JURIDICE ALE
PROPUNERII
·
Rezumatul acțiunii propuse
Vehiculele comerciale ușoare și
remorcile acestora vor fi incluse în domeniul de aplicare al controalelor
tehnice în trafic deoarece acest grup de vehicule nu urmează tendința
descendentă în ceea ce privește accidentele rutiere mortale. Alte
vehicule ușoare utilizate în scop comercial, de exemplu taxiurile sau
ambulanțele, care fac deja obiectul unor inspecții tehnice auto
anuale, nu vor face obiectul principal al controalelor tehnice în trafic având
în vedere faptul că aceste vehicule înregistrează cele mai slabe rate
de accidente mortale.
Pentru o mai bună distribuire a
controalelor tehnice în trafic efectuate de statele membre, trebuie inspectat
anual un procent din numărul vehiculelor comerciale înmatriculate.
Procentul vizat nu va depăși în total numărul de inspecții
tehnice auto realizate deja în Uniune.
Selecția vehiculelor trebuie să se
bazeze pe profilul de risc al operatorilor și să vizeze
întreprinderile cu risc ridicat pentru a reduce sarcina operatorilor care
își întrețin vehiculele în mod corespunzător. După cum se
indică în raportul Comisiei[8]
referitor la punerea în aplicare a Directivei 2000/30/CE, în conformitate
cu dispozițiile actuale ale acesteia, un număr mare de vehicule sunt
oprite pentru controale tehnice în trafic în cursul cărora nu se
găsesc defecțiuni. Evaluarea impactului a arătat că,
printr-o abordare bazată pe clasificarea în funcție de gradul de risc
în ceea ce priveşte controalele tehnice în trafic, s-ar putea evita
aproximativ 2,3 milioane de controale ale vehiculelor întreținute
corespunzător, ceea ce ar genera economii potențiale de 80,4 milioane
de euro pentru operatorii de transport. Profilul societății trebuie
stabilit pe baza rezultatelor inspecțiilor tehnice auto și ale
controalelor tehnice în trafic anterioare în mod similar cu sistemul introdus
prin Directiva 2006/22/CE[9]
pentru respectarea perioadei de conducere și a celei de repaus.
Se vor efectua controale tehnice în trafic mai
detaliate prin utilizarea echipamentelor de control fie de către
unitățile mobile de control, fie la centrele de inspecție din
imediata apropiere. Fixarea încărcăturii trebuie inclusă în
controalele tehnice în trafic. Deficienţele detectate trebuie evaluate în
conformitate cu norme armonizate, în funcție de gradul de risc pe care îl
prezintă.
Nivelul cunoștințelor și al
competențelor inspectorilor care efectuează controale tehnice în
trafic trebuie să fie cel puțin egal cu cel al persoanelor care
realizează inspecții tehnice auto.
Cooperarea dintre autoritățile de
control ale statelor membre trebuie încurajată mai mult prin intermediul
unor controale concertate, al unor inițiative de formare comune, al unui
schimb electronic de informații și al unui schimb de informații
și experiență. Statele membre trebuie să coopereze strâns
și să organizeze periodic activități de control concertate
în cadrul cărora fiecare stat membru acționează pe teritoriul
său, concentrându-se asupra obiectivului selectat al acțiunilor
concertate, de exemplu starea anvelopelor sau fixarea încărcăturii.
Cooperarea și schimbul de informații
dintre statele membre și cu Comisia se vor realiza mai eficient prin
intermediul punctelor de contact desemnate în statele membre.
Pentru raportarea către Comisie se vor
folosi formulare de raportare standardizate.
Trebuie să se acorde Comisiei
competența de a actualiza anexele în funcție de progresul tehnic prin
intermediul unor acte delegate și de a ține la zi certificatele
și formularele de raportare în strânsă cooperare cu statele membre,
prin intermediul unor acte de punere în aplicare, introducând, printre altele,
proceduri alternative de control bazate pe sisteme moderne de post‑tratare
a emisiilor pentru verificarea conformității în privința
nivelului de emisii de NOx și de particule în suspensie, aflate încă
în curs de elaborare.
·
Temeiul juridic
Temeiul juridic al propunerii îl constituie
articolul 91 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.
·
Principiul subsidiarității
Principiul subsidiarității se
aplică în măsura în care propunerea nu intră în sfera
competenței exclusive a Uniunii.
Obiectivele propunerii nu pot fi realizate
într-o măsură suficientă de statele membre din următoarele
motive: cerințele tehnice privind controalele tehnice în trafic au fost
stabilite la un nivel minim în Uniune, iar punerea lor în aplicare de
către statele membre a dus la o mare diversitate a cerințelor pe
teritoriul Uniunii, cu efecte negative atât asupra siguranței rutiere, cât
și a pieței interne.
Prin urmare, propunerea respectă
principiul subsidiarității.
·
Principiul proporționalității
Propunerea respectă principiul
proporționalității din motivele expuse în continuare.
După cum s-a indicat în evaluarea
impactului, propunerea respectă principiul
proporționalității deoarece nu depășește ceea ce
este necesar pentru realizarea obiectivelor legate de creșterea gradului
de siguranță rutieră și a protecției mediului prin
ameliorarea calității și a rigurozității controalelor
tehnice în trafic, precum și prin instituirea unui cadru adecvat pentru un
flux continuu de informații.
·
Alegerea instrumentelor
Instrumentul propus: regulament.
Regulamentul este considerat adecvat întrucât
oferă garanțiile necesare pentru conformitate, fără a fi
necesară transpunerea în legislația statelor membre.
4.           IMPLICAȚIILE BUGETARE
Propunerea nu are implicații asupra bugetului
Uniunii.
5.           ELEMENTE OPȚIONALE
[dacă este necesar]
·
Abrogarea legislației în vigoare
Adoptarea propunerii va conduce la abrogarea
legislației existente.
·
Spațiul Economic European
Actul propus se referă la un subiect de
interes pentru Spațiul Economic European și ar trebui, prin urmare,
extins la acesta.
2012/0186 (COD)
Propunere de
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN
ŞI AL CONSILIULUI
privind controlul tehnic în trafic al
vehiculelor comerciale care circulă în Uniune și de abrogare a
Directivei 2000/30/CE
(Text cu relevanță pentru SEE)
PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 91,
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectului de act
legislativ către parlamentele naționale,
având în vedere avizul Comitetului Economic
și Social European[10],

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor[11],
hotărând în conformitate cu procedura
legislativă ordinară,
întrucât:
(1)       În Cartea albă din 28
martie 2011 „Foaie de parcurs pentru un spațiu european unic al
transporturilor – Către un sistem de transport competitiv și eficient
din punct de vedere al resurselor”[12],
Comisia a stabilit obiectivul „viziunea zero” conform căruia Uniunea ar
trebui să se apropie de obiectivul „zero decese” în transportul rutier
până în 2050. Pentru a atinge acest obiectiv, se așteaptă ca
tehnologia vehiculelor să contribuie în mod semnificativ la
îmbunătățirea nivelului de siguranță al transportului
rutier.
(2)       Comisia, în comunicarea sa
„Pentru un spațiu european de siguranță rutieră:
orientări pentru politica de siguranță rutieră 2011-2020”[13], a propus reducerea la
jumătate a numărului total de decese rutiere în Uniunea
Europeană până în anul 2020, începând din 2010. În vederea atingerii
acestui obiectiv, Comisia a definit șapte obiective strategice, inclusiv
acțiuni pentru vehicule mai sigure, o strategie de reducere a
numărului de răniri și îmbunătățirea
siguranței participanților la trafic vulnerabili, în special a motocicliștilor.
(3)       Inspecția tehnică
auto este parte componentă a unui regim mai larg care garantează
că vehiculele sunt întreținute în condiții acceptabile din
punctul de vedere al siguranței și al protecţiei mediului pe durata
utilizării lor. Acest regim trebuie să includă inspecții
tehnice auto periodice pentru toate vehiculele și controale tehnice în
trafic pentru vehiculele utilizate în activitățile de transport
comercial rutier, precum și dispoziții privind o procedură de
înmatriculare a vehiculelor pentru a se garanta că vehiculele care
constituie un risc imediat pentru siguranța rutieră nu sunt utilizate
pe drumuri publice.
(4)       În Uniune au fost adoptate o
serie de standarde și cerințe tehnice în materie de
siguranță a vehiculelor. Cu toate acestea, este necesar să se
asigure, prin intermediul unui regim de controale tehnice în trafic inopinate,
că, după introducerea lor pe piață, vehiculele
continuă să îndeplinească standardele de siguranță pe
toată durata lor de viață.
(5)       Controalele tehnice în trafic,
astfel cum sunt stabilite în Directiva 2000/30/CE a Parlamentului European
și a Consiliului din 6 iunie 2000 privind controlul tehnic rutier al
vehiculelor utilitare care circulă în Comunitate[14], reprezintă un
element esențial pentru menținerea în permanență a unui
nivel ridicat de conformitate tehnică a vehiculelor comerciale pe
toată durata lor de utilizare. Aceste controale contribuie nu numai la
siguranța rutieră și la o reducere a emisiilor vehiculelor, ci și
la evitarea concurenței neloiale în domeniul transportului rutier
datorată acceptării unor niveluri de control diferite de la un stat
membru la altul.
(6)       Controalele tehnice în trafic
trebuie puse în practică prin intermediul unui sistem de clasificare în
funcție de gradul de risc. Statele membre pot utiliza sistemul de
clasificare în funcție de gradul de risc stabilit în conformitate cu
articolul 9 din Directiva 2006/22/CE a Parlamentului European și a
Consiliului din 15 martie 2006 privind condițiile minime pentru punerea în
aplicare a Regulamentelor (CEE) nr. 3820/85 și (CEE) nr. 3821/85 ale
Consiliului privind legislația socială referitoare la
activitățile de transport rutier și de abrogare a Directivei 88/599/CEE
a Consiliului[15].
(7)       Prezentul regulament trebuie
să se aplice vehiculelor comerciale cu o viteză maximă prin
construcţie mai mare de 25 km/h din categoriile definite în Directiva 2007/46/CE
a Parlamentului European și a Consiliului din 5 septembrie 2007 de
stabilire a unui cadru pentru omologarea autovehiculelor și remorcilor
acestora, precum și a sistemelor, componentelor și
unităților tehnice separate destinate vehiculelor respective[16]. Acest lucru nu
trebuie să împiedice însă statele membre să efectueze controale
tehnice în trafic asupra vehiculelor care nu intră sub incidența prezentului
regulament, nici să verifice alte aspecte ale transportului rutier, în
special pe cele referitoare la timpul de conducere și de repaus sau la
transportul mărfurilor periculoase.
(8)       Rapoartele privind punerea în
aplicare a Directivei 2000/30/CE[17]
indică în mod clar importanța controalelor tehnice în trafic. În
perioada 2007-2008, aproape 300 000 de vehicule supuse controalelor tehnice în
trafic pe întreg teritoriul Uniunii au fost raportate ca fiind într-o stare
atât de precară încât au trebuit imobilizate. Aceste rapoarte indică
de asemenea existența unor diferențe foarte mari între rezultatele
controalelor efectuate de către statele membre. În perioada 2007-2008,
diferențele în procente ale anumitor deficienţe au variat între 0,6 %
și 41,4 % între țări învecinate. În fine, aceste rapoarte
subliniază diferențele importante de la un stat membru la altul în
ceea ce privește numărul controalelor tehnice în trafic efectuate.
Pentru a obține o abordare mai echilibrată, statele membre trebuie
să se angajeze să efectueze un număr minim de controale,
proporțional cu numărul vehiculelor comerciale înmatriculate pe
teritoriul lor.
(9)       Furgonetele și remorcile
acestora sunt folosite mai frecvent în transportul rutier. Aceste vehicule nu
fac obiectul anumitor cerințe precum cerințele de formare pentru
conducătorii auto profesioniști sau de instalare a unor dispozitive
limitatoare de viteză, ceea ce se soldează cu un număr relativ
ridicat de accidente rutiere în care sunt implicate astfel de vehicule.
Furgonetele și remorcile acestora trebuie incluse, prin urmare, în
domeniul de aplicare al controalelor tehnice în trafic.
(10)     Cu scopul de a evita sarcina
și costurile administrative inutile și de a ameliora eficiența
controalelor, vehiculele exploatate de întreprinderi care nu respectă
standardele de siguranță rutieră și de mediu trebuie
selectate în mod prioritar, în timp ce vehiculele exploatate de operatori
responsabili, care acordă atenţia cuvenită aspectelor de siguranţă,
și întreținute în mod corespunzător trebuie recompensate prin
controale mai puțin frecvente.
(11)     Controalele tehnice în trafic
trebuie să constea în controlul inițial și, dacă este
necesar, în controale mai amănunțite. În ambele cazuri, acestea
trebuie să vizeze toate părțile și sisteme relevante ale
vehiculelor. Pentru a se ajunge la un control mai armonizat, pentru toate
elementele care pot fi supuse controlului, trebuie introduse metode de control
și exemple de deficienţe, precum și evaluarea lor în
funcție de gravitate.
(12)     În mai multe state membre,
rapoartele privind controalele tehnice în trafic sunt elaborate prin mijloace
electronice. În astfel de cazuri, conducătorul auto trebuie să
primească un exemplar imprimat al raportului de inspecție. Toate
datele și informațiile colectate pe durata controalelor tehnice în
trafic trebuie transferate într-o bază de date comună a statelor
membre pentru ca datele să poată fi mai ușor prelucrate, iar
transferul de informații să se poată face fără a se
crea o sarcină administrativă suplimentară.
(13)     Prin utilizarea
unităților mobile de control se reduc întârzierile și costurile
pentru operatori întrucât se pot efectua inspecții mai aprofundate direct
pe marginea drumurilor publice. Pot fi folosite, în anumite condiții, și
centrele de inspecție pentru realizarea unor controale mai detaliate.
(14)     Personalul care
efectuează controale tehnice în trafic mai aprofundate trebuie să
dețină cel puțin aceleași competențe și să
îndeplinească cel puțin aceleași cerințe ca și cel
care efectuează inspecțiile tehnice auto în conformitate cu
Regulamentul (UE) nr. XX/XX/XX al Parlamentului European și al
Consiliului din [data] privind inspecția tehnică auto a
autovehiculelor și remorcilor și de abrogare a Directivei 2009/40/CE[18].
(15)     Cooperarea și schimbul de
bune practici între statele membre sunt esenţiale pentru a realiza un
sistem mai armonizat de controale tehnice în trafic în întreaga Uniune. Prin
urmare, statele membre trebuie să colaboreze mai strâns și în timpul
activităților operaționale. Această cooperare trebuie
să includă, de asemenea, organizarea periodică a unor controale
tehnice în trafic concertate.
(16)     În scopul de a asigura un
schimb de informații eficient între statele membre, trebuie să
existe, în fiecare stat membru, un singur organism care să acționeze
ca punct de contact pentru asigurarea legăturii cu alte
autorități competente din domeniu. Acest organism trebuie, de
asemenea, să elaboreze statisticile necesare. Pe lângă aceasta,
statele membre trebuie să aplice o strategie națională de
control coerentă pe teritoriul lor și pot desemna un organism unic
care să coordoneze punerea în aplicare a acesteia. Autoritățile
competente din fiecare stat membru trebuie să desemneze proceduri prin
care se stabilesc termenele limită și conținutul
informațiilor care trebuie transmise.
(17)     Pentru a permite o
monitorizare a regimului controalelor tehnice în trafic pus în practică în
Uniune, statele membre trebuie să comunice Comisiei, de două ori pe
an, rezultatele controalelor tehnice în trafic efectuate. Comisia trebuie
să raporteze datele colectate Parlamentului European.
(18)     Este necesar ca statele membre
să stabilească norme privind sancţiunile aplicabile în cazul
încălcării dispozițiilor prezentului regulament și să
asigure aplicarea acestor norme. Sancțiunile respective trebuie să
fie eficace, proporționale, disuasive și nediscriminatorii.
(19)     Pentru a suplimenta prezentul
regulament cu mai multe detalii tehnice, trebuie să se delege Comisiei
competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul
privind funcționarea Uniunii Europene pentru a ţine seama, atunci
când este cazul, de evoluția legislației privind omologarea CE de tip
în raport cu categoriile de vehicule, precum și de necesitatea
actualizării anexelor în funcție de progresul tehnic. Este deosebit
de important ca, pe parcursul activităților pregătitoare,
Comisia să desfășoare consultări adecvate, inclusiv la
nivel de experți. În momentul pregătirii și elaborării
actelor delegate, Comisia trebuie să garanteze transmiterea
simultană, promptă și adecvată a documentelor pertinente
către Parlamentul European și Consiliu.
(20)     Pentru a asigura condiții
uniforme de punere în aplicare a prezentului regulament, Comisiei trebuie
să i se confere competențe de executare. Competențele de
executare trebuie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011
al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de
stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de
control de către statele membre al exercitării competențelor de
executare de către Comisie[19].
(21)     Deoarece obiectivul
prezentului regulament, și anume acela de a stabili cerințe minime
comune și norme armonizate privind realizarea de controale tehnice în
trafic ale vehiculelor care circulă în Uniune, nu poate fi realizat în mod
satisfăcător de către statele membre și, prin urmare, poate
fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri, în
conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este
prevăzut la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul
proporționalității, astfel cum este enunțat la respectivul
articol, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar
în vederea realizării acestui obiectiv.
(22)     Prezentul regulament
respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute de Carta
Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene, astfel cum se menționează
la articolul 6 din Tratatul privind Uniunea Europeană.
(23)     Prezentul regulament extinde
domeniul de aplicare al Directivei 2000/30/CE și actualizează
cerințele sale tehnice. Prin urmare, directiva menţionată
trebuie abrogată. În plus, prezentul regulament include regulile cuprinse
în Recomandarea 2010/379/UE a Comisiei din 5 iulie 2010 privind analiza de risc
a defecțiunilor identificate în timpul controalelor tehnice rutiere (la
vehiculele utilitare) în conformitate cu Directiva 2000/30/CE a Parlamentului
European și a Consiliului[20],
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
CAPITOLUL I
OBIECT,
DEFINIȚII ȘI DOMENIU DE APLICARE
Articolul 1
Obiect
Prezentul regulament stabilește un regim
al controalelor tehnice în trafic aplicate vehiculelor comerciale care circulă
pe teritoriul statelor membre.
Articolul 2
Domeniu de aplicare
1.           Prezentul regulament se
aplică vehiculelor comerciale cu o viteză maximă prin
construcţie mai mare de 25 km/h aparţinând următoarelor
categorii, astfel cum sunt definite în Directiva 2007/46/CE a Parlamentului
European și a Consiliului:
–
autovehicule utilizate pentru transportul de
călători care au mai mult de opt locuri așezate, exclusiv locul
conducătorului auto – categoriile de vehicule M2 și M3,
–
autovehicule cu cel puțin patru roți, utilizate,
în mod normal, pentru transportul de mărfuri, cu masa maximă
admisibilă care nu depăşeşte 3 500 kg – categoria de
vehicule N1,
–
autovehicule utilizate pentru transportul de
mărfuri, a căror masă maximă admisibilă
depăşeşte 3 500 kg – categoriile de vehicule N2 și N3,
–
remorci și semiremorci cu masa maximă
admisibilă care nu depășește 3 500 kg – categoriile de
vehicule O1 și O2,
–
remorci și semiremorci cu masa maximă
admisibilă mai mare de 3 500 kg – categoriile de vehicule O3 și O4.
2.           Prezentul regulament nu aduce
atingere dreptului statelor membre de a efectua controale tehnice în trafic la
vehiculele care nu fac obiectul prezentului regulament.
Articolul 3
Definiții
În sensul
prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:
(1)          „vehicul” înseamnă orice
autovehicul care nu circulă pe șine sau remorca ori semiremorca sa;
(2)          „autovehicul” înseamnă
orice vehicul motorizat cu roți care se deplasează prin propriile
mijloace, cu o viteză maximă prin construcţie mai mare de 25
km/h;
(3)          „remorcă” înseamnă
orice vehicul cu roți și fără autopropulsie, conceput
și construit pentru a fi tractat de un autovehicul;
(4)          „semiremorcă”
înseamnă orice remorcă concepută pentru a fi atașată
unui autovehicul astfel încât o parte a sa să se sprijine pe autovehicul
și o parte substanțială din masa ei și masa
încărcăturii sale să fie suportate de autovehicul;
(5)          „încărcătură”
înseamnă toate obiectele care sunt plasate în sau pe un vehicul și nu
sunt fixate permanent pe acesta, inclusiv obiectele din dispozitive de
transport, cum ar fi cutiile mobile sau containerele, plasate pe vehicule;
(6)          „vehicul comercial”
înseamnă un autovehicul împreună cu remorca sa, destinat
transportului de mărfuri sau de pasageri în scopuri profesionale;
(7)          „vehicul înmatriculat într-un
stat membru” înseamnă un vehicul înmatriculat sau pus în circulație
într-un stat membru;
(8)          „deţinător al unui
certificat de înmatriculare” înseamnă persoana pe al cărei nume este
înmatriculat vehiculul;
(9)          „control tehnic în trafic”
înseamnă o verificare inopinată a vehiculelor comerciale care
circulă pe drumuri publice de pe teritoriul unui stat membru, efectuat de
autorități sau sub supravegherea directă a acestora;
(10)        „inspecție tehnică
auto” înseamnă o verificare a faptului că piesele și componentele
unui vehicul respectă caracteristicile de siguranță și de
mediu pe care le prezentau la momentul omologării, al primei
înmatriculări sau al punerii în circulaţie ori la momentul
postechipării;
(11)        „autoritate competentă”
înseamnă o autoritate sau un organism public responsabil cu administrarea
sistemului național de controale tehnice în trafic.
(12)        „inspector”
înseamnă o persoană autorizată de un stat membru să
efectueze controale tehnice în trafic;
(13)        „deficienţe” se
referă la defecțiuni tehnice și alte neconformități
constatate în timpul unui control tehnic în trafic.
(14)        „control tehnic în trafic
concertat” înseamnă un control tehnic în trafic organizat simultan de
două sau mai multe state membre;
CAPITOLUL II
SISTEMUL
DE CONTROL TEHNIC ÎN TRAFIC ȘI OBLIGAŢIILE GENERALE
Articolul 4
Sistemul de control tehnic în trafic
Sistemul de control tehnic în trafic include
controalele tehnice în trafic inițiale menționate la articolul 9
și controalele tehnice în trafic mai detaliate menționate la articolul
10 alineatul (1).
Articolul 5
Procentul
de vehicule care trebuie controlate
Fiecare stat membru efectuează în fiecare
an calendaristic un număr total de controale tehnice în trafic
inițiale care să corespundă unei proporţii de cel
puțin 5 % din numărul total de vehicule menționate la
articolul 3 alineatul (1) care sunt înmatriculate pe teritoriul său.
Articolul 6
Sistemul de control tehnic în
trafic bazat pe o clasificare în funcţie de gradul de risc
1.           Se introduce, la nivel
naţional, un sistem de control tehnic în trafic bazat pe o clasificare în
funcţie de gradul de risc, depinzând de numărul și gravitatea
deficienţelor identificate la vehiculele exploatate de întreprinderi
individuale. Sistemul de clasificare în funcţie de gradul de risc este
administrat de autoritatea competentă din statul membru.
2.           Se atribuie fiecărei
întreprinderi identificate prin sistemul de control tehnic în trafic bazat pe o
clasificare în funcţie de gradul de risc un profil de risc pe baza
criteriilor stabilite în anexa I.
Întreprinderile se clasifică în conformitate
cu următoarele profiluri de risc:
–
risc ridicat,
–
risc mediu,
–
risc scăzut.
3.           În vederea implementării
sistemului de control tehnic în trafic bazat pe o clasificare în funcție
de gradul de risc, statele membre pot utiliza sistemul de clasificare în
funcţie de gradul de risc stabilit în conformitate cu articolul 9 din
Directiva 2006/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului.
Articolul 7
Responsabilităţi
1.           Conducătorii unui
vehicul înmatriculat într-un stat membru păstrează la bord
certificatul de inspecție tehnică auto aferent celei mai recente
inspecții tehnice și raportul întocmit cu ocazia ultimului control
tehnic în trafic, dacă acestea sunt disponibile.
2.           Conducătorul unui
vehicul care este supus unui control tehnic în trafic trebuie să coopereze
cu inspectorii și să ofere acces la vehicul și la piesele
acestuia în scopul efectuării controlului.
3.           Întreprinderile individuale
se asigură că, în orice moment, vehiculele pe care le
exploatează sunt apte, din punct de vedere tehnic, să circule.
Articolul 8
Inspectorii
1.           Inspectorii trebuie să
se abțină de la orice fel de discriminare pe considerente care
ţin de naționalitatea conducătorului auto sau de țara de
înmatriculare ori de punere în circulaţie a vehiculului atunci când
selectează vehiculul pentru un control tehnic în trafic și când îl
efectuează.
2.           Inspectorul care a efectuat
inspecția tehnică auto a unui vehicul nu poate lua parte la
efectuarea controlului tehnic în trafic ulterior al aceluiaşi vehicul.
3.           Inspectorul trebuie să
fie imparțial și liber de orice conflict de interese, în special în
ceea ce privește legăturile economice, personale sau familiale cu
conducătorul auto, cu operatorul sau cu deţinătorul certificatului
de înmatriculare al vehiculului controlat.
4.           Inspectorii nu trebuie în
niciun caz să fie recompensaţi pentru numărul sau rezultatele
controalelor tehnice în trafic efectuate.
CAPITOLUL III
PROCEDURILE DE
CONTROL
Articolul 9
Selectarea
vehiculelor pentru controlul tehnic inițial în trafic
Atunci când identifică
vehicule care urmează a fi supuse unui control tehnic în trafic,
inspectorii aleg cu prioritate vehicule exploatate de întreprinderi cu un
profil de risc ridicat, astfel cum este menționat la articolul 6 alineatul
(2). Pot fi selectate pentru control și
alte vehicule atunci când există suspiciunea că acestea prezintă
un risc pentru siguranța rutieră.
Articolul 10
Conținutul și
metodele controalelor tehnice în trafic
1.           Vehiculele selectate pentru
un control tehnic în trafic în conformitate cu articolul 9 sunt supuse unui
control tehnic în trafic inițial.
La fiecare control tehnic în trafic inițial
al unui vehicul, inspectorul:
(a)     trebuie să verifice certificatul de
inspecție tehnică auto și raportul de control tehnic în trafic,
dacă sunt disponibile, păstrate la bord în conformitate cu articolul 7
alineatul (1);
(b)     trebuie să realizeze o evaluare
vizuală a stării vehiculului și a încărcăturii
acestuia.
În cazul în care au fost indicate o
deficienţă sau deficienţe în raportul de control în trafic
anterior, inspectorul trebuie să verifice dacă deficienţa sau
deficienţele respective au fost remediate.
2.           Pe baza rezultatului
inspecției inițiale, inspectorul poate decide că vehiculul sau
remorca acestuia trebuie supuse unui control tehnic în trafic mai detaliat.
              Un control tehnic în trafic
mai detaliat trebuie să vizeze cel puțin următoarele aspecte:
–
mecanismul de frânare,
–
direcția,
–
punțile, jantele, anvelopele și
suspensia.
–
elemente poluante.
Controlarea fiecăreia dintre aceste
părți vizează unul sau mai multe dintre elementele aferente
acestor aspecte, enumerate în anexa II.
În plus, inspectorul poate verifica alte aspecte
de control enumerate la punctul 1 din anexa II, care vizează unul sau mai
multe dintre elementele enumerate în anexa menţionată sau pe toate.
În cazul în care un certificat de inspecție
tehnică auto sau un raport de control tehnic în trafic demonstrează
că în cursul lunii precedente a fost controlat unul dintre elementele
enumerate în anexa II, inspectorul nu controlează elementul respectiv, cu
excepția cazurilor justificate de existenţa unei deficienţe
evidente.
4.           Atunci când efectuează
un control tehnic în trafic, inspectorul utilizează metodele de control
stabilite în anexa II.
5.           Numai inspectorii care
îndeplinesc cerinţele minime de competență și de formare
stabilite la articolul 12 și în anexa VI din Regulamentul (UE) nr.
XXX/XXXX al Parlamentului European și al Consiliului din [data] privind
inspecția tehnică auto a autovehiculelor și a remorcilor acestora
efectuează controale tehnice în trafic mai detaliate.
Articolul 11
Instalaţiile de control
1.           Un control tehnic în trafic
mai detaliat se efectuează cu ajutorul unei unități mobile de
control sau într-un centru de inspecție astfel cum se menționează
în Regulamentul (UE) nr. XXX/XXXX al Parlamentului European și al
Consiliului din [data] privind inspecția tehnică auto a
autovehiculelor și a remorcilor acestora.
2.           Dacă controalele
urmează să fie efectuate într-un centru de inspecție, locul
controlului tehnic în trafic iniţial nu se stabileşte la mai mult de 10
km de acest centru.
2.           Unitățile mobile de
control includ echipamente corespunzătoare pentru efectuarea unui control
tehnic în trafic, cel puțin echipamentele necesare pentru evaluarea
stării frânelor, a direcției, a suspensiei și a emisiilor
vehiculului.
.
Articolul 12
Evaluarea deficienţelor
1.           Pentru fiecare element care
urmează să fie inspectat, inspectorul trebuie să folosească
lista posibilelor deficienţe și a gradului lor de gravitate prevăzută
în anexa III.
2.           Atunci când efectuează
un control tehnic în trafic, inspectorul trebuie să atribuie fiecărei
deficienţe identificate un nivel de gravitate și să o
includă într-una dintre categoriile următoare:
–
deficienţe minore care nu au un efect semnificativ
asupra siguranței vehiculului și alte neconformități
minore,
–
deficienţe majore susceptibile să
compromită siguranța vehiculului sau să-i pună în pericol
pe ceilalți participanți la trafic sau alte neconformități
mai importante;
–
deficienţe periculoase care constituie un risc
direct și imediat la adresa siguranței rutiere, astfel încât
vehiculul nu poate fi utilizat pe drumurile publice în niciun caz.
3.           Un vehicul prezentând
deficienţe care se încadrează în mai mult de o categorie de
deficienţe dintre cele menționate la alineatul (2) trebuie să
fie clasificat în categoria care corespunde deficienţei celei mai grave.
Un vehicul care prezintă mai multe deficienţe din aceeaşi
categorie este clasificat în categoria de gravitate superioară dacă
efectul combinat al acestor deficienţe conduce la un risc mai mare pentru
siguranța rutieră.
Articolul 13
Norme specifice referitoare
la controlul fixării încărcăturii
Inspectorul poate supune un
vehicul unui control al fixării încărcăturii în conformitate cu
anexa IV. Procedurile referitoare la măsurile subsecvente, menţionate
la articolul 14, se aplică de asemenea în cazul unor deficienţe
majore sau periculoase legate de fixarea încărcăturii.
Articolul 14
Măsuri subsecvente în
cazul identificării unor deficienţe majore sau periculoase
1.           Orice deficienţă
majoră identificată în cursul unui control iniţial sau al unuia
mai detaliat trebuie rectificată fără întârziere în apropierea
locului unde are loc controlul.
2.           Inspectorul poate decide ca
vehiculul să fie supus unei inspecţii tehnice auto în termenul pe
care îl stabileşte dacă vehiculul respectiv este înmatriculat în
statul membru în care s-a desfăşurat controlul tehnic în trafic.
Dacă vehiculul este înmatriculat într-un alt stat membru, inspectorul
poate solicita autorităţii competente din statul membru în cauză
să efectueze o nouă inspecţie tehnică auto a acestui
vehicul conform procedurii stabilite la articolul 18 alineatul (3).
3.           Inspectorul nu
autorizează folosirea unui vehicul la care a fost identificată o
deficienţă clasificată în categoria deficienţelor
periculoase decât după remedierea acestor deficienţe la locul de
desfăşurare a controlului. Inspectorul poate autoriza utilizarea unui
astfel de vehicul în scopul deplasării lui până la cel mai apropiat atelier
unde pot fi reparate aceste deficienţe, cu condiția ca
deficienţele periculoase să fie fost remediate în așa fel încât
să îi permită să ajungă la atelierul respectiv și
să nu existe niciun risc imediat pentru siguranța ocupanților
săi sau a altor participanți la traficul rutier.
              Inspectorul poate autoriza
transportarea directă a vehicului la care a fost identificată o
deficienţă clasificată în categoria deficienţelor
periculoase până la locul cel mai apropiat în care vehiculul să poată
fi reparat sau imobilizat.
Articolul 15
Taxele de control
Atunci când, în urma unui control mai
detaliat, au fost identificate deficiențe majore sau periculoase, statele
membre pot solicita plata unei taxe. Valoarea taxei trebuie să fie
rezonabilă și să nu depăşească valoarea taxei
solicitate pentru inspecția tehnică auto a aceluiaşi tip de
vehicul.
Articolul 16
Raportul de control şi
baza de date a controalelor tehnice în trafic
1.           La încheierea unui control
mai detaliat, inspectorul întocmește un raport în conformitate cu anexa V.
Conducătorul auto al vehiculului primeşte o copie a raportului de
control sau, în cazul rapoartelor întocmite electronic, un exemplar imprimat al
acestuia.
2.           Inspectorul comunică
autorității competente rezultatele controalelor tehnice în trafic mai
detaliate într-o perioadă de timp rezonabilă de la inspecțiile
respective. Autoritatea competentă păstrează aceste
informații timp de 36 de luni de la data primirii lor.
3.           Rezultatele controlului
tehnic în trafic sunt comunicate autorității competente pentru
înmatricularea vehiculului.
CAPITOLUL IV
Cooperare și schimb de informații
Articolul 17
Desemnarea unui punct de
contact
1          Statele membre desemnează un
punct de contact care:
–
asigură coordonarea cu punctele de contact
desemnate de alte state membre în ceea ce priveşte acţiunile
întreprinse în temeiul articolului 18,
–
transmite Comisiei datele menționate la
articolul 20,
–
este responsabil de schimbul de informații
și asistă autoritățile competente ale altor state membre.
2.           Statele membre transmit
Comisiei denumirea și datele de contact ale propriului punct de contact
național cel târziu până la [un an de la data intrării în
vigoare a prezentului regulament] și informează Comisia
fără întârziere cu privire la orice fel de modificări ale acestora.
Comisia întocmește lista tuturor punctelor de contact și o transmite
statelor membre.
Articolul 18
Cooperarea dintre statele
membre
1.           Atunci
când se identifică deficienţe majore sau periculoase, în special
deficienţe care duc la o interdicţie de a utiliza vehiculul, la un
vehicul care nu este înmatriculat în statul membru unde are loc controlul,
punctul de contact informează autoritatea competentă din statul
membru de înmatriculare a vehiculului în legătură cu rezultatele
controlului respectiv. Aceste informații trebuie să conţină
elementele raportului de control tehnic în trafic, conform anexei VI. Comisia
adoptă, în conformitate cu procedura de examinare menționată la
articolul 23 alineatul (2), norme privind procedurile de notificare, către
autoritatea competentă a statului membru de înmatriculare, a vehiculelor
care prezintă deficienţe majore sau periculoase.
2.           Atunci când se găsesc
deficienţe majore sau periculoase la un vehicul, punctul de contact al
statului membru în care a fost controlat vehiculul poate solicita
autorității competente din statul membru în care este înmatriculat
vehiculul să ia măsurile subsecvente corespunzătoare, cum ar fi
supunerea vehiculului unei noi inspecții tehnice auto astfel cum se prevede
la articolul 14.
Autoritatea competentă din statul membru de
înmatriculare a vehiculului informează statul membru în care are loc
controlul cu privire la măsurile luate.
Articolul 19
Controale tehnice în trafic
concertate
Statele membre întreprind, cel puțin de
șase ori pe an, activități de control tehnic în trafic
concertate. Statele membre pot combina aceste activități cu
controalele stabilite la articolul 5 din Directiva 2006/22/CE.
Articolul 20
Comunicarea de
informații către Comisie
1.           Înainte de data de 31 martie
a fiecărui al doilea an, statele membre comunică prin mijloace
electronice Comisiei datele colectate referitoare la ultimii doi ani
calendaristici și referitoare la vehiculele controlate. Aceste date
indică:
(a)     numărul de vehicule controlate;
(b)     categoria de vehicule controlate în
conformitate cu anexa V punctul 6;
(c) statul membru de înmatriculare a vehiculului;
(d)     aspectele verificate și
deficienţele detectate, în conformitate cu anexa V punctul 8.
Primul raport vizează o perioadă
de doi ani începând de la 1 ianuarie [anul].
2.           Comisia adoptă norme
detaliate referitoare la comunicarea menționată la alineatul (1), în
conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 22
alineatul (2). Până la stabilirea acestor norme, se folosește
formularul standard de raportare stabilit în anexa VI.
Comisia raportează datele colectate
Parlamentului European.
CAPITOLUL V
Dispoziții privind actele delegate și
competențele de executare
Articolul 21
Actele delegate
Se conferă Comisiei
competența de a adopta acte delegate, în conformitate cu dispozițiile
de la articolul 22, în următoarele scopuri:
–
1) de a actualiza, dacă este cazul, articolul 2
alineatul (1) pentru a ține seama de schimbările categoriilor de
vehicule rezultate din modificări ale legislației menționate la
articolul respectiv,
–
de a actualiza anexele în funcție de progresul
tehnic sau pentru a ține seama de modificarea legislației Uniunii sau
a celei internaționale.
Articolul 22
Exercitarea
competențelor delegate
1.           Se conferă Comisiei
competența de a adopta acte delegate, sub rezerva condițiilor
stabilite la prezentul articol.
2.           Delegarea competenței
menționate la articolul 21 se acordă pe durată
nedeterminată, [începând de la data intrării în vigoare a
prezentului regulament].
3.           Delegarea competenței
menționate la articolul 21 poate fi revocată oricând de Parlamentul
European sau de Consiliu. Decizia de revocare pune capăt delegării
competenței menționate în respectiva decizie. Decizia de revocare
intră în vigoare în ziua următoare datei publicării deciziei în Jurnalul
Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară
specificată în decizie. Aceasta nu aduce atingere valabilității
actelor delegate aflate deja în vigoare.
4.           Imediat ce adoptă un act
delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și
Consiliului.
5.           Un act delegat adoptat în
temeiul articolului 21 intră în vigoare numai dacă nici Parlamentul
European și nici Consiliul nu au formulat obiecții în termen de
două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European
și Consiliu sau dacă, înaintea expirării acestui termen, atât
Parlamentul European, cât și Consiliul au informat Comisia că nu au
obiecții. Respectivul termen se prelungește cu două luni la
inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.
Articolul 23
Procedura comitetelor
1.           Comisia este asistată de
un comitet. Acest comitet este un comitet în sensul definiției din
Regulamentul (UE) nr. 182/2011.
2.           Atunci când se face trimitere
la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din
Regulamentul (UE) nr. 182/2011. În cazul în care avizul comitetului
trebuie obținut prin procedură scrisă, procedura respectivă
se încheie fără rezultat dacă, înainte de expirarea termenului
de emitere a avizului, acest lucru este hotărât de președintele
comitetului sau solicitat de o majoritate simplă a membrilor comitetului.
Capitolul VI
DISPOZIȚII FINALE
Articolul 24
Sancțiuni
1.           Statele membre
stabilesc regimul sancțiunilor care se aplică în cazul
încălcării dispozițiilor prezentului regulament și iau
toate măsurile necesare asigurării punerii în aplicare a acestora.
Sancțiunile respective trebuie să fie eficace, proporționale,
disuasive și nediscriminatorii.
2.           Normele stabilite în
conformitate cu alineatul (1) includ sancțiuni pentru refuzul
conducătorului auto sau al operatorului de a coopera cu inspectorul
și de a remedia deficienţele constatate în timpul controlului.
3.           Statele membre
raportează respectivele dispoziții Comisiei la cel târziu [un an
de la aplicarea prezentului regulament] și o informează
fără întârziere cu privire la orice modificare ulterioară care
le privește.
Articolul 25
Abrogare
Directiva 2000/30/CE se abrogă cu
începere de la [data aplicării prezentului regulament].
Articolul 26
Intrare în vigoare și
aplicare
Prezentul regulament intră în vigoare în
a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al
Uniunii Europene.
Prezentul regulament se aplică de la [12
luni de la intrarea sa în vigoare].
Prezentul
regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică
direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles,
Pentru Parlamentul European                       Pentru
Consiliu
Președintele                                                  Președintele
[1]               COM(2010) 389 final.
[2]               Directiva 2009/40/CE a
Parlamentului European și a Consiliului din 6 mai 2009 privind
inspecția tehnică auto pentru autovehicule și remorcile acestora
(JO L 141, 6.6.2009, p. 12).
[3]               Directiva 2000/30/CE a
Parlamentului European și a Consiliului din 6 iunie 2000 privind
controlul tehnic rutier al vehiculelor utilitare care circulă în
Comunitate, modificată (JO L 203, 10.8.2000, p. 1).
[4]               Directiva 1999/37/CE a Consiliului
din 29 aprilie 1999 privind documentele de înmatriculare pentru vehicule (JO L 138,
1.6.1999, p. 57).
[5]               COM(2011) 144 final.
[6]               Directiva 2008/50/CE a
Parlamentului European și a Consiliului din 21 mai 2008 privind calitatea
aerului înconjurător și un aer mai curat pentru Europa (JO L 152, 11.6.2008,
p.1).
[7]               COM(2010) 754 final.
[8]               COM(2010) 754.
[9]               JO L 102, 11.4.2006, p. 35.
[10]               JO C, p .
[11]               JO C , , p.
[12]               COM(2011) 144 final.
[13]               COM(2010) 389 final.
[14]               JO L 203, 10.8.2000, p. 1.
[15]               JO L 102, 11.4.2006, p. 35.
[16]               JO L 263, 9.10.2007, p. 1.
[17]               COM(2010) 754 final.
[18]               JO L [XXX].
[19]             JO L 55, 28.2.2011, p. 13.
[20]             JO L 173, 8.7.2010, p. 97.
ANEXĂ
la
Propunerea de
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI

privind controlul tehnic în trafic al
vehiculelor utilitare care circulă în Uniune și de abrogare a Directivei
2000/30/CE
ANEXA I
ELEMENTE DE CLASIFICARE ÎN FUNCȚIE DE GRADUL DE RISC
Sistemul de clasificare în funcție de gradul
de risc constituie baza unei selecții orientate a vehiculelor exploatate de
întreprinderi cu un bilanț slab în privința respectării cerințelor de
întreținere a vehiculelor și a celor privind inspecția tehnică auto. Acesta ia
în considerare rezultatele inspecțiilor tehnice auto periodice și pe cele ale
controalelor în trafic deopotrivă.
Sistemul de clasificare în funcție de gradul
de risc ține seama de următorii parametri la stabilirea unui grad de risc
pentru întreprindere:
număr de deficiențe
gravitatea deficiențelor
numărul de inspecții sau de controale
factorul timp
1.
Deficiențele sunt ponderate în funcție de
gravitatea lor prin aplicarea următorilor factori de gravitate:
deficiență periculoasă  = 40
deficiență majoră         = 10
deficiență minoră         = 1
2.
Evoluția situației (unui vehicul al) unei
întreprinderi se reflectă prin atribuirea unui factor de ponderare mai slab
rezultatelor unei inspecții „mai vechi” (sau deficiențelor detectate în cadrul
acesteia) decât cel atribuit celor mai „recente”, utilizând următorii factori:
anul 1 = ultimele 12 luni = factorul 3
anul 2 = lunile 13-24 = factorul 2
anul 3 = lunile 24-36 = factorul 1
Acest lucru se aplică doar la stabilirea
clasificării globale în funcție de gradul de risc.
3.
Clasificarea în funcție de gradul de risc se
realizează cu ajutorul următoarelor formule:
Formula pentru clasificarea globală în
funcție de gradul de risc
unde
RR       = punctajul global al clasificării în
funcție de gradul de risc
I           = totalul pentru defecțiunile din
anul 1, 2, 3
DY1      = (#DDx 40) + (#MaD x 10)
+ (#MiD x 1) în anul 1
#...       = număr de …
DD       = deficiențe periculoase
MaD    = deficiențe majore
MiD     = deficiențe minore
C         = controale (inspecții sau
verificări) în anul 1, 2, 3
Formula pentru clasificarea anuală în
funcție de gradul de risc
unde
AR       = punctaj anual de risc
#...       = număr de …
DD       = deficiențe periculoase
MaD    = deficiențe majore
MiD     = deficiențe minore
C         = controale (inspecții sau
verificări)
Riscul anual trebuie utilizat pentru a evalua
evoluția unei întreprinderi de-a lungul anilor.
Clasificarea întreprinderilor (vehiculelor) pe
baza clasificării globale în funcție de gradul de risc se realizează astfel
încât să se obțină următoarea distribuție în rândul întreprinderilor (vehiculelor)
care fac obiectul clasificării:
<30%   risc scăzut
30% - 80%       risc mediu
>80%   risc ridicat.
ANEXA
II
DOMENIUL
DE APLICARE AL INSPECȚIILOR
CUPRINS
1.         ASPECTE VERIFICATE
(1)
Identificarea vehiculului
(2)
Echipamentul de frânare
(3)
Direcția
(4)
Vizibilitatea
(5)
Dispozitivele de iluminat și părțile sistemului
electric
(6)
Punți, jante, anvelope, suspensie
(7)
Șasiu și accesorii șasiu
(8)
Alte echipamente
(9)
Elemente poluante
2.         CERINȚE PRIVIND INSPECȚIILE
Elementele care pot fi verificate doar cu
ajutorul echipamentelor au fost marcate cu (E).
Elementele care pot fi verificate doar într-o
oarecare măsură fără ajutorul echipamentelor au fost marcate cu +(E).
În cazul în care o metodă de inspecție este
descrisă drept vizuală, aceasta înseamnă că, pe lângă examinarea vizuală a
elementelor, inspectorul trebuie, după caz, să le manipuleze, să evalueze
zgomotul sau să se servească de oricare alte metode corespunzătoare de
inspecție fără ajutorul unui echipament.
Controalele tehnice în trafic pot cuprinde
elementele și pot utiliza metodele enumerate în tabelul 1
Tabelul 1
 Element || Metodă || Deficiențe ||
   ||
 0.         IDENTIFICAREA VEHICULULUI ||
 0.1.      Plăcuțele cu numărul de înmatriculare (dacă sunt obligatorii)(1) || Inspecție vizuală || (a)           Plăcuță (plăcuțe) de înmatriculare absentă (absente) sau atât de nesigur fixată (fixate) încât riscă să cadă. (b)           Număr absent sau ilizibil. (c)           Neconform cu documentele vehiculului sau cu registrele. ||
 0.2.      Numărul de șasiu/numărul de serie al vehiculului || Inspecție vizuală || (a)           Absent sau de negăsit. (b)           Incomplet, ilizibil. (c)           Neconform cu documentele vehiculului sau cu registrele. ||
 1.         SISTEMUL DE FRÂNARE ||
 1.1.      Starea mecanică și funcționare ||
 1.1.1.       Pivotul pedalei frânei de serviciu || Inspecție vizuală a componentelor în timpul acționării sistemului de frânare. Notă: Vehiculele cu sisteme de servofrână trebuie verificate cu motorul oprit. || (a)           Pivot prea strâns. (b)           Uzură sau joc excesiv.   ||
 1.1.2.       Starea pedalei și cursa dispozitivului de acționare a frânei || Inspecția vizuală a componentelor în timpul acționării sistemului de frânare. Notă: Vehiculele cu sisteme de servofrână trebuie verificate cu motorul oprit. || (a)           Cursă excesivă sau rezervă de cursă insuficientă. (b)           Degajare incorectă a comenzii de frână. (c)           Cauciucul antiderapant de pe pedala de frână absent, prost fixat sau tocit. ||
 1.1.3.       Pompa de vacuum sau compresorul și rezervoarele || Inspecție vizuală a componentelor la presiunea normală de lucru. Se verifică timpul necesar pompei de vacuum sau compresorului pentru atingerea valorii de lucru sigure și pentru funcționarea avertizorului, a supapei de protecție multicircuit și a supapei de siguranță. || (a)           Presiune/vacuum insuficient(ă) pentru asigurarea a cel puțin două acționări ale frânei după declanșarea avertizorului (sau când manometrul indică o valoare de pericol). (b)           Timpul de umplere a compresorului până la valoarea de lucru sigură în neconformitate cu cerințele(1). (c)           Supapa de protecție multicircuit sau supapa de siguranță nu funcționează. (d)           Lipsă a etanșeității care produce o scădere considerabilă a presiunii sau pierderi de aer perceptibile auditiv. (e)           Deteriorare externă care poate afecta funcționarea sistemului de frânare. ||
 1.1.4.       Manometru sau indicator de presiune scăzută || Verificare prin acționare || Funcționare defectuoasă sau defectarea indicatorului de presiune scăzută sau a manometrului. ||
 1.1.5.       Supapă de comandă a frânei cu acționare manuală   || Inspecția vizuală a componentelor în timpul acționării sistemului de frânare. || (a)           Supapă fisurată, deteriorată sau uzată excesiv. (b)           Comandă nesigură asupra supapei sau supapă nesigură. (c)           Conexiuni prost fixate sau lipsa etanșeității în sistem. (d)           Funcționare nesatisfăcătoare. ||
 1.1.6.  Activator frână de staționare, levier de comandă, mecanism cu clichet frână de staționare || Inspecția vizuală a componentelor în timpul acționării sistemului de frânare. || (a)           Sistemul de blocare al mecanismului cu clichet funcționează necorespunzător. (b)           Uzură excesivă a axului levierului sau a mecanismului cu clichet. (c)           Cursă prea mare a levierului, indicând un reglaj incorect. (d)           Activator absent, deteriorat sau nefuncțional. (e)           Funcționare incorectă, avertizorul indică o funcționare defectuoasă. ||
 1.1.7. Supape de frânare (supape de comandă, supape de degajare rapidă, regulatoare de presiune) || Inspecția vizuală a componentelor în timpul acționării sistemului de frânare. || (a)           Supape deteriorate sau pierderi de aer excesive. (b)           Pierdere excesivă de ulei din compresor. (c)           Supapă nesigură sau montată necorespunzător. (d)           Pierderi sau scurgeri de lichid de frână. ||
 1.1.8.  Elemente de cuplare ale frânelor remorcii (electrice și pneumatice) || Deconectarea și reconectarea tuturor elementelor de cuplare ale sistemului de frână dintre vehiculul tractor și remorcă. || (a)           Ventil de închidere sau supapă cu etanșare automată defecte. (b)           Ventil de închidere sau supapă nesigură sau montată necorespunzător. (c)           Pierdere excesivă de aer. (d)           Conectate incorect sau neconectate atunci când este obligatoriu. (e)           Funcționarea defectuoasă. ||
 1.1.9.  Acumulator, rezervor de presiune || Inspecție vizuală || (a)           Rezervor deteriorat, corodat sau neetanș. (b)           Dispozitivul de purjare nu funcționează. (c)           Rezervor nesigur fixat sau montat necorespunzător. ||
 1.1.10.     Servomecanism frână, cilindru principal (pentru sistemele hidraulice) || Inspecția vizuală a componentelor în timpul acționării sistemului de frânare. || (a)           Servomecanism defect sau ineficace. (b)           Cilindru principal defect sau neetanș. (c)           Cilindru principal nesigur. (d)           Cantitate insuficientă de lichid de frână. (e)           Capacul de la rezervorul cilindrului principal lipsește. (f)            Martorul lichidului de frână aprins sau defect. (g)           Funcționare incorectă a avertizorului în cazul unui nivel insuficient de lichid de frână. ||
 1.1.11.     Conducte de frână rigide || Inspecția vizuală a componentelor în timpul acționării sistemului de frânare. || (a)           Risc iminent de fisurare sau rupere. (b)           Lipsa etanșeității la nivelul conductelor sau al racordurilor. (c)           Conducte deteriorate sau excesiv de corodate. (d)           Conducte plasate greșit. ||
 1.1.12.     Furtunuri flexibile de frână || Inspecția vizuală a componentelor în timpul acționării sistemului de frânare. || (a)           Risc major de fisurare sau rupere. (b)           Furtunuri deteriorate, cu puncte de fricțiune, răsucite sau prea scurte. (c)           Lipsa etanșeității la nivelul furtunurilor și al racordurilor. (d)           Umflare exagerată a furtunului sub presiune. (e)           Porozitatea furtunurilor. ||
 1.1.13.     Garnituri și plăcuțe de frână || Inspecție vizuală || (a)           Garnituri sau plăcuțe excesiv de uzate. (b)           Garnituri sau plăcuțe ancrasate (cu ulei, unsoare etc.). (c)           Garnituri sau plăcuțe care lipsesc. ||
 1.1.14. Tamburi și discuri de frână || Inspecție vizuală || (a)           Tambur sau disc excesiv de uzat, corodat sau cu zgârieturi ori fisurat, nesigur sau spart. (b)           Tambur sau disc ancrasat (cu ulei, unsoare, etc.) (c)           Tambur sau disc care lipsește. (d)           Platou spate nesigur. ||
 1.1.15.     Cabluri de frână, leviere și conexiuni, tije, de acționare || Inspecția vizuală a componentelor în timpul acționării sistemului de frânare. || (a)           Cabluri deteriorate sau cu noduri. (b)           Componente excesiv de uzate sau corodate. (c)           Cablu, tijă sau îmbinare nesigură. (d)           Ghidaj de cabluri defect. (e)           Restricționare a mișcării libere a sistemului de frânare. (f)            Mișcare anormală a levierelor/conexiunilor indicând reglarea incorectă sau uzura excesivă. ||
 1.1.16.     Servomotor frână (inclusiv frâne cu arc sau cilindri hidraulici) || Inspecția vizuală a componentelor în timpul acționării sistemului de frânare. || (a)           Servomotor fisurat sau deteriorat. (b)           Servomotor neetanș. (c)           Servomotor nesigur sau montat necorespunzător. (d)           Servomotor excesiv de corodat. (e)           Cursă insuficientă sau prea mare a pistonului sau a mecanismului cu membrană. (f)            Lipsa învelișului de protecție contra prafului sau deteriorarea excesivă a acestuia. ||
 1.1.17. Regulator automat al frânării în funcție de sarcină || Inspecția vizuală a componentelor în timpul acționării sistemului de frânare. || (a)           Conexiuni defecte. (b)           Conexiuni incorect reglate. (c)           Blocarea sau nefuncționarea regulatorului. (d)           Lipsa regulatorului. (e)           Lipsa plăcuței cu date. (f)            Date ilizibile sau neconforme cu cerințele(1) ||
 1.1.18.     Dispozitive și indicatori de reglare a jocului || Inspecție vizuală. || (a)           Dispozitiv de reglare deteriorat, blocat sau cu mișcare anormală, excesiv de uzat sau reglat incorect. (b)           Dispozitiv de reglare defect. (c)           Dispozitiv de reglare instalat incorect sau înlocuit. ||
 1.1.19.     Frâna de încetinire (dacă este prevăzută din construcție sau obligatorie) || Inspecție vizuală || (a)           Racorduri sau montări nesigure. (b)           Sistem defect în mod evident sau absent. ||
 1.1.20.     Acționarea automată a frânelor remorcii || Deconectarea cuplării sistemului de frânare între vehiculul tractor și remorcă. || Sistemul de frânare al remorcilor nu funcționează automat dacă este deconectată cuplarea. ||
 1.1.21.     Sistem de frânare complet || Inspecție vizuală || (a)           Alte dispozitive ale sistemului (de exemplu, pompă antigel, uscător de aer etc.) deteriorate la exterior sau excesiv corodate astfel încât afectează sistemul de frânare. (b)           Pierderi excesive de aer sau de antigel. (c)           Orice altă componentă prost fixată sau montată în mod necorespunzător. (d)           Reparație sau modificare neadecvată a uneia dintre componente. ||
 1.1.22.     Racorduri diagnoză (dacă au fost prevăzute din construcție sau sunt obligatorii) || Inspecție vizuală || (a)           Absente. (b)           Deteriorate, neutilizabile sau neetanșe. ||
 1.2.       Performanța și eficiența frânei de serviciu ||
 1.2.1 Performanță (E) || Testare efectuată pe un aparat static de testare frâne; frânele sunt acționate în mod progresiv până la efortul maxim. || (a)           Forță de frânare necorespunzătoare pe una sau pe mai multe roți. (b)           Forța de frânare la oricare dintre roți este mai mică decât 70 % din forța maximă înregistrată pe cealaltă roată de pe aceeași punte. (c)           Variație bruscă a forței de frânare (blocaj). (d)           Întârziere anormală la frânarea oricăreia dintre roți. (e)           Fluctuație excesivă a forței de frânare în cursul fiecărei turații complete a roții. ||
 1.2.2 Eficiență (E) || Testare efectuată pe un aparat static de testare frâne la masa prezentată. || (a)           Coeficient de frânare mai mic decât următoarele valori:- (b)           Categoria M1, M2 și M3 – 50 % [1]/ (c)           Categoria N1 – 45 % (d)           Categoria N2 și N3 – 43 % [2]/ (e)           Categoriile O2, O3 și O4 – 40 % [3]/   ||
 1.3.          Performanța și eficiența frânei secundare (de urgență) (dacă este acționată printr-un sistem separat) ||
 1.3.1. Performanță (E) || Dacă sistemul de frânare secundar este separat de sistemul frânei de serviciu, a se utiliza metoda menționată la punctul 1.2.1. || (a)           Forță de frânare necorespunzătoare pe una sau pe mai multe roți. (b)           Forța de frânare a oricăreia dintre roți este mai mică decât 70 % din forța maximă înregistrată pe cealaltă roată de pe aceeași punte. (c)           Variație bruscă a forței de frânare (blocaj). ||
 1.3.2. Eficiență (E) || Dacă sistemul de frânare secundar este separat de sistemul frânei de serviciu, a se utiliza metoda menționată la punctul 1.2.2. || Forța de frânare mai mică decât 50 % [4] / din performanța frânei de serviciu definită la punctul 1.2.2 în raport cu masa maximă autorizată ori, în cazul semiremorcilor, cu suma maselor autorizate pe punte.   ||
 1.4.       Performanța și eficiența frânei de staționare ||
 1.4.1. Performanță (E) || A se acționa frâna pe un aparat static de testare frâne. || Frână nefuncțională pe una sau mai multe roți. ||
 1.4.2. Eficiență (E) || Testare efectuată pe un aparat static de testare frâne la masa prezentată. || Pentru toate categoriile de vehicule, un coeficient de frânare mai mic de 16 % în raport cu masa maximă autorizată sau, pentru autovehicule, mai mic de 12 % în raport cu masa maximă combinată autorizată a vehiculului, luându-se în considerare coeficientul cu cea mai mare valoare. ||
 1.5.       Performanța frânei de încetinire || Inspecție vizuală și, dacă este posibil, verificări destinate să stabilească dacă sistemul funcționează. || (a)           Variație bruscă a eficienței (nu se aplică sistemelor de frânare pe evacuare). (b)           Sistemul nu funcționează. ||
 1.6.       Sistem de frânare cu antiblocare     || Inspecția vizuală a avertizorului. || (a)           Funcționare defectuoasă a avertizorului. (b)           Avertizorul indică funcționarea defectuoasă a sistemului. ||
 2.          DIRECȚIE ||
 2.1.       Stare mecanică ||
 2.1.1.    Starea mecanismului de direcție || Inspecția vizuală a modului de funcționare a mecanismului de direcție în timp ce volanul este rotit. || (a)            k ||
 2.1.2.    Fixarea casetei de direcție || Inspecția vizuală a modului de fixare a casetei de direcție pe șasiu în timp ce volanul este rotit în sensul acelor de ceasornic și în sens invers. || (a)            Fixarea necorespunzătoare a casetei de direcție. (b)            Găuri de fixare în șasiu ovalizate. (c)            Șuruburi de fixare absente sau rupte. (d)            Caseta de direcție spartă. ||
 2.1.3.    Starea conexiunilor sistemului de direcție || Inspecția vizuală a componentelor sistemului de direcție în timp ce volanul este rotit în sensul acelor de ceasornic și în sens invers pentru identificarea gradului de uzură și a fisurilor și pentru a evalua gradul de siguranță || (a)            Mișcare relativă a componentelor care ar trebui să fie fixe. (b)            Uzură excesivă a articulațiilor. (c)            Componente sparte sau deformate. (d)            Absența dispozitivelor de blocare. (e)            Aliniere greșită a componentelor (de exemplu, bara de conexiune sau bara de comandă a direcției). (f)            Reparație sau modificare necorespunzătoare. (g)            Lipsa, defectarea sau deteriorarea gravă a învelișului de protecție contra prafului. ||
 2.1.4.    Funcționarea conexiunilor sistemului de direcție || Inspecția vizuală a mișcării elementelor de conexiune în timp ce volanul este rotit cu roțile pe sol și cu motorul pornit (servodirecție) || (a)            La acționarea sistemului de direcție se produce ciocnirea cu un element fix al șasiului. (b)            Limitatoarele de cursă nu funcționează sau lipsesc. ||
 2.1.5.    Servodirecție || Se verifică sistemul de direcție în ceea ce privește etanșeitatea și nivelul lichidului de frână din rezervor (dacă este vizibil). Cu roțile pe sol și cu motorul pornit, se verifică dacă sistemul de servodirecție funcționează. || (a)            Scurgere de lichid. (b)            Lichid insuficient. (c)            Mecanismul nu funcționează. (d)            Mecanism crăpat sau nesigur. (e)            Aliniere necorespunzătoare sau ciocnirea componentelor. (f)            Reparație sau modificare necorespunzătoare. (g)            Cabluri/furtunuri deteriorate, corodate excesiv. ||
 2.2.      Volan și coloană de direcție ||
 2.2.1.    Starea volanului || Cu roțile pe sol, se învârte volanul dintr-o parte în alta în plan perpendicular pe coloană și se aplică o presiune ușoară de sus în jos și de jos în sus. Inspecție vizuală a jocului. || (a)            Mișcare relativă între volan și coloana de direcție, indicând o fixare proastă. (b)            Lipsa dispozitivului de reținere pe butucul volanului. (c)            Butucul, coroana sau spițele volanului fisurate sau prost fixate. ||
 2.2.2.    Coloana de direcție || Se împinge și se trage volanul în linie cu coloana, se împinge volanul în diferite direcții perpendiculare pe coloană. Inspecție vizuală a jocului și a stării cuplajelor flexibile sau a articulațiilor universale.   || (a)            Joc excesiv al centrului volanului în sus sau în jos. (b)            Mișcare excesivă radială a părții superioare a coloanei în raport cu axul coloanei. (c)            Cuplaj flexibil deteriorat. (d)            Fixare defectuoasă. ||
 2.3.      Joc al direcției || Cu motorul în funcțiune pentru vehiculele cu servodirecție și cu roțile în poziție dreaptă, se învârte ușor volanul în sensul acelor de ceasornic și în sens invers pe cât posibil fără a mișca roțile. Inspecția vizuală a mișcării libere. || Mișcare liberă excesivă a direcției (de exemplu, mișcarea unui punct de pe coroană depășește o cincime din diametrul volanului) sau neconform cu cerințele. 1/ ||
 2.4.      Aliniament roți || Inspecție vizuală || Roți în mod evident nealiniate. ||
 2.5.       Platformă cu osie directoare pentru remorci || Inspecție vizuală sau cu ajutorul unui detector corespunzător pentru detectarea jocului de direcție, dacă este disponibil || (a)            Componentă deteriorată sau fisurată. (b)            Joc excesiv. (c)            Fixare defectuoasă. ||
 3.          VIZIBILITATE ||
 3.1.       Câmpul vizual || Inspecție vizuală de pe scaunul conducătorului auto. || Obstrucționarea câmpului de vizibilitate al conducătorului auto astfel încât acesta nu poate privi clar în față sau în lateral. ||
 3.2.   Starea geamurilor   || Inspecție vizuală. || (a)            Sticlă fisurată sau decolorată sau panou transparent (dacă este permis). (b)            Sticlă sau panou transparent (inclusiv folie reflectorizantă sau ușor colorată) neconforme cu specificațiile din cerințe. 1/ (c)            Sticlă sau panou transparent în stare inacceptabilă. ||
 3.3. Oglinzi sau dispozitive retrovizoare || Inspecție vizuală. || (a)            Oglindă sau dispozitiv absent sau nemontat în conformitate cu cerințele. 1/ (b)            Oglindă sau dispozitiv nefuncțional, deteriorat, insuficient sau nesigur fixat. ||
 3.4. Ștergătoare de parbriz || Inspecție vizuală și prin acționare. || (a)            Ștergătoarele nu funcționează sau lipsesc. (b)            Lamelele de șters lipsesc sau este evident că sunt defecte. ||
 3.5. Spălătoare de parbriz || Inspecție vizuală și prin acționare. || Spălătoarele nu funcționează corespunzător.   ||
 3.6 Sistem de dezaburire (X) 7/ || Inspecție vizuală și prin acționare. || Sistem nefuncțional sau în mod clar defect. ||
 4.          LUMINI, DISPOZITIVE REFLECTORIZANTE ȘI ECHIPAMENTE ELECTRICE ||
 4.1. Faruri ||
 4.1.1. Stare și funcționare || Inspecție vizuală și prin acționare. || (a)            Funcționare defectuoasă sau lipsa farului/sursei de lumină. (b)            Funcționare defectuoasă sau lipsa sistemului de proiecție (dispozitiv reflectorizant și dispersoare). (c)            Lampă fixată nesigur. ||
 4.1.2. Aliniere || Inspecție vizuală și prin acționare || (a)            Aliniere greșită flagrantă a farurilor (b)            Sursă de lumină montată incorect ||
 4.1.3. Comutare || Inspecție vizuală și prin acționare. || (a)            Numărul de faruri iluminate concomitent neconform cu cerințele1/. (b)            Comutator care nu funcționează în conformitate cu cerințele1/ (c)            Funcționarea dispozitivului de comandă este afectată.   ||
 4.1.4. Conformitate cu cerințele 1/ || Inspecție vizuală și prin acționare. || (a)            Lampă, culoare emisă, poziție sau intensitate neconformă cu cerințele. 1/ (b)            Prezența unor produse pe dispersoare sau pe sursa de lumină, care reduce în mod evident intensitatea luminii sau modifică culoarea luminii emise. (c)            Sursă de lumină și lampă incompatibile. ||
 4.1.5. Dispozitive de corectare a orientării farurilor (dacă sunt obligatorii) (X)[5]/ || Inspecție vizuală și prin acționare, dacă este posibil. || (a)            Dispozitivul nu funcționează. (b)            Dispozitivul manual nu poate fi acționat de pe scaunul conducătorului auto.   ||
 4.1.6. Dispozitiv de spălare a farurilor (dacă este obligatoriu) (X) 6/ || Inspecție vizuală și prin acționare, dacă este posibil. || Dispozitivul nu funcționează.   ||
 4.2.       Lămpi de poziție față și spate, lămpi laterale de gabarit și lămpi de contur ||
 4.2.1. Stare și funcționare   || Inspecție vizuală și prin acționare || (a)            Sursă de lumină defectă. (b)            Dispersoare defecte. (c)            Lampă fixată nesigur (riscă să cadă). ||
 4.2.2 Comutare || Inspecție vizuală și prin acționare. || (a)            Comutatorul nu funcționează în conformitate cu cerințele. 1/ (b)            Funcționarea dispozitivului de comandă este afectată. ||
 4.2.3. Conformitate cu cerințele1/ || Inspecție vizuală și prin acționare. || (a)            Lampa, culoarea emisă, poziția sau intensitatea neconformă cu cerințele. 1/ (b)            Prezența unor produse pe dispersoare sau pe sursa de lumină care reduce intensitatea luminii sau modifică culoarea luminii emise. ||
 4.3.          Lămpi de stop ||
 4.3.1. Stare și funcționare || Inspecție vizuală și prin acționare. || (a)            Sursă de lumină defectă. (b)            Dispersoare defecte. (c)            Lampă fixată nesigur (riscă să cadă).
 4.3.2 Comutare || Inspecție vizuală și prin acționare. || (a)            Comutatorul nu funcționează în conformitate cu cerințele. 1/ (b)            Funcționarea dispozitivului de comandă este afectată.
 4.3.3. Conformitate cu cerințele1/ || Inspecție vizuală și prin acționare. || (a)            Lumină, culoare emisă, poziție sau intensitate neconformă cu cerințele. 1/
 4.4.          Lămpi de semnalizare direcție și de avarie
 4.4.1. Stare și funcționare || Inspecție vizuală și prin acționare. || (a)            Sursă de lumină defectă. (b)            Dispersoare defecte. (c)            Lampă fixată nesigur (riscă să cadă).
 4.4.2. Comutare || Inspecție vizuală și funcţională. || (a)            Comutatorul nu funcționează în conformitate cu cerințele. 1/
 4.4.3. Conformitate cu cerințele 1/ || Inspecție vizuală și funcţională. || (a)            Lumină, culoare emisă, poziție sau intensitate neconformă cu cerințele. 1/
 4.4.4. Frecvență semnal luminos || Inspecție vizuală și funcţională. || (a)            Frecvența semnalului luminos neconformă cu cerințele. 1/
 4.5.          Lămpi de ceață față și spate
 4.5.1. Stare și funcționare || Inspecție vizuală și prin acționareă. || (a)            Sursă de lumină defectă. (b)            Dispersoare defecte. (c)            Lampă fixată nesigur.
 4.5.2 Aliniere (X)6/ || Inspecție vizuală și prin acționareă || (a)            Lampa de ceață față în mod evident în afara aliniamentului
 4.5.3.    Comutare || Inspecție vizuală și funcţională. || (a)            Comutatorul nu funcționează în conformitate cu cerințele. 1/
 4.5.4. Conformitate cu cerințele 1/ || Inspecție vizuală și funcţională. || (a)            Lampă, culoare emisă, poziție sau intensitate neconformă cu cerințele. 1/ (b)            Sistemul nu funcționează în conformitate cu cerințele. 1/
 4.6.          Lămpi de marșarier
 4.6.1.    Stare și funcționare || Inspecție vizuală și funcţională. || (a)            Sursă de lumină defectă. (b)            Dispersoare defecte. (c)            Lampă fixată nesigur (riscă să cadă). ||
 4.6.2.    Conformitate cu cerințele 1/ || Inspecție vizuală și funcţională. || (a)            Lampă, culoare emisă, poziție sau intensitate neconformă cu cerințele. 1/ (b)            Sistemul nu funcționează în conformitate cu cerințele. 1/
 4.6.3.    Comutare || Inspecție vizuală și funcţională. || (a)            Comutatorul nu funcționează în conformitate cu cerințele. 1/ ||
 4.7.       Lampă de iluminare a plăcuței de înmatriculare spate
 4.7.1.    Stare și funcționare || Inspecție vizuală și prin acționare. || (a)            Lampă care proiectează lumină directă în spate. (b)            Sursă de lumină defectă. (c)            Lampă fixată nesigur (riscă să cadă). ||
 4.7.2.    Conformitate cu cerințele 1/ || Inspecție vizuală și funcţională. || Sistemul nu funcționează în conformitate cu cerințele. 1/   ||
 4.8.          Catadioptri, marcaje de vizibilitate (reflectorizante) și plăcuțe de marcaj spate
 4.8.1. Stare || Inspecție vizuală. || (a)            Echipament reflectorizant defect sau deteriorat. (b)            Reflector fixat nesigur. . ||
 4.8.2. Conformitate cu cerințele 1/ || Inspecție vizuală. || (a)            Dispozitiv, culoare reflectată sau poziție neconformă cu cerințele. 1/ ||
 4.9.          Martori obligatorii pentru echipamentul de iluminare
 4.9.1.    Stare și funcționare || Inspecție vizuală și prin acționare. || (a)            Nu funcţionează.
 4.9.2. Conformitate cu cerințele 1/ || Inspecție vizuală și prin acționare. || Neconformi cu cerințele. 1/
 4.10. Racorduri electrice între vehiculul tractor și remorcă sau semiremorcă || Inspecția vizuală: dacă este posibil, se examinează continuitatea electrică a racordului. || (a)            Componente fixe atașate nesigur. (b)            Izolație stricată sau deteriorată. (c)            Funcționare necorespunzătoare a racordurilor electrice ale remorcii sau ale vehiculului tractor.
 4.11. Cabluri electrice || Inspecție vizuală și prin acționare || (a)            Instalație electrică nesigură sau securizată necorespunzător. (b)            Instalație electrică deteriorată (c)            Izolație stricată sau deteriorată.
 4.12. Lămpi și catadioptri neobligatorii (X) 6/ || Inspecție vizuală și funcţională. || (a)            Lampă/catadioptru nemontat în conformitate cu cerințele. 1/ (b)            Nefuncționarea lămpii în conformitate cu cerințele. 1/ (c)            Lampă/catadioptru fixat nesigur (riscă să cadă).
 4.13. Baterie de acumulatori || Inspecție vizuală. || (a)            Nesigură. (b)            Lipsă a etanșeității. (c)            Comutator defect (dacă este obligatoriu). (d)            Siguranţe defecte (dacă sunt obligatorii). (e)            Ventilație necorespunzătoare (dacă este obligatorie).
 5.          PUNȚI, JANTE, ANVELOPE ȘI SUSPENSIE
 5.1.       Punţi
 5.1.1. Punţi + (E) || Inspecție vizuală care utilizează, dacă sunt disponibili, detectori de joc al roților || (a)            Punte fisurată sau deformată. (b)            Fixare nesigură pe vehicul. (c)            Reparație sau modificare necorespunzătoare. ||
 5.1.2.       Fuzete + (E) || Inspecție vizuală care utilizează, dacă sunt disponibili, detectori de joc al roților Se aplică o forță verticală sau laterală la fiecare roată și se constată gradul de mișcare dintre fuzetă și puntea rigidă. || (a)            Fuzetă fisurată. (b)            Uzură excesivă a pivotului fuzetei și/sau a bucșelor. (c)            Mișcare excesivă între fuzetă și puntea rigidă. (d)            Joc al pivotului fuzetei în punte. ||
 5.1.3.       Rulmenții roţilor + (E) || Inspecție vizuală și inspecţie care utilizează, dacă sunt disponibili, detectori de joc al roților Se aplică o forță laterală sau verticală pe fiecare roată și se constată gradul de mişcare a roții faţă de fuzetă. || (a)            Joc excesiv al unui rulment. (b)            Rulment al roţii prea strâns, blocat (supraîncălzit). ||
 5.2.       Jante și anvelope
 5.2.1.    Butuc || Inspecție vizuală || (a)            Prezon sau piuliţă de fixare a roţilor absentă sau slăbită. (b)            Butucul uzat sau deteriorat. ||
 5.2.2.    Jante || Inspecție vizuală a ambelor părți ale fiecărei roți. || (a)            Fisură sau defect de sudură. (b)            Montare necorespunzătoare a inelelor de reținere a anvelopelor. (c)            Roată deformată sau uzată excesiv. (d)            Mărimea sau tipul roții neconform cu cerințele 1/ și susceptibile să afecteze siguranța rutieră. ||
 5.2.3.    Anvelope || Inspecție vizuală a întregii anvelope prin deplasarea vehiculului înainte și înapoi. || (a)            Mărimea anvelopei, indicele de încărcare, marca de omologare sau indicele de viteză neconforme cu cerințele 1/ și afectând siguranța rutieră. (b)            Anvelopele de pe aceeași punte sau de pe roțile jumelate sunt de mărimi diferite. (c)            Anvelopele roţilor de pe aceeași punte au o construcție diferită (radială/diagonală). (d)            Anvelope grav deteriorate sau tăiate. (e)            Adâncimea profilului anvelopelor neconformă cu cerințele. 1/ (f)            Frecarea anvelopelor de alte componente. (g)            Anvelope reșapate neconforme cu cerințele. 1/   ||
 5.3.       Sistemul de suspensie
 5.3.1.    Arcuri și stabilizatori + (E) || Inspecție vizuală şi inspecţie care utilizează, dacă sunt disponibili, detectori de joc al roţilor. || (a)            Arcuri sau stabilizatori fixaţi nesigur pe șasiu sau punte. (b)            O componentă a arcului sau a stabilizatorului deteriorată sau fisurată. (c)            Arc sau stabilizator absent. (d)            Reparație sau modificare necorespunzătoare. ||
 5.3.2.    Amortizoare || Inspecție vizuală || (a)            Amortizoare fixate nesigur pe șasiu sau punte. (b)            Amortizor deteriorat. (c)            Amortizor absent. ||
 5.3.3.       Tuburi pentru arborele cardanic, brațe suspensie dreapta față, brațe triunghiulare și brațe de suspensie + (E) || Inspecție vizuală şi inspecţie care utilizează, dacă sunt disponibili, detectori de joc al roţilor. || (a)            Fixare nesigură a componentei pe șasiu sau punte. (b)            Componentă deteriorată, fisurată, absentă sau corodată excesiv. (c)            Reparație sau modificare necorespunzătoare. ||
 5.3.4.    Articulaţii suspensie + (E) || Inspecție vizuală şi inspecţie care utilizează, dacă sunt disponibili, detectori de joc al roţilor. || (a)            Uzură excesivă a pivotului fuzetei și/sau a bucșelor sau a articulaţiilor. (b)            Lipsa învelișului de protecție contra prafului sau deteriorarea sa excesivă. ||
 5.3.5.    Suspensie pneumatică || Inspecție vizuală || (a)            Sistem inoperabil. (b)            Componente defecte, modificate sau deteriorate și putând afecta funcționarea sistemului. (c)            Răsuflare audibilă a sistemului.   ||
 6.          ȘASIU ȘI ACCESORII ŞASIU
 6.1.       Șasiu sau cadru și accesorii
 6.1.1.    Stare generală || Inspecție vizuală || (a)            Lonjeroane sau traverse fisurate sau deformate. (b)            Plăci de strângere sau legături nesigure. (c)            Coroziune excesivă care afectează rigiditatea ansamblului ||
 6.1.2.    Țevi de evacuare și amortizoare de zgomot || Inspecție vizuală || (a)            Sistem de evacuare nesigur sau neetanș. (b)            Gazele pătrund în cabină sau în habitaclu. ||
 6.1.3.    Rezervor și conducte de combustibil (inclusiv rezervor și conducte de combustibil pentru încălzire) || Inspecție vizuală și prin utilizarea unui dispozitiv de detectare a scurgerilor în cazul sistemelor GPL/GNC, dacă este disponibil. || (a)            Rezervor sau conducte nesigure. (b)            Scurgeri de combustibil sau capacul de la rezervor absent sau ineficient. (c)            Conducte deteriorate sau uzate din cauza frecării. (d)            Funcționare necorespunzătoare a robinetului de oprire a combustibilului (dacă este obligatoriu). (e)            Risc de izbucnire a unui incendiu din cauza: –                scurgerilor de combustibil –                rezervorului de combustibil sau a sistemului de evacuare protejat necorespunzător –                stării compartimentului motorului (f)            Sistemul GPL/GNC neconform cerințelor. 1/ ||
 6.1.4.    Bare de protecție, dispozitive de protecție laterală și dispozitive antiîmpănare spate || Inspecție vizuală || (a)            Fixare proastă sau deteriorare care poate provoca răniri. (b)            Dispozitiv în mod evident neconform cu cerințele. 1/ ||
 6.1.5.    Suport pentru roata de rezervă (dacă este prevăzut din construcție) || Inspecție vizuală || (a)            Suport fisurat sau nesigur. (b)            Roată de rezervă fixată nesigur în suport, riscă să cadă. ||
 6.1.6.    Mecanism de cuplare și echipament de remorcare  + (E) || Inspecție vizuală și funcţională, dacă este posibil, acordându-se o atenție deosebită oricărui dispozitiv de siguranță montat și/sau prin utilizarea calibrelor de măsurare. || (a)            Componente deteriorate, defecte sau crăpate. (b)            Uzură excesivă a unei componente. (c)            Fixare defectuoasă. (d)            Lipsa ori funcționarea necorespunzătoare a dispozitivelor de securitate. (e)            Nefuncționarea indicatoarelor. (f)            Reparație sau modificare necorespunzătoare. ||
 6.1.7.    Transmisie || Inspecție vizuală || (a)            Șurub de siguranță fixat necorespunzător sau absent. (b)            Palierele arborilor de transmisie uzate excesiv. (c)            Cardan uzat excesiv. (d)            Cuplaje flexibile deteriorate. (e)            Arbore deteriorat sau îndoit. (f)            Suportul palierului fisurat sau fixat nesigur. (g)            Lipsa învelișului de protecție contra prafului sau deteriorarea sa excesivă. (h)           Modificare ilegală a transmisiei. ||
 6.1.8.    Suport motor || Inspecție vizuală || Suport motor deteriorat, slăbit sau fisurat. ||
 6.1.9.    Performanța motorului || Inspecție vizuală || (a)            Unitate de comandă modificată ilegal. (b)            Motorul sau transmisia modificată ilegal. ||
 6.2.      Cabină conducător auto și caroserie
 6.2.1. Stare || Inspecție vizuală || (a)            Panou fixat necorespunzător sau deteriorat ori parte care poate provoca răniri. (b)            Montant nesigur. (c)            Permite pătrunderea emisiilor de gaze de la motor sau de evacuare. (d)            Reparație sau modificare necorespunzătoare. ||
 6.2.2. Montare || Inspecție vizuală || (a)            Caroserie sau cabină nesigură. (b)            Caroserie/cabină centrată necorespunzător pe şasiu. (c)            Fixare nesigură sau inexistentă a caroseriei/cabinei pe șasiu sau pe traverse. (d)            Coroziune excesivă în punctele de fixare pe caroseria integrală. ||
 6.2.3.    Uși și dispozitive de închidere a ușilor || Inspecție vizuală || (a)            Ușă care nu se deschide sau nu se închide corespunzător. (b)            Ușă care se poate deschide inopinat sau care nu rămâne închisă. (c)            Ușă, balamale, dispozitive de închidere, montanţi absenţi, slăbiţi sau deteriorați. ||
 6.2.4.    Podea || Inspecție vizuală || Podea nesigură sau foarte deteriorată. ||
 6.2.5.    Scaunul conducătorului auto || Inspecție vizuală || (a)            Scaun fixat necorespunzător sau cu o structură defectă. (b)            Funcționare necorespunzătoare a mecanismului de reglare. ||
 6.2.6.    Alte scaune || Inspecție vizuală || (a)            Scaune defecte sau nesigure. (b)            Scaune care nu au fost montate în conformitate cu cerințele 1/ ||
 6.2.7.    Comenzi de conducere || Inspecție vizuală și prin acționare || Funcționare incorectă a oricărei comenzi necesare pentru funcționarea în siguranță a vehiculului. ||
 6.2.8.    Treptele cabinei || Inspecție vizuală || (a)            Treaptă sau inel de treaptă nesigur. (b)            Treaptă sau inel aflate într-o stare susceptibilă de a provoca utilizatorilor răniri. ||
 6.2.9.   Alte instalații și echipamente interioare și exterioare || Inspecție vizuală || (a)            Fixarea defectuoasă a altor instalații sau echipamente. (b)            Alte instalații sau echipamente neconforme cu cerințele. 1/ (c)            Neetanșeitatea echipamentelor hidraulice ||
 6.2.10. Apărători de noroi (aripi), dispozitive antiîmproşcare || Inspecție vizuală || (a)            Absente, slăbite sau foarte corodate. (b)            Spațiu insuficient pentru roți. (c)            Neconforme cu cerințele. 1/ ||
 7.          ALTE ECHIPAMENTE
 7.1.       Centuri de siguranță/catarame și sisteme de reţinere
 7.1.1. Siguranța montării centurilor de siguranță/ a cataramelor aferente || Inspecție vizuală || (a)            Punct de fixare deteriorat excesiv. (b)            Punctul de fixare slăbit
 7.1.2. Starea centurilor de siguranță/a cataramelor || Inspecție vizuală și prin acționare || (a)            Centura de siguranță obligatorie absentă sau nemontată. (b)            Centură de siguranță deteriorată. (c)            Centură de siguranță neconformă cu cerințele. 1/ (d)            Deteriorarea sau funcționarea incorectă a cataramei centurii de siguranță. (e)            Deteriorarea sau funcționarea incorectă a retractorului centurii de siguranță.
 7.1.3. Limitator de sarcină al centurii de siguranță (X) 6/ || Inspecție vizuală || (a)            Limitatorul de sarcină inexistent sau inadecvat pentru vehiculul respectiv
 7.1.4. Centură de siguranță cu dispozitiv de pretensionare (X)6/ || Inspecție vizuală || (a)            Dispozitivul de pretensionare inexistent sau inadecvat pentru vehiculul respectiv
 7.1.5. Airbaguri (X) 6/ || Inspecție vizuală || (a)            Airbaguri inexistente sau inadecvate pentru vehiculul respectiv (b)            Airbag în mod evident nefuncțional
 7.1.6. Sisteme SRS (sistem de reţinere suplimentar) (X) 6/ || Inspecție vizuală a martorului indicator de defecțiuni || (a)            Martorul indicator de defecțiuni al SRS indică o funcționare defectuoasă a sistemului.
 7.2.   Stingător, dacă este obligatoriu (X) 6/ || Inspecție vizuală || (a)            Absent. (b)            Neconform cu cerințele. 1/
 7.3.   Încuietori și dispozitive antifurt || Inspecție vizuală și prin acționare || (a)            Dispozitivul este defect și nu împiedică conducerea vehiculului. (b)            Sistem de închidere sau blocare defect sau funcționând necorespunzător.
 7.4.   Triunghi reflectorizant (dacă este obligatoriu) (X) 6/ || Inspecție vizuală || Absent sau incomplet. (a)            Neconform cu cerințele. 1/
 7.5.   Trusă de prim ajutor (dacă este obligatorie) (X) 6/ || Inspecție vizuală || Absentă, incompletă sau neconformă cu cerințele. 1/
 7.6.   Cale de roată (prisme) (dacă sunt obligatorii) (X) 6/ || Inspecție vizuală || Absente sau în stare precară.
 7.7.   Dispozitive de avertizare acustică || Inspecție vizuală și prin acționare || (a)            Nefuncționale. (b)            Comandă nesigură. (c)            Neconforme cu cerințele. 1/
 7.8.   Vitezometru || Inspecție vizuală || (a)            Nu este montat conform cerințelor. 1/ (b)            Nefuncțional. (c)            Neiluminat.
 7.9.   Tahograf (dacă este prevăzut din construcție/obligatoriu) || Inspecție vizuală || (a)            Nu este montat conform cerințelor. 1/ (b)            Nefuncțional. (c)            Sigiliile defecte sau absente. (d)            Placă de calibrare absentă, ilizibilă sau expirată. (e)            Falsificare sau manipulare evidentă. (f)            Dimensiunea anvelopelor incompatibilă cu parametrii de calibrare
 7.10   Limitator de viteză (dacă este obligatoriu) + (E) || Inspecție vizuală și prin acționare dacă echipamentul este disponibil. || (a)            Nu este montat montat în conformitate cu cerințele. 1/ (b)            Evident nefuncțional. (c)            Limita de viteză prea ridicată (dacă este verificată) (d)            Sigilii defecte sau absente. (e)            Placă de calibrare absentă, ilizibilă sau expirată. (f)            Dimensiunea anvelopelor incompatibilă cu parametrii de calibrare
 7.11   Odometru, dacă este disponibil/ || Inspecție vizuală || (a)            Manipulare evidentă (fraudă) (b)            Nefuncționare evidentă.
 7.12   Sistemul de control electronic al stabilității (ESC) dacă este obligatoriu (X) 6/ || Inspecție vizuală || (a)            Senzorii de viteză a roții sunt absenţi sau deteriorați. (b)            Instalație electrică deteriorată. (c)            Alte componente sunt absente sau deteriorate. (d)            Deteriorare sau nefuncționare corespunzătoare a comutatorului. (e)            Ledul indicator de defecțiuni al ESC indică o funcționare defectuoasă a sistemului.
 8. ELEMENTE POLUANTE ||
 8.1.       Zgomotul ||
 8.1.1     Sistem de eliminare a zgomotului || Evaluare subiectivă (doar dacă inspectorul consideră că nivelul de zgomot este la limita acceptată, situație în care poate fi desfășurată o analiză a zgomotului permanent cu ajutorul unui sonometru) || (a)           Nivelurile de zgomot depășesc nivelurile maxime admise în cerințe(1) (b)           O parte a sistemului de eliminare a zgomotului fixată necorespunzător, riscă să cadă, este deteriorată, montată incorect, absentă sau modificată în mod evident, putând afecta nivelurile de zgomot. ||
 8.2        Gaze de evacuare ||
 8.2.1 Emisiile motoarelor pe benzină ||
 8.2.1.1.    Echipament de control al gazelor de evacuare || Inspecție vizuală || (a)           Echipamentul de control al emisiilor montat de constructor este absent sau în mod evident defect. (b)           Scurgeri de gaze care pot afecta în mod semnificativ măsurătorile emisiilor. ||
 8.2.1.2. Emisii de gaze (E) || Măsurătoare cu analizorul de gaze de evacuare în conformitate cu cerințele(1). În mod alternativ, pentru vehiculele echipate cu sisteme corespunzătoare de diagnosticare la bord, funcționarea corectă a sistemului de evacuare poate fi verificată prin citirea corespunzătoare a dispozitivului OBD și prin verificări simultane ale funcționării corecte a sistemului OBD ca alternativă la măsurarea emisiilor cu motorul la ralanti în conformitate cu specificațiile constructorului și cu alte cerințe(1) și luând în considerare marjele de toleranță corespunzătoare. Ca alternativă, măsurători prin utilizarea echipamentului de teledetecție și confirmate de metode standard de control.     || (a)           Fie emisiile de gaze depășesc nivelurile specifice stabilite de constructor; (b)           Fie, în cazul în care aceste informații nu sunt disponibile, emisiile de CO depășesc, (1)        pentru vehiculele care nu sunt controlate prin intermediul unui sistem avansat de control al emisiilor, –       4,5 % sau –       3,5 %             în funcţie de data primei înmatriculări sau utilizări menționate în cerințe(1) (2)      pentru vehiculele controlate prin intermediul unui sistem avansat de control al emisiilor, –      la ralanti: 0,5 % –      la turație ridicată la ralanti: 0,3 % sau –      la ralanti: 0,3%[6]/ –      la turație ridicată la ralanti: 0.2% în funcţie de data primei înmatriculări sau utilizări menționate în cerințe(1) (c)           Lambda nu se încadrează în seria de valori 1± 0,03 sau nu este conform cu precizările constructorului (d)           Citirea OBD indică o funcționare defectuoasă semnificativă. (e)           Măsurători prin teledetecție care indică o neconformitate semnificativă ||
 8.2.2 Emisiile motoarelor diesel ||
 8.2.2.1. Echipament de control al emisiilor de gaze de evacuare || Inspecție vizuală || (a)           Echipamentul de control al emisiilor instalat de constructor este absent sau în mod evident defect. (b)           Scurgeri de gaze care ar putea afecta în mod semnificativ măsurătorile emisiilor. ||
 8.2.2.2. Opacitate  (E) || (a) Măsurarea opacității gazelor de evacuare în timpul accelerării libere (mers în gol, de la ralanti până la turația de întrerupere a alimentării), cu schimbătorul de viteză la punctul mort și ambreiajul cuplat; (b) Condiționarea prealabilă a vehiculului: 1. Vehiculele pot fi testate fără condiționare prealabilă, cu toate că, din motive de siguranță, trebuie să se verifice dacă motorul este cald și într-o stare mecanică satisfăcătoare. 2. Cerințele specifice condiționării prealabile: (i) Motorul trebuie să fie complet încălzit; de exemplu, temperatura uleiului de motor măsurată printr-o sondă în tubul jojei de ulei să fie de cel puțin 80 ºC sau temperatura normală de funcționare, dacă aceasta este mai scăzută, ori temperatura blocului motor, măsurată în funcție de nivelul de radiații infraroșii, să atingă cel puțin o temperatură echivalentă. Dacă, din cauza configurației vehiculului, această măsurătoare nu poate fi efectuată, temperatura normală de funcționare a motorului poate fi stabilită prin alte mijloace, de exemplu pe baza funcționării ventilatorului de răcire a motorului. (ii) Sistemul de evacuare trebuie să fie purjat prin cel puțin trei cicluri de accelerare liberă sau printr-o metodă echivalentă. (c) Procedura de încercare: 1. Motorul și orice turbocompresor instalat trebuie să se afle la turația de ralanti înainte de începerea fiecărui ciclu de accelerare liberă. Pentru motoarele diesel ale vehiculelor grele, aceasta înseamnă să se aștepte cel puțin 10 secunde după eliberarea pedalei de accelerație. 2. Pentru inițierea fiecărui ciclu de accelerare liberă, pedala de accelerație trebuie să fie apăsată complet, în mod rapid și continuu (în mai puțin de o secundă), dar nu brutal, pentru a se obține debitul maxim al pompei de injecție. 3. În timpul fiecărui ciclu de accelerare liberă, motorul trebuie să atingă turația de întrerupere a alimentării sau, pentru vehicule cu transmisie automată, turația specificată de constructor ori, dacă aceste date nu sunt disponibile, două treimi din turația de întrerupere a alimentării, înainte de eliberarea pedalei de accelerație. De exemplu, această condiție poate fi verificată prin monitorizarea turației motorului sau permițând trecerea unui timp suficient între apăsarea pedalei de accelerație și eliberarea sa, interval care, în cazul vehiculelor din categoriile M2, M3, N2 și N3, trebuie să fie de cel puțin două secunde. 4. Un vehicul poate fi respins doar dacă media aritmetică a cel puțin ultimelor trei cicluri de accelerare liberă depășește valoarea limită. Această medie poate fi calculată ignorând orice măsurătoare care se abate semnificativ de la media măsurată sau poate rezulta din orice alt calcul statistic care ține seama de dispersia valorilor măsurate. Statele membre pot limita numărul ciclurilor de încercare. 5. Pentru a evita testările inutile, statele membre pot respinge vehicule ale căror valori măsurate după mai puţin de trei cicluri de accelerare liberă sau după ciclurile de purjare sunt semnificativ mai mari decât valorile limită. Tot pentru a evita testările inutile, statele membre pot admite vehicule ale căror valori măsurate după mai puţin de trei cicluri de accelerare liberă sau după ciclurile de purjare sunt în mod semnificativ mai mici decât limitele și luând în considerare marjele de toleranță corespunzătoare. Ca alternativă, măsurători prin utilizarea echipamentului de teledetecție și confirmate de metode standard de testare.   || (a)           Pentru vehicule înmatriculate sau puse în circulație pentru prima oară după data menționată în cerințe(1), opacitatea depășește nivelul înregistrat pe placa constructorului aplicată pe vehicul; (b)           Dacă această informație nu este disponibilă sau cerințele(1) nu permit utilizarea valorilor de referință, –      pentru motoare cu aspirație naturală: 2,5 m-1 , –      pentru motoare supraalimentate: 3,0 m-1 , sau, pentru vehiculele identificate în cerințe(1) sau înmatriculate ori puse în circulație pentru prima oară după data menționată în cerințe(1), –      1,5 m-1[7]./ (c)           Măsurători prin teledetecție care indică o neconformitate semnificativă   ||
OBSERVAȚII:
„Cerințele” sunt
stabilite prin cerințele de omologare de tip la data primei înmatriculări sau a
primei puneri în circulație, precum și prin obligațiile privind postechiparea
sau prin legislaţia internă a țării de înmatriculare.
ANEXA III
EVALUAREA DEFICIENȚELOR
Prezenta anexă stabilește normele minime care
trebuie aplicate la evaluarea deficiențelor constatate în timpul controalelor
tehnice în trafic.
1.
Clasificarea deficiențelor
Deficiențele sunt clasificate în modul descris
în continuare.
DEFICIENȚE MINORE:
Defecțiuni tehnice care nu au un efect
semnificativ asupra siguranței vehiculului și alte neconformități minore.
Vehiculul nu trebuie reexaminat deoarece este rezonabil să se preconizeze că
deficiențele identificate vor fi rectificate fără întârziere.
DEFICIENȚE MAJORE:
Deficiențe susceptibile să compromită siguranța
vehiculului și/sau să-i pună în pericol pe ceilalți participanți la trafic,
precum și alte neconformități mai semnificative. Vehiculul trebuie reparat cât
mai curând posibil, iar utilizarea în continuare trebuie să facă obiectul unor
restricții și condiții, de exemplu, supunerea vehiculului unei noi inspecții
tehnice auto.
DEFICIENȚE PERICULOASE:
Deficiențe care constituie un risc direct și
imediat la adresa siguranței rutiere. Nu este permisă utilizarea în continuare
a vehiculului în trafic deși, în unele cazuri, vehiculul poate fi condus în
condiții speciale direct către un loc anume, de exemplu pentru reparații
imediate sau pentru imobilizarea vehiculului.
Un vehicul care prezintă deficiențe din mai
multe categorii trebuie clasificat în funcție de defecțiunea cea mai gravă. Un
vehicul care prezintă mai multe deficiențe din aceeași categorie poate fi
clasificat într-o categorie superioară dacă efectul lor combinat creşte gradul
de periculozitate al vehiculului.
În timpul evaluării deficiențelor, trebuie să
se țină seama de cerințele privind omologarea de tip la momentul primei
înmatriculări sau al primei puneri în circulație. Unele aspecte vor face însă
obiectul cerințelor privind postechiparea.
2.         Cerințe de evaluare
 Aspect || Deficiențe || Clasificarea deficiențelor
   || Minoră || Majoră || Periculoasă
 0.       IDENTIFICAREA VEHICULULUI
 0.1.      Plăcuțele cu numărul de înmatriculare (dacă sunt obligatorii (1) || (a)              Plăcuță (plăcuțe) de înmatriculare absentă (absente) sau fixată (fixate) atât de nesigur încât riscă să cadă.       ||         || X         ||
 (b)              Număr absent sau ilizibil.   ||   || X   ||
 (c)        Neconforme cu documentele vehiculului sau cu registrele. ||   || X ||
 0.2.      Numărul de șasiu/numărul de serie al vehiculului || (a)              Absent sau de negăsit. ||   || X ||
 (b)              Incomplet, ilizibil.   ||   || X   ||
 (c)        Neconform cu documentele vehiculului sau cu registrele. ||   || X ||
 1.         SISTEMUL DE FRÂNARE
 1.1.      Starea mecanică și funcționare
 1.1.1.       Pivotul pedalei frânei de serviciu/axul levierului manual || (a)              Pivot prea strâns.     ||   || X     ||
 b)                Uzură sau joc excesiv. ||   || X ||
 1.1.2.    Starea pedalei/levierului manual și cursa dispozitivului de acționare a frânei || (a)              Cursă excesivă sau rezervă de cursă insuficientă.   Frâna nu este complet funcţională sau este blocată ||   || X   ||   X
 (b)              Degajare incorectă a comenzii de frână   Funcționarea continuă a frânei. || X ||     X ||
 (C) Cauciucul antiderapant de pe pedala de frână absent, insuficient fixat sau tocit. || X   ||   ||
 1.1.3.    Pompa de vacuum sau compresorul și rezervoarele || (a)              Presiune/vacuum insuficient(ă) pentru asigurarea a cel puțin două acționări ale frânei după declanșarea dispozitivului de avertizare (sau când manometrul indică o valoare de pericol).   Cel puțin două acționări ale frânei după declanșarea dispozitivului de avertizare (sau când manometrul indică o valoare de pericol);.   ||   || X         ||           X
 (b)              Timp de umplere a compresorului până la valoarea de lucru sigură în neconformitate cu cerințele(1)   ||   || X ||
 (c)              Supapa de protecție multicircuit sau supapa de decompresie nu funcționează.   ||   || X ||
 (d)              Lipsă a etanșeității care produce o scădere considerabilă a presiunii sau pierderi de aer perceptibile auditiv.     ||   || X ||
 e)                Deteriorare externă care poate afecta funcționarea sistemului de frânare     Performanță nesatisfăcătoare a frânei secundare ||   || X ||         X
 1.1.4.    Manometru sau indicator de presiune scăzută || Funcționare defectuoasă sau defectare a indicatorului de presiune scăzută sau a manometrului (presiune lizibilă) Presiune scăzută neidentificabilă. || X   ||     X ||
 1.1.5.    Supapă de comandă a frânei cu acționare manuală || (a)              Fisurată, deteriorată sau uzată excesiv.   ||   || X   ||
 (b)              Comandă nesigură asupra supapei sau supapă nesigură.   ||   || X   ||
 (c)              Conexiuni insuficient fixate sau lipsa etanșeității în sistem.   ||   || X   ||
 (d)              Funcționare nesatisfăcătoare. ||   || X ||
 1.1.6.   Activator frână de staționare, levier de comandă, mecanism cu clichet frână de staționare, frână de staţionare electronică || (a)           Sistemul de blocare al mecanismului cu clichet funcționează necorespunzător. ||   || X ||
 (b)              Uzură excesivă a axului levierului sau a mecanismului cu clichet.   Uzură excesivă || X   ||     X   ||
 (c)              Cursă prea mare a levierului, indicând un reglaj incorect.   ||   || X ||
 (d)              Activator absent, deteriorat sau nefuncțional.   ||   || X ||
 (e)              Funcționare incorectă, indicatorul de avertizare indică o funcționare defectuoasă. ||   || X ||
 1.1.7. Supape de frânare (supape de comandă, supape de degajare rapidă, regulatoare de presiune) || (a)              Supape deteriorate sau pierderi de aer excesive.   Funcționalitatea este afectată   ||   || X ||     X
 (b)              Scurgere excesivă de ulei din compresor.   || X ||   ||
 (c)              Supapă nesigură sau montată necorespunzător.   ||   || X   ||
 (d)              Scurgeri reduse sau importante de lichid de frână.   Funcționalitatea este afectată ||   || X ||     X
 1.1.8.   Elemente de cuplare ale frânelor remorcii (electrice și pneumatice) || (a)              Ventil de închidere sau supapă cu etanșare automată defecte.   Funcționalitatea este afectată || X ||     X ||
 (b)              Ventil de închidere sau supapă prost fixată sau montată necorespunzător.   Funcționalitatea este afectată   || X ||     X   ||
 (c)              Piederi excesive de aer.   Funcționalitatea este afectată ||   || X   ||     X
 (d)              Nu funcționează corect.   Funcționarea frânei este afectată ||   || X ||     X
 1.1.9.   Acumulator, rezervor de presiune || (a)              Rezervor ușor deteriorat sau corodat.   Rezervor foarte deteriorat, corodat sau neetanș.   || X ||     X ||
 (b)              Dispozitivul de purjare este afectat.   Dispozitivul de purjare nu funcționează.   || X ||     X   ||
 (c)              Rezervor prost fixat sau montat necorespunzător. ||   || X ||
 1.1.10.     Servomecanism frână, cilindru principal (pentru sisteme hidraulice) || (a)              Servomecanism frână defect sau ineficace. ||   || X ||
 (b)              Cilindrul principal defect, dar frâna încă funcționează.   Cilindru principal defect sau neetanș   ||   || X ||     X
 (c)              Cilindrul principal nesigur, dar frâna încă funcționează.   Cilindru principal nesigur.   ||   || X ||     X
 (d)              Cantitate insuficientă de lichid de frână (sub marcajul MIN, dar peste 50 % din capacitatea rezervorului)   Cantitate insuficientă de lichid de frână (sub marcajul MIN, dar sub 50 % din capacitatea rezervorului)   Lichidul de frână nu este vizibil     || X ||       X ||             X
 (e)              Capacul de la rezervorul cilindrului principal lipsește.   || X ||   ||
 (f)               Martorul lichidului de frână aprins sau defect.   || X ||   ||
 (g)              Funcționare incorectă a dispozitivului de avertizare în cazul unui nivel insuficient de lichid de frână. || X ||   ||
 1.1.11.     Conducte de frână rigide || (a)              Risc iminent de fisurare sau rupere. ||   ||   || X
 (b)              Lipsa etanșeității conductelor sau a racordurilor (la sistemele de frânare pneumatice).   Lipsa etanșeității conductelor sau a racordurilor (la sistemele de frânare hidraulice). ||   || X   ||     X
 (c)              Conducte deteriorate sau excesiv de corodate.   Afectează funcționarea frânelor prin blocare sau risc iminent de scurgeri   ||   || X   ||     X
 (d)              Conducte plasate greșit.   Risc de producere a unei avarii || X ||     X ||
 1.1.12.     Furtunuri flexibile de frână || (a)              Risc iminent de fisurare sau rupere. ||   ||   || X
 (b)              Furtunuri răsucite sau prea scurte   Furtunuri deteriorate sau cu puncte de fricțiune   || X   ||     X   ||
 (c)              Lipsa etanșeității furtunurilor și a racordurilor. (la sistemele de frânare pneumatice).   Lipsa etanșeității furtunurilor sau a racordurilor (la sistemele de frânare hidraulice).     ||   || X   ||       X
 (d)              Umflare exagerată a furtunului sub presiune.   Cablu deteriorat   ||   || X   ||     X
 (e)              Porozitatea furtunurilor. ||   || X ||
 1.1.13.     Garnituri și plăcuțe de frână || (a)              Garnituri sau plăcuțe excesiv de uzate (până la limită)   Garnituri sau plăcuțe excesiv de uzate (peste limită)   ||   || X ||       X
 (b)              Garnituri sau plăcuțe ancrasate (ulei, unsoare etc.).   Performanța de frânare este afectată   ||   || X ||     X
 (c)              Garnituri sau plăcuțe care lipsesc ||   ||   || X
 1.1.14.     Tamburi și discuri de frână || (a)              Tambur sau disc uzat (valoarea minimă este atinsă) sau cu multe zgârieturi.   Tambur sau disc excesiv de uzat, zgâriat excesiv, crăpat, nesigur sau spart. ||   || X ||       X
 (b)              Tambur sau disc ancrasat (cu ulei, unsoare, etc.)   Performanța de frânare este afectată   ||   || X   ||     X
 (c)              Tambur sau disc care lipsește.   ||   ||   || X
 (d)              Platou spate nesigur. ||   || X ||
 1.1.15.     Cabluri de frână, leviere și conexiuni, tije de acționare || (a)              Cabluri deteriorate sau cu noduri.   Performanța de frânare este afectată ||   || X ||     X
 (b)              Componente excesiv de uzate sau corodate.   Performanța de frânare este afectată ||   || X   ||     X
 (c)              Cablu, tijă sau îmbinare fixată nesigur.   ||   || X   ||
 (d)              Ghid de cablu defect.   ||   || X   ||
 (e)              Restricționarea mișcării libere a elementelor sistemului de frânare.   ||   || X   ||
 (f)               Mișcare anormală a pârghiilor/cuplajului indicând reglarea incorectă sau uzura excesivă. ||   || X ||
 1.1.16.     Servomotor frână (inclusiv frâne cu arc sau cilindri hidraulici) || (a)              Servomotor frână fisurat sau deteriorat.   Performanța de frânare este afectată ||   || X ||     X
 (b)              Servomotor frână neetanș.   Performanța de frânare este afectată   ||   || X ||     X
 (c)              Servomotor frână nesigur sau montat necorespunzător.   Performanța de frânare este afectată   ||   || X   ||     X
 (d)              Servomotor frână excesiv de corodat.   Riscă să se fisureze ||   || X   ||     X
 (e)              Cursă insuficientă sau prea mare a pistonului sau a mecanismului cu membrană.   Performanța de frânare este afectată (lipsa rezervei de mișcare)     ||   || X   ||       X
 (f)               Deteriorarea învelișului de protecție contra prafului.   Lipsa învelișului de protecție contra prafului sau deteriorarea excesivă a acestuia. || X ||     X ||
 1.1.17.     Regulator automat al frânării în funcție de sarcină || (a)              Cuplaj defect. ||   || X ||
 (b)              Cuplaj incorect reglat.   ||   || X   ||
 (c)              Blocarea sau nefuncționarea regulatorului (ABS-ul funcționează)   Blocarea sau nefuncționarea regulatorului   ||   || X ||     X
 (d)              Lipsa regulatorului.   ||   ||   || X
 (e)              Lipsa plăcuței cu date.   || X   ||   ||
 (f)               Date ilizibile sau neconforme cu cerințele(1) || X ||   ||
 1.1.18.     Dispozitive și indicatori de reglare a jocului || (a)           Dispozitiv de reglare deteriorat, blocat sau cu mișcare anormală, excesiv de uzat sau reglat incorect. ||   || X ||
 (b)           Dispozitiv de reglare defect.   ||   || X   ||
 (c)           Dispozitiv de reglare instalat incorect sau înlocuit. ||   || X ||
 1.1.19.     Frâna de încetinire (dacă este prevăzută din construcție sau obligatorie) || (a)           Racorduri sau montări nesigure.   Funcționalitatea este afectată || X ||     X ||
 (b)           Sistem defect în mod evident sau absent. ||   || X ||
 1.1.20.     Acționarea automată a frânelor remorcii || Sistemul de frânare al remorcii nu funcționează automat dacă este deconectată cuplarea. ||   ||   || X
 1.1.21.     Sistem de frânare complet || (a)           Alte dispozitive ale sistemului (de exemplu, pompă antigel, uscător de aer etc.) deteriorate la exterior sau excesiv corodate astfel încât afectează sistemul de frânare.   Performanța de frânare este afectată ||     || X ||           X
 (b)           Pierderi de aer sau de antigel.   Funcționalitatea sistemului este afectată   || X ||     X   ||
 (c)           Componente prost fixate sau montate în mod necorespunzător.   ||   || X   ||
 (d)           Reparație sau modificare necorespunzătoare a uneia dintre componente[8]   Performanța de frânare este afectată ||   || X ||       X
 1.1.22.     Racorduri diagnoză (dacă au fost prevăzute din construcție sau sunt obligatorii) || (a)           Absente.     ||       || X     ||
 (b)           Deteriorate   Inutilizabile sau neetanșe. || X ||     X ||
 1.2.       Performanța și eficiența frânei de serviciu
 1.2.1.    Performanță (E)(2) || (a)              Forță de frânare necorespunzătoare pe una sau pe mai multe roți.   Forță de frânare inexistentă pe una sau pe mai multe roți ||   || X ||       X
 (b)              Forța de frânare la oricare dintre roți este mai mică decât 70 % din forța maximă înregistrată pe cealaltă roată de pe aceeași punte. În cazul încercării frânelor pe carosabil, vehiculul deviază excesiv de la linia dreaptă.   Forța de frânare la oricare dintre roți este mai mică decât 50 % din forța maximă înregistrată pe cealaltă roată de pe aceeași punte în cazul punților directoare     ||   || X   ||             X
 (c)              Variație bruscă a forței de frânare (blocaj).   ||   || X   ||
 (d)              Timp de răspuns prea mare al frânei la oricare dintre roți.   ||   || X   ||
 (e)              Fluctuație excesivă a forței de frânare în cursul fiecărei turații complete a roții. ||   || X ||
 1.2.2.    Eficiență (E)(2) || Coeficient de frânare mai mic decât următoarele valori:- Categoria N1: 45 % Categoria M1, M2 și M3: 50 % [9] Categoria N2 și N3: 43 % [10] Categoria O2,O3 și O4: 40 % [11]   Mai mică decât 50 % din valorile de mai sus atinse în raport cu masa vehiculului în timpul inspecției ||   || X ||             X
 1.3.       Performanța și eficiența frânei secundare (de urgență) (dacă este acționată printr-un sistem separat)
 1.3.1. Performanță (E)(2) || (a)              Forță de frânare necorespunzătoare pe una sau pe mai multe roți.   Forță de frânare inexistentă pe una sau pe mai multe roți ||   || X ||       X
 (b)              Forța de frânare la oricare dintre roți este mai mică decât 70 % din cea mai mare forță înregistrată pe cealaltă roată de pe aceeași punte. În cazul încercării frânelor pe carosabil, vehiculul deviază excesiv de la linia dreaptă.   Forța de frânare la oricare dintre roți este mai mică decât 50 % din forța maximă înregistrată pe cealaltă roată de pe aceeași punte în cazul punților directoare ||   || X   ||             X
 (c)              Variație bruscă a forței de frânare (blocaj). ||   || X ||
 1.3.2.    Eficiență || Forța de frânare mai mică decât 50 %[12] din performanța frânei de serviciu definită la punctul 1.2.2 în raport cu masa maximă autorizată ori, în cazul semiremorcilor, cu suma maselor autorizate pe punte (cu excepția categoriilor L1e și L3e). Mai mică decât 50 % din valorile de mai sus atinse în raport cu masa vehiculului în timpul inspecției ||   || X ||             X
 1.4.       Performanța și eficiența frânei de staționare
 1.4.1.    Performanță (E)(2) || Frână nefuncțională pe o parte sau, în cazul testării pe carosabil, vehiculul deviază excesiv de la linia dreaptă.   Mai mică decât 50 % din valorile referitoare la eficiență atinse în raport cu masa vehiculului în timpul testării ||   || X ||       X
 1.4.2.    Eficiență (E)(2) || Pentru toate categoriile de vehicule, un coeficient de frânare mai mic de 16 % în raport cu sarcina maximă autorizată sau, pentru autovehicule, mai mic de 12 % în raport cu sarcina combinată maximă autorizată a vehiculului, luându-se în considerare coeficientul cu cea mai mare valoare. Mai mică decât 50 % din valorile de mai sus atinse în raport cu masa vehiculului în timpul testării ||   || X ||             X
 1.5.       Performanța frânei de încetinire || (a)              Variație bruscă a eficienței (nu se aplică sistemelor de frânare pe evacuare).     ||   || X       ||
 (b)              Sistemul nu funcționează. ||   || X ||
 1.6.       Sistem de frânare cu antiblocare (ABS) || (a)              Funcționare defectuoasă a avertizorului. ||   || X ||
 (b)              Avertizorul indică funcționarea defectuoasă a sistemului.   ||   || X   ||
 (c)              Senzorii de viteză din roată sunt absenţi sau deteriorați   ||   || X   ||
 (d)              Instalație electrică deteriorată.   ||   || X   ||
 (e)              Alte componente sunt absente sau deteriorate. ||   || X ||
 1.7 Sistem electronic de frânare (EBS) || (a)              Funcționare defectuoasă a avertizorului. ||   || X ||
 (b)              Avertizorul indică funcționarea defectuoasă a sistemului. ||   || X ||
 2.                DIRECȚIE
 2.1.       Stare mecanică
 2.1.1.       Starea mecanismului de direcție   || (a)            Palierul arborelui răsucit sau caneluri uzate.   Funcționalitatea este afectată ||   || X   ||     X
 (b)            Palierul arborelui excesiv de uzat.   Funcționalitatea este afectată ||   || X ||     X
 (c)            Mișcare excesivă a palierului arborelui.   Funcționalitatea este afectată ||   || X   ||     X
 (d)            Lipsa etanșeității   Formare de picături || X ||     X ||
 2.1.2.    Fixarea casetei de direcție || (a)            Fixarea necorespunzătoare a casetei de direcție.     Peste 50 % din aceesoriile șasiului insuficient fixate sau joc relativ vizibil față de șasiu/caroserie   ||   || X   ||     X
 (b)            Găuri de fixare în şasiu ovalizate.   Peste 50 % din accesorii sunt afectate ||   || X   ||     X
 (c)            Șuruburile de fixare absente sau rupte.   Peste 50 % din accesorii sunt afectate ||   || X   ||     X
 (d)            Caseta de direcție spartă.   Stabilitatea sau fixarea casetei este afectată ||   || X ||     X
 2.1.3.    Starea conexiunilor sistemului de direcție || (a)            Mișcare relativă între componente care ar trebui să fie fixe.   Mișcare excesivă sau risc de desprindere   ||   || X ||       X
 (b)            Uzură excesivă a articulațiilor.   Riscă să se desprindă   ||   || X   ||     X
 (c)            Componente sparte sau deformate.   Afectează funcționarea   ||   || X   ||     X
 (d)            Absența dispozitivelor de blocare.   ||   || X   ||
 (e)            Aliniere greșită a componentelor (de exemplu, bara de conexiune sau bara de comandă a direcției).   ||   || X ||
 (f)            Reparație sau modificare necorespunzătoare.   Afectează funcționarea ||   || X ||     X
 (g)            Învelișul de protecție contra prafului stricat sau deteriorat.   Învelișul de protecție contra prafului absent sau deteriorat excesiv || X ||     X ||
 2.1.4.    Funcționare conexiunilor sistemului de direcție || (a)            La acționarea sistemului de direcție se produce ciocnirea cu un element fix al șasiului.   ||   || X   ||
 (b)            Limitatoarele de cursă nu funcționează sau lipsesc. ||   || X ||
 2.1.5.    Servodirecție || (a)            Scurgere de lichid.   Funcționarea este afectată   ||   || X ||     X
 (b) Lichid insuficient. (sub marcajul MIN, dar peste 50 % din capacitatea rezervorului se află la marcajul MIN                 Sub 50 % din capacitatea rezervorului se află la marcajul MIN   ||   || X   ||     X
 (c)            Mecanismul nu funcționează.   Direcția este afectată ||   || X   ||     X
 (d)            Mecanism crăpat sau nesigur.   Direcția este afectată   ||   || X   ||     X
 (e)            Aliniere necorespunzătoare sau ciocnirea componentelor.   Direcția este afectată   ||   || X ||     X
 (f)            Reparație sau modificare necorespunzătoare.   Direcția este afectată   ||   || X ||     X
 (g)            Cabluri/furtunuri deteriorate, corodate excesiv.   Direcția este afectată   ||   || X ||     X
 2.2.      Volan și coloană de direcție
 2.2.1.    Starea volanului || (a)            Mișcare relativă între volan și coloana de direcție, indicând o fixare insuficientă.   Volanul riscă să se desprindă || || X ||   X
 (b)            Lipsa dispozitivului de reținere pe butucul volanului.   Riscă să se desprindă   ||   || X ||   X
 (c)            Butucul, coroana sau spițele volanului fisurate sau prost fixate.   Riscă să se desprindă   ||   || X ||     X
 2.2.2.    Coloana de direcție || (a)            Joc excesiv al centrului volanului în sus sau în jos.   || || X ||
 (b)            Joc excesiv al părții superioare a coloanei în raport cu axul coloanei.   ||   || X ||
 (c)            Cuplaj flexibil deteriorat.   ||   || X ||
 (d)            Fixare defectuoasă.   Riscă să se desprindă   ||   || X ||   X
 2.3.      Joc direcție || Joc excesiv al direcției (de exemplu, mișcarea unui punct de pe coroană depășește o cincime din diametrul volanului) sau neconform cu cerințele. 1/   Siguranța direcției este afectată ||   || X ||     X
 2.4.      Aliniament roți || Roți în mod evident nealiniate. Deplasarea în linie dreaptă afectată; stabilitate direcțională afectată || X ||   X ||
 2.5.       Platformă cu punte directoare pentru remorci || (a)            Componentă deteriorată sau fisurată.   Componentă grav deteriorată sau fisurată. ||   || X ||   X
 (b)            Joc excesiv.   Deplasarea în linie dreaptă afectată; stabilitate direcțională afectată   ||   || X ||   X
 (c)            Fixare defectuoasă. (mai puțin de 50 % din legături slăbite)   Fixare defectuoasă (mai mult de 50 % din legături slăbite) ||   || X ||     X
 3.             VIZIBILITATE
 3.1.       Câmpul vizual || Obstrucționarea câmpului de vizibilitate al conducătorului auto care nu poate privi clar în față sau în lateral. Suprafața de baleiaj a ștergătoarelor de parbriz este afectată sau oglinzile exterioare nu sunt vizibile || X ||   X ||
 3.2.   Starea geamurilor   || (a)           Sticlă fisurată sau decolorată sau panou transparent (dacă este permis). (în afara zonei de baleiaj a ștergătoarelor de parbriz)   Suprafața de baleiaj a ștergătoarelor de parbriz este afectată sau oglinzile exterioare nu sunt vizibile     || X ||   X ||
 (b)            Sticlă sau panou transparent (inclusiv folie reflectorizantă sau ușor colorată) neconforme cu cerințele. 1/ (în afara zonei de baleiaj a ștergătoarelor de parbriz)   Suprafața de baleiaj a ștergătoarelor de parbriz este afectată sau oglinzile exterioare nu sunt vizibile   || X || X ||
 (c)            Sticlă sau panou transparent în stare inacceptabilă.   Vizibilitatea în zona de baleiaj a ștergătoarelor de parbriz grav afectată ||   || X ||   X
 3.3. Oglinzi sau dispozitive retrovizoare || (a)            Oglindă sau dispozitiv absent sau nemontat în conformitate cu cerințele. 1/   Mai puțin de două elemente retrovizoare disponibile || X ||   X ||
 (b)            Oglindă sau dispozitiv ușor deteriorat sau insuficient fixat.   Oglindă sau dispozitiv nefuncțional, grav deteriorat, nesigur sau insuficient fixat || X ||   X ||
 3.4. Ștergătoare de parbriz || (a)            Ștergătoarele nu funcționează sau lipsesc.   ||   || X ||
 (b)              Lamelele de șters defecte.   Lamelele de șters lipsesc sau sunt în mod evident defecte || X ||   X ||
 3.5. Spălătoare de parbriz || Spălătoarele nu funcționează corespunzător. Spălătoarele nu funcționează || X || X ||
 3.6 Sistem de dezaburire (X) 7/ || Sistem nefuncțional sau în mod evident defect. || X ||   ||
 4.             LUMINI, DISPOZITIVE REFLECTORIZANTE ȘI ECHIPAMENTE ELECTRICE
 4.1.          Faruri
 4.1.1. Stare și funcționare || (a)           Funcționare defectuoasă sau lipsa luminii/sursei de lumină (lămpi/surse de lumină multiple în cazul unui led, mai mult de 1/3 funcțional)   Lumină/sursă de lumină unică; în cazul unui led, mai puțin de 2/3 funcțional)   || X ||   X ||
 (b)            Defecțiune ușoară a sistemului de proiecție (dispozitiv reflectorizant și dispersoare).   Defecțiune gravă sau lipsa sistemului de proiecție (dispozitiv reflectorizant și dispersoare).   || X ||   X ||
 (c)            Lampă fixată nesigur. ||   || X ||
 4.1.2. Aliniere || (a)            Aliniere greșită flagrantă a farurilor   ||   || X ||
 (b)            Sursă de lumină montată incorect ||   || X ||
 4.1.3. Comutare || (a)            Numărul de faruri iluminate concomitent neconform cu cerințele1/.   Depășirea intensității luminoase maxime permise în partea din față     || X     || X ||
 (b)            Comutator care nu funcționează în conformitate cu cerințele1/   ||   || X ||
 (c)            Funcționarea dispozitivului de comandă este perturbată   || X ||   ||
 4.1.4. Conformitate cu cerințele 1/ || (a)            Lampă, culoare emisă, poziție sau intensitate neconformă cu cerințele. 1/   ||   || X ||
 (b)            Prezența unor produse pe dispersoare sau pe sursa de lumină care reduce în mod evident intensitatea luminii sau modifică culoarea luminii emise.   ||   || X ||
 (c)            Sursă de lumină și lampă incompatibile ||   || X ||
 4.1.5. Dispozitive de corectare a orientării farurilor (dacă sunt obligatorii) (X)[13]/ || (a)            Dispozitivul nu funcționează.   ||   || X ||
 (b)            Dispozitivul manual nu poate fi acționat de pe scaunul conducătorului auto.   ||   || X ||
 4.1.6. Dispozitiv de spălare a farurilor (dacă este obligatoriu) (X) 6/ || Dispozitivul nu funcționează. În cazul lămpilor cu descărcare în gaze rarefiate   || X || X ||
 4.2.          Lămpi de poziție față și spate, lămpi laterale de gabarit și lămpi de contur
 4.2.1. Stare și funcționare   || (a)            Sursă de lumină defectă.   ||   || X ||
 (b)            Dispersoare defecte.   ||   || X ||
 (c)            Lampă fixată nesigur (riscă să cadă). ||   || X ||
 4.2.2 Comutare || (a)            Comutatorul nu funcționează în conformitate cu cerințele. 1/   Lămpile de poziție spate și lămpile laterale de gabarit pot fi oprite dacă farurile sunt aprinse || X ||   X ||
 (b)            Funcționarea dispozitivului de comandă este perturbată. ||   || X ||
 4.2.3. Conformitate cu cerinţele1/ || (a)            Lampă, culoare emisă, poziție sau intensitate neconformă cu cerințele. 1/   Lumină roșie în față sau albă în spate; intensitatea luminii foarte mult redusă   || X ||   X ||
 (b)            Prezenţa unor produse pe dispersoare sau pe sursa de lumină care reduce intensitatea luminii sau modifică culoarea luminii emise.   Lumină roșie în față sau albă în spate; intensitatea luminii foarte mult redusă || X ||   X ||
 4.3.          Lămpi de stop
 4.3.1. Stare și funcționare || (a)           Sursă de lumină defectă. (surse de lumină multiple; în cazul unui led, funcţionează în proporţie de peste 1/3)     Sursă unică de lumină; în cazul unui led, mai puțin de 2/3 funcționează   Toate sursele de lumină defecte   || X || X ||   X
 (a)            Dispersoare defecte. (nu afectează lumina emisă).   Dispersoare cu defecţiuni mari (lumina emisă este afectată).     || X ||   X ||
 (b)            Lampă fixată nesigur (riscă să cadă). ||   || X ||
 4.3.2 Comutare || (a)            Comutatorul nu funcționează în conformitate cu cerințele. 1/   Funcţionare cu întârziere (decelerație mai mare de 2,5m/s2 înainte de aprinderea lămpilor de stop )   Complet nefuncţională   || X ||   X ||     X
 (b)            Funcționarea dispozitivului de comandă este perturbată. ||   || X ||
 4.3.3. Conformitate cu cerinţele1/ || (a)            Lumină, culoare emisă, poziție sau intensitate neconformă cu cerințele. 1/   Lumină albă în spate; intensitatea luminii foarte mult redusă   || X ||   X ||
 4.4.          Lămpi de semnalizare direcție și de avarie
 4.4.1. Stare și funcționare || (a)            Sursă de lumină defectă. (surse de lumină multiple; în cazul unui led, funcţionează în proporţie de peste 1/3)   Sursă unică de lumină; în cazul unui led, mai puțin de 2/3 funcționează     || X ||   X ||
 (b)            Dispersor cu defecţiune ușoară. (nu afectează lumina emisă).   Dispersoare cu defecţiuni mari (lumina emisă este afectată).     || X ||   X ||
 (c)            Lampă fixată nesigur (riscă să cadă). ||   || X ||
 4.4.2. Comutare || Comutatorul nu funcționează în conformitate cu cerințele. 1/   Complet nefuncţională || X ||   X ||
 4.4.3. Conformitate cu cerințele 1/ || Lumină, culoare emisă, poziție sau intensitate neconformă cu cerințele. 1/   Este emisă lumină de altă culoare decât chihlimbarie || X ||   X ||
 4.4.4. Frecvență semnal luminos || Frecvenţa semnalului luminos neconformă cu cerințele1).. (diferenţă de peste 25 %)   Diferenţă de peste 50 % || X ||   X ||
 4.5.          Lămpi de ceață față și spate
 4.5.1. Stare și funcționare || (a)            Sursă de lumină defectă. (surse de lumină multiple; în cazul unui led, funcţionează în proporţie de peste 1/3)   Sursă unică de lumină; în cazul unui led, mai puțin de 2/3 funcționează     || X ||   X ||
 (b)           Dispersor cu defecţiune ușoară. (nu afectează lumina emisă).   Dispersoare cu defecţiuni mari (lumina emisă este afectată).     || X ||   X ||
 (c)            Lampă fixată nesigur.   Riscă să cadă sau să-i orbească pe participanţii la trafic din sens opus   || X ||   X ||
 4.5.2 Aliniament (X)6/ || Lampa de ceață față se situează în mod evident în afara aliniamentului atunci când modelul de lampă are o linie de separare (linia de separare prea josă)   Linia de separare mai sus decât cea a farurilor || X ||   X ||
 4.5.3.    Comutare || Comutatorul nu funcționează în conformitate cu cerințele. 1/   Nu funcţionează || X ||   X ||
 4.5.4. Conformitate cu cerințele 1/ || (a)            Lampă, culoare emisă, poziție sau intensitate neconformă cu cerințele. 1/   ||   || X ||
 (b)            Sistemul nu funcționează în conformitate cu cerințele. 1/ || X ||   ||
 4.6.          Lămpi de marșarier
 4.6.1.    Stare și funcționare || (a)            Sursă de lumină defectă.   || X ||   ||
 (b)            Dispersoare defecte.   || X ||   ||
 (c)            Lampă fixată nesigur (riscă să cadă). ||   || X ||
 4.6.2.    Conformitate cu cerințele 1/ || (a)            Lampă, culoare emisă, poziție sau intensitate neconformă cu cerințele. 1/ ||   || X ||
 (b)            Sistemul nu funcționează în conformitate cu cerințele. 1/ ||   || X ||
 4.6.3.    Comutare || Comutatorul nu funcționează în conformitate cu cerințele. 1/   Lampa de marșarier se poate aprinde atunci când schimbătorul de viteză se află în altă poziţie decât marșarier || X   || X ||
 4.7.          Lampă de iluminare a plăcuței de înmatriculare spate
 4.7.1.    Stare și funcționare || (a)            Lampă care proiectează lumina direct în spate.   Emite direct lumină de culoare albă în spate     || X   || X ||
 (b)            Sursă de lumină defectă. . Surse de lumină multiple     Sursă de lumină defectă, sursă unică de lumină   || X ||   X ||
 (c)            Lampă fixată nesigur (riscă să cadă). ||   || X ||
 4.7.2.    Conformitate cu cerințele 1/ || (a)            Sistemul nu funcționează în conformitate cu cerințele. 1/   || X ||   ||
 4.8.          Catadioptri, marcaje de vizibilitate (reflectorizante) și plăcuțe de marcaj spate
 4.8.1. Stare || (a)         Echipament reflectorizant defect sau deteriorat.   Este afectată capacitatea de reflecţie   || X ||   X ||
 (b)         Reflector fixat nesigur.   Riscă să cadă || X ||   X ||
 4.8.2. Conformitate cu cerințele 1/ || Dispozitiv, culoare reflectată sau poziție neconformă cu cerințele. 1/   Absenţi sau reflectând culoarea roşie în faţă sau culoarea albă în spate || X ||   X ||
 4.9.          Martori obligatorii pentru echipamentul de iluminare
 4.9.1.    Stare și funcționare || Nu funcţionează.   Nu funcționează pentru lumina de drum sau pentru lampa de ceață spate || X ||   X ||
 4.9.2. Conformitate cu cerințele 1/ || Nu respectă cerințele. 1/ || X ||   ||
 4.10. Conexiuni electrice între vehiculul tractor și remorcă sau semiremorcă || (a)            Componente fixe atașate nesigur.   Dulie slăbită     || X   || X ||
 (b)            Izolație stricată sau deteriorată.   Riscă să provoace un scurtcircuit   || X ||   X ||
 (c)            Funcționare necorespunzătoare a conexiunilor electrice ale remorcii sau ale vehiculului tractor.   Sistemul de frânare al remorcii afectat; luminile de stop ale remorcii nu funcționează deloc   ||   || X ||   X
 4.11. Instalație electrică || (a)            Instalație electrică nesigură sau securizată necorespunzător.   Legături slăbite, contact cu margini ascuțite, risc de deconectare a conectorilor   Instalația electrică poate intra în contact cu piesele calde, cu piesele care se învârtesc sau cu solul, conectorii (piese necesare pentru frânare, direcție) debranşaţi     || X || X ||     X
 (b)            Cablajul ușor deteriorat   Cablajul grav deteriorat   Cablaj extrem de deteriorat (elemente necesare pentru frânare, direcție)   || X || X ||     X
 (c)            Izolație stricată sau deteriorată.   Riscă să provoace un scurtcircuit   Risc major de incendiu, de formare de scântei || X || X ||     X
 4.12. Dispozitive reflectorizante și lămpi facultative (X) 6/ || (a)            Lampă/catadioptru nemontat(ă) în conformitate cu cerințele. 1/   Emiterea/reflectarea unei lumini roşii în față sau a unei lumini albe în spate     || X   || X ||
 (b)            Nefuncționarea lămpii în conformitate cu cerințele. 1/   Numărul de faruri care funcţionează simultan depăşeşte densitatea luminoasă acceptată; emiterea unei lumini roşii în față sau a unei lumini albe în spate     || X   ||   X ||
 (c)            Lampă/catadioptru fixat(ă) nesigur (riscă să cadă).(   ||   || X ||
 4.13. Baterie de acumulatori || (a)            Nesigură.   Fixată necorespunzător; riscă să provoace un scurtcircuit     || X ||   X ||
 (b)            Lipsă a etanșeității.   Pierderi de substanțe periculoase   || X ||   X ||
 (c)            Comutator defect (dacă este obligatoriu).   ||   || X ||
 (d)            Siguranţe defecte (dacă sunt obligatorii).   ||   || X ||
 (e)            Ventilație necorespunzătoare (dacă este obligatorie). ||   || X ||
 5.             PUNȚI, JANTE, ANVELOPE ȘI SUSPENSIE
 5.1.          Punţi
 5.1.1. Punţi + (E) || (a)            Punte fisurată sau deformată.   ||   ||   || X
 (b)            Fixare nesigură pe vehicul.   Mișcare relativă faţă de șasiu/caroserie, slăbite   ||   || X ||   X
 (c)            Reparație sau modificare necorespunzătoare.     Stabilitate afectată, funcționalitate afectată, distanță față de alte piese ale vehiculului sau gardă la sol insuficientă ||   || X ||   X
 5.1.2.       Fuzete + (E) || (a)            Fuzetă fisurată.   ||   ||   || X
 (b)            Uzură excesivă a pivotului fuzetei și/sau a bucșelor.   Riscă să se slăbească; stabilitate direcțională afectată   ||   || X ||   X
 (c)            Mișcare excesivă între fuzetă și puntea rigidă.   Riscă să se slăbească; stabilitate direcțională afectată ||   || X ||   X
 (d)            Joc al pivotului fuzetei în punte.   Riscă să se slăbească; stabilitate direcțională afectată ||   || X ||   X
 5.1.3.       Rulmenții roţilor + (E) || (a)            Joc excesiv al unui rulment.   stabilitate direcțională afectată; pericol de distrugere   ||   || X ||   X
 (b)            Rulment al roţii prea strâns, blocat (supraîncălzit).   Pericol de supraîncălzire; pericol de distrugere ||   || X ||   X
 5.2.          Jante și anvelope
 5.2.1.    Butuc || (a)           Piulițe de fixare a roților sau prezoane absente sau slăbite (<3,5t: cel puţin 4 rămase, distribuite simetric; >3,5t: cel puţin 75 % rămase, distribuite simetric).   Mai mult de 25 % din piulițele de fixare a roților sau din prezoane lipsesc sau sunt slăbite.   ||   || X ||     X
 (b)            Butucul uzat sau deteriorat.   Butucul uzat sau deteriorat în așa măsură încât este afectată fixarea roţilor ||   || X ||   X
 5.2.2.    Jante || (a)            Fisură sau defect de sudură.   ||   ||   || X
 (b)            Montare necorespunzătoare a inelelor de reținere a anvelopelor.   Riscă să cadă ||   || X ||   X
 (c)            Jantă deformată sau uzată excesiv.   Fixarea sigură pe butuc este afectată; fixarea sigură a anvelopei este afectată     ||   || X ||   X
 (d)            Mărimea sau tipul jantei neconform cu cerințele 1/ și afectând siguranța rutieră   ||   || X ||
 5.2.3.    Anvelope || (a)            Mărimea anvelopei, indicele de încărcare, marca de omologare sau indicele de viteză neconforme cu cerințele 1/ și afectând siguranța rutieră     Indice de încărcare sau de viteză insuficient pentru utilizarea efectivă, anvelopele ating alte piese fixe ale vehiculului, afectând deplasarea în condiţii de siguranţă ||   || X ||   X
 (b)            Anvelopele de pe aceeași punte sau de pe roțile jumelate sunt de mărimi diferite.   ||   || X ||
 (c)            Anvelopele de pe aceeași punte au o construcție diferită (radială/diagonală).   ||   || X ||
 (d)            Anvelope grav deteriorate sau tăiate.   Corzi vizibile sau deteriorate   ||   || X ||   X
 (e)            Adâncimea profilului anvelopelor neconformă cu cerințele. 1/   Mai puțin de 80 % din adâncimea profilului prevăzută în cerinţe   ||   || X ||   X
 (f)            Frecarea anvelopelor de alte componente. Deplasarea în siguranţă este afectată   ||   || X ||   X
 (g)            Anvelopele reşapate neconforme cu cerințele. 1/   Stratul de protecţie a corzilor afectat ||   || X ||   X
 5.3.          Sistemul de suspensie
 5.3.1.    Arcuri și stabilizatori + (E) || (a)            Arcuri sau stabilizatori fixaţi nesigur pe șasiu sau punte.   Mișcare relativă vizibilă; mai mult de 50 % din legături slăbite   ||   || X ||   X
 (b)            O componentă a arcului sau a stabilizatorului deteriorată sau fisurată.   Arcul principal (foaia de arc) sau mai mult de 50 % din restul foilor de arc afectate ||   || X ||   X
 (c)            Arc sau stabilizator absent.   Arcul principal (foaia de arc) sau mai mult de 50 % din restul foilor de arc afectate ||   || X ||   X
 (d)            Reparație sau modificare necorespunzătoare.   Distanță insuficientă față de alte piese ale vehiculului; sistem de arcuri nefuncțional ||   || X ||   X
 5.3.2.    Amortizoare || (a)            Amortizoare fixate necorespunzător pe șasiu sau punte.   Amortizor slăbit   || X ||   X ||
 (b)            Amortizor deteriorat.   ||   || X ||
 (c)            Amortizor absent. ||   || X ||
 5.3.3.    Tuburi pentru arborele cardanic, brațe suspensie dreapta față, brațe triunghiulare și brațe de suspensie + (E) || (a)              Fixare necorespunzătoare a componentei pe șasiu sau punte.   Riscă să se slăbească; stabilitate direcțională afectată   ||   || X         ||     X
 (b)              Componentă deteriorată sau corodată excesiv.   Stabilitatea unei componente afectată sau componentă ruptă ||   || X   ||     X
 (c)              Reparație sau modificare necorespunzătoare.   Distanță insuficientă față de alte piese ale vehiculului; sistem nefuncțional ||   || X ||     X
 5.3.4.    Articulaţii suspensie + (E) || (a)              Uzură excesivă a pivotului fuzetei și/sau a bucșelor sau a articulaţiilor.   Riscă să se slăbească; stabilitatea direcțională afectată   ||         || X       ||       X
 (b)              Învelișul de protecție contra prafului deteriorat foarte grav.   Învelișul de protecție contra prafului absent sau rupt || X ||     X ||
 5.3.5.    Suspensie pneumatică || (a)            Sistem nefuncțional.   ||   ||   || X
 (b)            Componente defecte, modificate sau deteriorate astfel încât afectează funcționarea sistemului.   Funcționarea sistemului grav afectată     ||   || X ||   X
 (c)            Răsuflare audibilă a sistemului.   ||   || X ||
 6.             ȘASIU ȘI ACCESORII ŞASIU
 6.1.          Șasiu sau cadru și accesorii
 6.1.1.    Stare generală || a)             Ruptură sau deformare uşoară a lonjeroanelor sau a traverselor. Ruptură sau deformare gravă a lonjeroanelor sau a traverselor.       ||   || X       ||     X
 b)             Plăci de strângere sau legături nesigure (< 50%).   Legături slăbite (>50%); rezistență insuficientă a pieselor   ||   || X   ||     X
 c)             Coroziune excesivă care afectează rigiditatea ansamblului. rezistență insuficientă a pieselor   ||   || X ||     X
 6.1.2.    Țevi de evacuare și amortizoare de zgomot || (a)            Sistem de evacuare nesigur sau neetanș.   ||   || X ||
 (b)            Gazele pătrund în cabină sau în habitaclu.   Pericol la adresa sănătății persoanelor aflate în autovehicul ||   || X ||   X
 6.1.3.    Rezervor și conducte de combustibil (inclusiv rezervor și conducte de combustibil pentru încălzire) || (a)            Rezervor sau conducte nesigure.   Risc de incendiu   ||   || X ||   X
 (b)           Scurgeri de combustibil sau capacul de la rezervor absent sau ineficient.   Risc de incendiu; pierdere excesivă de materiale periculoase ||   || X   ||     X
 (c)           Conducte uzate din cauza frecării.   Conducte deteriorate || X ||     X   ||
 (d)           Funcționare necorespunzătoare a robinetului de oprire (dacă este obligatoriu).   ||   || X   ||
 (e)           Risc de incendiu din cauza –       scurgerilor de combustibil –      rezervorului de combustibil sau sistemului de eșapament protejat necorespunzător –       stării compartimentului motorului   ||   ||     || X
 (f)            Sistem GPL/GNC sau de hidrogen neconform cu cerințele(1).   O parte din sistem defectă ||   || X   ||       X
 6.1.4.    Bare de protecție, protecție laterală și dispozitive de protecţie antiîmpănare spate || (a)            Fixare proastă sau deteriorare care poate provoca răniri.   Piese care riscă să cadă; funcționalitate grav afectată   ||   || X ||   X
 (b)            Dispozitiv în mod evident neconform cu cerințele. 1/ ||   || X ||
 6.1.5.    Suport pentru roata de rezervă (dacă este prevăzut din construcție) || (a)            Suport fisurat sau nesigur.   ||   || X ||
 (b)            Roată de rezervă fixată nesigur în suport,   care riscă să cadă. ||   || X ||   X
 6.1.6.    Mecanism de cuplare și echipament de remorcare  + (E) || (a)              Componente deteriorate, defecte sau crăpate (în cazul în care nu sunt utilizate).     Componente deteriorate, defecte sau crăpate (dacă sunt în uz). ||       || X       ||       X
 (b)              Uzură excesivă a unei componente.   Peste limita de uzură ||   || X   ||     X
 (c)              Fixare defectuoasă.   Fixare slăbită ||   || X   ||     X
 (d)              Lipsa ori funcționarea necorespunzătoare a dispozitivelor de siguranță.   ||   || X   ||
 (e)           Nefuncționarea indicatoarelor.   ||   || X ||
 (f)            Reparație sau modificare necorespunzătoare. (piese auxiliare)   Reparație sau modificare necorespunzătoare (piese principale) ||   || X ||   X
 6.1.7.    Transmisie || (a)           Șurub de siguranță slăbit sau absent.(<30%)     Șurub de siguranță slăbit sau absent.(>30%)       ||       || X     ||       X
 (b)           Palierele arborilor de transmisie uzate excesiv.   Risc de slăbire sau crăpare ||   || X   ||     X
 (c)           Cardan uzat excesiv.   Risc de slăbire sau crăpare ||   || X   ||     X
 (d)           Cuplaje flexibile deteriorate.   Risc de slăbire sau crăpare ||   || X   ||     X
 (e)           Arbore deteriorat sau îndoit.   ||   || X   ||
 (f)            Carcasa lagărului fisurată sau nesigură.   Risc de slăbire sau crăpare ||   || X   ||     X
 (g)           Învelișul de protecție contra prafului deteriorat foarte grav.   Învelișul de protecție contra prafului absent sau rupt || X ||     X   ||
 (h)           Modificare ilegală a transmisiei. ||   || X ||
 6.1.8. Suport motor || Suport deteriorat,   slăbit sau rupt. ||   || X ||   X
 6.1.9. Performanța motorului || (a)            Unitate de comandă modificată ilegal.   ||   || X ||
 (b)            Motorul sau transmisia modificată ilegal. ||   || X ||
 6.2.          Cabină conducător auto și caroserie
 6.2.1. Stare || (a)           Panou fixat necorespunzător sau deteriorat sau element care poate provoca răniri.   Riscă să cadă     ||   || X         ||     X
 (b)           Montant nesigur.   Stabilitate afectată ||   || X   ||     X
 (c)           Permite pătrunderea emisiilor de gaze de la motor sau de evacuare.   Pericol la adresa sănătății persoanelor aflate în autovehicul ||   || X   ||     X
 (d)           Reparație sau modificare necorespunzătoare.   Distanță insuficientă față de piesele care se învârtesc sau sunt în mişcare și faţă de carosabil ||   || X ||     X
 6.2.2. Montare || (a)           Caroserie sau cabină nesigură.   Stabilitate afectată ||   || X   ||     X
 (b)           Caroserie/cabină centrată necorespunzător pe şasiu.   ||   || X   ||
 (c)           Fixare nesigură sau inexistentă a caroseriei/cabinei pe șasiu sau pe traverse. (< 50 % , dacă este simetrică)   Fixare nesigură sau inexistentă a caroseriei/cabinei pe șasiu sau pe traverse. (> 50 %) ||   || X   ||     X
 (d)           Coroziune excesivă în punctele de fixare pe caroseria integrală.   Stabilitate afectată ||   || X ||     X
 6.2.3.    Uși și dispozitive de închidere a ușilor || (a)            Ușă care nu se deschide sau nu se închide corespunzător.   ||   || X ||
 (b)            Ușă care se poate deschide inopinat sau care nu rămâne închisă.   ||   ||   || X
 (c)           Ușa, balamalele, dispozitivele de închidere sau montantul deteriorat.   Ușa, balamalele, dispozitivele de închidere sau montantul absent ori slăbit. || X ||     X   ||
 6.2.4.    Podea || Podea nesigură sau foarte deteriorată.   Stabilitate insuficientă ||   || X ||   X
 6.2.5.    Scaunul conducătorului auto || (a)           Scaun cu structură defectă.   Scaun fixat nesigur ||   || X     ||     X
 (b)           Funcționare necorespunzătoare a mecanismului de reglare.   Scaunul este mobil sau spătarul scaunului nu poate fi fixat ||   || X ||     X
 6.2.6.    Alte scaune || (a)           Scaune defecte sau nesigure. (piese auxiliare)   Scaune defecte sau nesigure (piese principale). || X     ||     X     ||
 (b)           Scaune care nu au fost montate în conformitate cu cerințele(1)..   Numărul de scaune autorizat este depășit; dispunere neconformă cu autorizaţia || X ||     X ||
 6.2.7.    Comenzi de conducere || Funcționare incorectă a oricărei comenzi necesare pentru funcționarea în siguranță a vehiculului. Funcţionarea în condiţii de siguranță este afectată ||   || X ||   X
 6.2.8.    Treptele cabinei || (a)           Treaptă sau inel de treaptă nesigur.   Stabilitate insuficientă || X ||     X ||
 (b)           Treaptă sau inel aflate într-o stare susceptibilă de a provoca utilizatorilor răniri. ||   || X ||
 6.2.9.   Alte instalații și echipamente interioare și exterioare || (a)           Fixarea altor instalații sau echipamente defectuoasă.       ||           || X         ||
 (b)           Alte instalații sau echipamente neconforme cu cerințele(1).. piesele montate riscă să producă răniri; funcţionarea în condiţii de siguranţă este afectată || X   ||     X   ||
 (c)           Neetanșeitatea echipamentelor hidraulice   Pierdere foarte mare de materiale periculoase || X ||     X ||
 6.2.10. Apărători de noroi (aripi), dispozitive antiîmproşcare || (a)           Absente, slăbite sau foarte corodate.   Riscă să producă răniri; riscă să cadă     || X       ||     X       ||
 (b)           Distanță insuficientă față de roți (dispozitivele antiîmproșcare).   Distanță insuficientă față de roți. (apărători de noroi) || X   ||     X   ||
 (c)           Neconforme cu cerințele(1)..   Acoperire insuficientă a benzii de rulare a anvelopelor || X   ||     X ||
 7.             ALTE ECHIPAMENTE
 7.1.          Centuri de siguranță/catarame și sisteme de reţinere
 7.1.1. Siguranța montării centurilor de siguranță/ cataramelor aferente || (a)            Punctul de fixare deteriorat excesiv.   Stabilitatea este afectată, dacă scaunul este ocupat ||   || X ||   X
 (b)            Punctul de fixare slăbit   Dacă scaunul este ocupat   ||   || X ||   X
 7.1.2. Starea centurilor de siguranță/cataramelor || (a)            Centura de siguranță obligatorie absentă sau nemontată.   ||   || X ||
 (b)            Centură de siguranță deteriorată.   Orice tăietură sau semn de supratensionare     || X ||   X ||
 (c)            Centură de siguranță neconformă cu cerințele. 1/   ||   || X ||
 (d)            Deteriorarea sau funcționarea incorectă a cataramei centurii de siguranță.   ||   || X ||
 (e)            Deteriorarea sau funcționarea incorectă a retractorului centurii de siguranță. ||   || X ||
 7.1.3. Limitator de sarcină al centurii de siguranță (X) 6/ || Limitatorul de sarcină absent sau inadecvat pentru vehiculul respectiv ||   || X ||
 7.1.4. Centură de siguranță cu dispozitiv de pretensionare (X)6/ || Dispozitivul de pretensionare absent sau neadecvat pentru vehiculul respectiv ||   || X ||
 7.1.5. Airbaguri (X) 6/ || (a)            Airbaguri absente sau neadecvate pentru vehiculul respectiv   ||   || X ||
 (b)            Airbag în mod evident nefuncțional. ||   || X ||
 7.1.6. Sisteme SRS (sistem de reţinere suplimentar) (X) 6/ || Martorul indicator de defecțiuni al SRS indică o funcționare defectuoasă a sistemului. ||   || X ||
 7.2.   Stingător, dacă este impus prin cerinţe (X) 6/ || (a)            Absent.   ||   || X ||
 (b)            Neconform cu cerințele. 1/   Dacă este obligatoriu (de exemplu, pentru taxiuri, autobuze, autocare etc.) || X ||   X ||
 7.3.   Încuietori și dispozitiv antifurt || (a)            Dispozitivul este defect și nu împiedică conducerea vehiculului.   || X ||   ||
 (b)            Sistem de închidere sau blocare defect sau funcționând necorespunzător.   Închidere sau blocare inopinată ||   || X ||   X
 7.4.   Triunghi reflectorizant (dacă este obligatoriu) (X) 6/ || (a)            Absent sau incomplet.   || X ||   ||
 (b)            Neconform cu cerințele. 1/ || X ||   ||
 7.5.   Trusă de prim ajutor (dacă este obligatorie) (X) 6/ || Absentă, incompletă sau neconformă cu cerințele. 1/ || X ||   ||
 7.6.   Cale de roată (prisme) (dacă sunt impuse prin cerinţe) (X) 6/ || Absente sau în stare precară.   Stabilitate sau dimensiune insuficientă || X ||   X ||
 7.7.   Dispozitive de avertizare acustică || (a)            Nu funcționează corespunzător.     Complet nefuncţionale || X ||   X ||
 (b)            Comandă nesigură.   || X ||   ||
 (c)            Neconforme cu cerințele. 1/   Sunetul emis riscă să fie confundat cu cel al sirenelor oficiale || X ||   X ||
 7.8.   Vitezometru || (a)              Nemontat conform cerințelor(1)..   Lipseşte în cazul în care cerinţele impun prezenţa acestuia || X     ||     X ||
 (b)              Funcționare afectată.   Complet nefuncţional || X   ||     X   ||
 (c)              Insuficient iluminat.   Complet neiluminat || X ||     X ||
 7.9.   Tahograf (dacă este prevăzut din construcție/obligatoriu) || (a)            Nu este montat conform cerințelor. 1/   ||   || X ||
 (b)            Nefuncțional.   ||   || X ||
 (c)            Sigilii defecte sau absente.   ||   || X ||
 (d)            Placă de calibrare absentă, ilizibilă sau expirată.   ||   || X ||
 (e)            Falsificare sau manipulare evidentă.   ||   || X ||
 (f)            Dimensiunea anvelopelor incompatibilă cu parametrii de calibrare ||   || X ||
 7.10.  Limitator de viteză (dacă este obligatoriu) + (E) || (a)            Nu este montat conform cerințelor. 1/   ||   || X ||
 (b)            Evident nefuncțional.   ||   || X ||
 (c)            Limita de viteză prea ridicată (dacă este verificată)   ||   || X ||
 (d)            Sigilii defecte sau absente.   ||   || X ||
 (e)            Placă de calibrare absentă, ilizibilă sau expirată.   ||   || X ||
 (f)            Dimensiunea anvelopelor incompatibilă cu parametrii de calibrare ||   || X ||
 7.11   Odometru, dacă este disponibil/ || (a)            Manipulare evidentă (fraudă)   ||   || X ||
 (b)            Evident nefuncțional. ||   || X ||
 7.12   Sistemul de control electronic al stabilității (ESC) atunci când este obligatoriu (X) 6/ || (a)            Senzorii de viteză din roată sunt absenţi sau deteriorați   ||   || X ||
 (b)            Instalație electrică deteriorată.   ||   || X ||
 (c)            Alte componente sunt absente sau deteriorate.   ||   || X ||
 (d)            Deteriorare sau nefuncționare corespunzătoare a comutatorului.   ||   || X ||
 (e)            Martorul indicator de defecțiuni al ESC indică o funcționare defectuoasă a sistemului. ||   || X ||
 8.          ELEMENTE POLUANTE
 8.1.       Zgomot
 8.1.1     Sistem de eliminare a zgomotului || (a)              Nivelurile sonore depășesc nivelurile maxime permise de cerințe(1)   ||   || X ||
 (b)              O parte a sistemului de eliminare a zgomotului fixată necorespunzător, riscă să cadă, este deteriorată, montată incorect, absentă sau modificată în mod evident astfel încât ar putea afecta nivelurile de zgomot.   Riscă să cadă ||   || X ||           X
 8.2.       Gaze de evacuare
 8.2.1     Emisiile motoarelor pe benzină
 8.2.1.1     Echipament de control al gazelor de evacuare || (a)              Echipamentul de control al gazelor montat de constructor este absent, modificat sau evident defect. ||   || X   ||
 (b)              Scurgeri de gaze care pot afecta în mod semnificativ măsurătorile emisiilor. ||   || X ||
 8.2.1.2  Emisii          de gaze (E)(2) || (a)           Fie emisiile de gaze depășesc nivelurile specifice stabilite de constructor; ||   || X   ||
 (b)           Fie, în cazul în care aceste informații nu sunt disponibile, emisiile de CO depășesc: i)          pentru vehiculele care nu sunt controlate prin intermediul unui sistem avansat de control al emisiilor, –                4,5 % sau –                3,5% în funcție de data primei înmatriculări sau a primei utilizări, specificată în cerințe1). ii)          pentru vehiculele controlate prin intermediul unui sistem avansat de control al emisiilor, –               la ralanti: 0,5% –               la turație ridicată la ralanti: 0,3% sau –                la ralanti: 0,3 %[14] –               la turație ridicată la ralanti: 0,2% în funcție de data primei înmatriculări sau a primei utilizări, specificată în cerințe1).   ||   || X ||
 (c)           Lambda nu se încadrează în seria de valori 1± 0,03 sau nu este conform cu precizările constructorului ||   || X ||
 (d)           Citirea OBD indică o funcționare defectuoasă semnificativă.   ||   || X ||
 (e)           Măsurătorile prin teledetecție indică o neconformitate semnificativă ||   || X ||
 8.2.2        Emisiile motoarelor diesel
 8.2.2.1 Echipament de control al gazelor de evacuare || (a)           Echipamentul de control al emisiilor instalat de constructor este absent sau în mod evident defect.     ||   || X       ||
 (b)           Scurgeri de gaze care pot afecta în mod semnificativ măsurătorile emisiilor. ||   || X ||
 8.2.2.2  Opacitate (E)(2) Vehiculele înmatriculate sau puse în circulație înainte de 1 ianuarie 1980 sunt exonerate de această obligație || (a)           Pentru vehiculele înmatriculate sau puse în circulație pentru prima dată după data menționată în cerințe(1)., opacitatea depășește nivelul înregistrat pe placa constructorului aplicată pe vehicul; ||   || X   ||
 (b)           Dacă această informație nu este disponibilă sau cerințele(1) nu permit utilizarea valorilor de referință, pentru motoare cu aspirație naturală: 2,5 m-1 , pentru motoare supraalimentate: 3,0 m-1 , sau, pentru vehiculele identificate în cerințe(1) sau înmatriculate ori puse în circulație pentru prima dată după data menționată în cerințe(1)., 1,5 m-1[15].   ||   || X ||
 (c)           Măsurătorile prin teledetecție indică o neconformitate semnificativă ||   || X ||
 8.4        Alte elemente legate de mediu
 8.4.1 Scurgeri de lichid || Orice scurgere excesivă de lichid care poate dăuna mediului înconjurător sau care constituie un factor de risc la adresa siguranței participanţilor la trafic Formare de picături   Scurgere constantă de lichid nociv ||   ||     X ||         X
OBSERVAȚII
„Cerințele” sunt stabilite
prin cerințele de omologare de tip la data omologării, a primei înmatriculări
sau a primei puneri în circulație, precum și prin obligațiile privind
postechiparea sau prin legislaţia internă a țării de înmatriculare.
(E) Pentru
verificarea acestui element trebuie utilizat un echipament.
ANEXA IV
Inspecția fixării încărcăturii
1.         Clasificarea
deficiențelor
Deficiențele sunt clasificate într-una dintre
următoarele categorii de deficiențe:
–
Deficiențe minore: este
vorba despre o deficiență minoră atunci când încărcătura a fost fixată
în mod corespunzător, însă nu au fost urmate recomandările oficiale făcute în
conformitate cu specificațiile normative.
–
Deficiențe majore: este vorba despre o deficiență majoră în cazul în care încărcătura nu
a fost fixată suficient de bine și este posibilă o deplasare sau o răsturnare a
încărcăturii ori a unor părți din aceasta sub efectul forțelor exercitate în
cursul unor operațiuni normale de transport. Pentru transporturile cu
deficiențe grave, vehiculul trebuie să fie imobilizat, iar conducătorul auto și
deținătorul certificatului de înmatriculare sunt obligați să remedieze imediat
aceste deficiențe înainte de a-și continua activitatea de condus.
–
Deficiență periculoasă:
este vorba despre o deficiență periculoasă atunci când siguranța traficului
este amenințată de un pericol direct provocat de pierderea încărcăturii sau a
unei părți a acesteia, de un risc direct legat de încărcătură sau de punerea
imediată în pericol a persoanelor sub efectul forțelor exercitate în cursul unor
operațiuni normale de transport.
Atunci când există mai multe deficiențe,
transportul este clasificat în conformitate cu deficiența din grupul celor mai
grave deficiențe. În cazul în care există mai multe deficiențe, având în vedere
că este de așteptat ca efectele bazate pe o combinație a acestor deficiențe să
se consolideze reciproc, transportul se clasifică în următoarea categorie de
deficiențe ca gravitate.
2.         Metodele
de control
Metoda de control constă într-o evaluare
vizuală a utilizării adecvate a unor măsuri potrivite și suficiente pentru
fixarea încărcăturii într-un vehicul adaptat pentru acest lucru astfel încât,
în cursul tuturor manevrelor executate în cursul exploatării vehiculului,
inclusiv în cazul unei frânări de urgență sau al unui viraj brusc ori al
manevrelor de pornire în pantă:
–
poziția
încărcăturilor unele față de altele ori față de pereții vehiculului sau de alte
suprafețe ale acestuia să se poată modifica doar într-o minimă măsură,
–
încărcătura
fixată să nu poată părăsi spațiul destinat mărfurilor, să nu se deplaseze în
afara suprafeței de încărcare, să nu afecteze condusul în condiții de
siguranță, să nu reprezinte o amenințare pentru viață, sănătate, bunuri sau
mediu.
3.         Clasificarea
deficiențelor
Tabelul 1 prevede normele care trebuie
aplicate în cursul unui control al fixării încărcăturii pentru a se stabili
dacă starea transportului este acceptabilă.
În cazul unui transport care intră sub
incidența Directivei 95/50/CE a Consiliului privind procedurile unitare de
control în transportul rutier de mărfuri periculoase[16], se pot aplica cerințe mai
specifice.
Tabelul 1
 Aspect || Deficiențe || Clasificarea deficiențelor
   || Minoră || Majoră || Periculoasă
 10 || Caracterul adecvat al vehiculului ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||
 10.1 || Peretele frontal (dacă este utilizat pentru fixarea încărcăturii) ||   ||   ||   ||
 10.1.1 || Piesă slăbită, deteriorată din cauza ruginii sau deformată Piesă fisurată ||   || x ||   x ||
 10.1.2 || Forță insuficientă (certificat) Înălțime insuficientă ||   || x ||   x ||
   ||   ||   ||   ||   ||
 10.2. || Pereții laterali (dacă sunt utilizați pentru fixarea încărcăturii) ||   ||   ||   ||
 10.2.1. || Piesă slăbită, deteriorată din cauza ruginii sau deformată, stare nesatisfăcătoare a balamalelor sau a dispozitivelor de închidere Piesă fisurată; balamale sau dispozitive de închidere absente sau nefuncționale ||   || x ||   x ||
 10.2.2. || Rezistență insuficientă a suportului (certificat) Înălțime insuficientă ||   || x ||   x ||
 10.2.3. || Panourile pereților laterali, stare nesatisfăcătoare Piesă fisurată ||   || x ||   x ||
   ||   ||   ||   ||   ||
 10.3. || Peretele posterior (dacă este utilizat pentru fixarea încărcăturii) ||   ||   ||   ||
 10.3.1. || Piesă slăbită, deteriorată din cauza ruginii, deformată, stare nesatisfăcătoare a balamalelor sau a dispozitivelor de închidere Piesă fisurată; balamale sau dispozitive de închidere absente sau nefuncționale ||   || x ||   x ||
 10.3.2. || Rezistență insuficientă (certificat) Înălțime insuficientă ||   || x ||   x ||
   ||   ||   ||   ||   ||
 10.4. || Stâlpi de susținere (dacă sunt utilizați pentru fixarea încărcăturii) ||   ||   ||   ||
 10.4.1. || Piesă slăbită, deteriorată din cauza ruginii sau deformată ori fixată insuficient pe vehicul Piesă fisurată; fixare instabilă pe vehicul ||   || x ||   x ||
 10.4.2. || Rezistență insuficientă sau deficiență de proiectare Înălțime insuficientă ||   || x ||   x ||
   ||   ||   ||   ||   ||
 10.5. || Puncte de ancorare (dacă sunt utilizate pentru fixarea încărcăturii) ||   ||   ||   ||
 10.5.1. || Stare nesatisfăcătoare sau deficiență de proiectare Nu poate rezista forțelor de ancorare ||   || x ||   x ||
 10.5.2. || Număr insuficient Număr insuficient pentru a rezista forțelor de ancorare ||   || x ||   x ||
   ||   ||   ||   ||   ||
 10.6. || Structuri speciale necesare (dacă sunt utilizate pentru fixarea încărcăturii) ||   ||   ||   ||
 10.6.1. || Stare nesatisfăcătoare, deteriorate Piesă fisurată; nu poate rezista forțelor de reținere ||   || x ||   x ||
 10.6.2. || Inadecvate pentru încărcătura transportată Absente ||   || x ||   x ||
   ||   ||   ||   ||   ||
 10.7. || Podea (dacă este utilizată pentru fixarea încărcăturii) ||   ||   ||   ||
 10.7.1. || Stare nesatisfăcătoare, deteriorată Piesă fisurată; nu poate susține încărcătura ||   || x ||   x ||
 10.7.2. || Coeficient de încărcare insuficient Nu poate susține încărcătura ||   || x ||   x ||
   ||   ||   ||   ||   ||
 20 || Metode de fixare ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||
 20.1. || Încuiere, blocare și ancorare directă ||   ||   ||   ||
 20.1.1 || Fixare directă a încărcăturii (blocare) ||   ||   ||   ||
 20.1.1.1 || Distanță prea mare între încărcătură și peretele frontal, sub 160 mm Peste 160 mm   ||   || x ||   x ||
 20.1.1.2. || Distanță prea mare între încărcătură și pereții laterali, sub 160 mm Peste 160 mm ||   || x ||   x ||
 20.1.1.3. || Distanță prea mare între încărcătură și peretele din spate, sub 160 mm Peste 160 mm ||   || x ||   x ||
   ||   ||   ||   ||   ||
 20.1.2. || Dispozitive de fixare precum șine pentru fixare, grinzi de fixare, plăci și pene de fixare în față, în lateral și în spate ||   ||   ||   ||
 20.1.2.1. || Fixare necorespunzătoare pe vehicul Fixare insuficientă Nu pot rezista forțelor de reținere, slabe || x ||   x ||     x ||
 20.1.2.2. || Fixare neadecvată Fixare insuficientă Complet ineficiente || x ||   x ||     x ||
 20.1.2.3. || Echipamentul de fixare nu este suficient de adecvat Echipamentul de fixare este complet inadecvat ||   || x ||   x ||
 20.1.2.4. || Metoda aleasă pentru fixarea ambalajului nu este optimă Metoda aleasă este complet inadecvată ||   || x ||   x ||
   ||   ||   ||   ||   ||
 20.1.3 || Fixare directă cu plase și prelate ||   ||   ||   ||
 20.1.3.1. || Starea plaselor și a prelatelor (eticheta lipsește/este deteriorată, însă dispozitivul se află încă în stare bună) Dispozitivele de reținere a încărcăturii sunt deteriorate Dispozitivele de reținere a încărcăturii sunt la sfârșitul ciclului de viață || x ||   x ||     x ||
 20.1.3.2. || Rezistență insuficientă a plaselor și a prelatelor (capacitate mai mare de 60 % din forțele de reținere) Capacitate mai mică de 60 % din forțele de reținere ||   || x ||   x ||
 20.1.3.3. || Strângere insuficientă a plaselor și a prelatelor Fixarea nu rezistă la 60 % din forțele de reținere ||   || x ||   x ||
 20.1.3.4. || Plasele și prelatele nu sunt suficient de adecvate pentru fixarea încărcăturii Complet inadecvate ||   || x ||   x ||
   ||   ||   ||   ||   ||
 20.1.4. || Separarea și umplerea unităților de încărcare sau a spațiilor libere ||   ||   ||   ||
 20.1.4.1. || Caracterul adecvat al unității de separare și umplere Separare sau spații libere prea mari ||   || x ||   x ||
   ||   ||   ||   ||   ||
 20.1.5. || Ancorarea directă (orizontală, transversală, diagonală, cu chingi și carabine de ancorare) ||   ||   ||   ||
 20.1.5.1. || Forța necesară a fixării este inadecvată (dar mai mare de 60 % din forța necesară) Mai puțin de 60 % din forța necesară ||   || x ||   x ||
   ||   ||   ||   ||   ||
 20.2. || Fixarea antifricțiune ||   ||   ||   ||
 20.2.1. || Atingerea forței de fixare necesare   ||   ||   ||   ||
 20.2.1.1. || Forța necesară a fixării este inadecvată (dar mai mare de 60 % din forța necesară) Mai puțin de 60 % din forța necesară ||   || x ||   x ||
   ||   ||   ||   ||   ||
 20.3. || Dispozitive utilizate de reținere a încărcăturii ||   ||   ||   ||
 20.3.1 || Caracterul adecvat al dispozitivelor de reținere a încărcăturii Dispozitiv complet inadecvat ||   || x ||   x ||
 20.3.2. || Eticheta (de exemplu, pe placă/remorca supusă testării) lipsește/este deteriorată, dar dispozitivul încă în stare bună Eticheta (de exemplu, pe placă/remorca supusă testării) lipsește/este deteriorată, dar dispozitivul este foarte deteriorat || x ||   x ||   ||
 20.3.3. || Dispozitivele de reținere a încărcăturii sunt deteriorate Dispozitivele de reținere a încărcăturii sunt la sfârșitul ciclului de viață ||   || x ||   x ||
 20.3.4. || Trolii de ancorare incorect utilizate Trolii de ancorare defecte ||   || x ||   x ||
 20.3.5. || Utilizarea greșită a dispozitivelor de reținere a încărcăturii (de exemplu, absența apărătoarelor pentru margini) Utilizare defectuoasă a dispozitivelor de reținere a încărcăturii (de exemplu, noduri) ||   || x ||   x ||
 20.3.6. || Fixarea necorespunzătoare a dispozitivelor de reținere a mărfurilor, însă peste 60 % din forța necesară Mai puțin de 60 % din forța necesară ||   || x ||   x ||
   ||   ||   ||   ||   ||
 20.4. || Echipamente (de exemplu, covorașe antiderapante, apărătoare pentru margini, glisiere) ||   ||   ||   ||
 20.4.1. || Utilizarea unui echipament inadecvat Utilizarea de echipamente inadecvate sau defecte Utilizarea unor echipamente complet inadecvate || x ||   x ||     x ||
   ||   ||   ||   ||   ||
 20.5. || Transportul de materiale vrac, ușoare și mobile ||   ||   ||   ||
 20.5.1. || Materiale în vrac luate de vânt în cursul exploatării vehiculului pe carosabil Riscă să distragă atenția participanților la trafic care vin din spate ||   || x ||   x ||
 20.5.2. || Materiale în vrac care nu sunt fixate în mod adecvat Pierderea încărcăturii ||   || x ||   x ||
 20.5.3. || Bunuri ușoare neacoperite Pierderea încărcăturii ||   || x ||   x ||
   ||   ||   ||   ||   ||
 20.6. || Transportul de lemn rotund ||   ||   ||   ||
 20.6.1. || Materialul transportat (bușteni) este parțial mobil ||   ||   || x ||
 20.6.2. || Forța de fixare a unității de încărcare inadecvată (mai mare de 60 % din forța necesară) Mai puțin de 60 % din forța necesară ||   || x ||   x ||
   ||   ||   ||   ||   ||
 30 || Încărcătură complet nefixată ||   ||   || x ||
ANEXA V
(față)
Model
de raport de control tehnic în trafic cuprinzând o listă a punctelor care fac
obiectul controlului
1.
Locul controlului ………………………………………………
2.
Data ………………………………………..
3.
Ora ………………………………..………………
4.
Simbolul de naționalitate și numărul de
înmatriculare ale vehiculului ……….…………
5.
Identificarea vehiculului/ NIV (numărul de
identificare a vehiculului) …………………..……………………
6.
Categoria vehiculului
 (a)  N1 (a) (2,8-3,5 t) || □
 (b)  N2(a) (3,5-12 t) || □
 (c)  N3(a) (peste 12 t) || □
 (d)  O2(a) (0,75-3,5 t) || □
 (e)  O3(a) (3,5-10 t) || □
 (f)  O4(a) (peste 10 t) || □
 (g)  M2(a) (>9 scaune(b) până la 5 t) || □
 (h)  M3(a) (>9 scaune(b) peste 5 t) || □
 (i)  Altă categorie de vehicule [articolul 3 alineatul (2)] || □
7.
Citirea odometrului la momentul efectuării
controlului
8.         Întreprinderea care efectuează
transportul
(a)     Denumire și adresă ………………………………
…………………………………………………
(b)     Numărul licenței comunitare(c)
[Regulamentul (CE) nr. 1072/2009]……
9.         Numele conducătorului
auto……………..………………………..
10.
Lista de control
   || Verificat (d) || Neverificat || Neconform (e)
 (0) identificare(f) || □ || □ || □
 (1) echipamentul de frânare || □ || □ || □
 (2) direcţie(f) || □ || □ || □
 (3) vizibilitate(f) || □ || □ || □
 (4) echipamentul de iluminat și sistemul electric(f) || □ || □ || □
 (5) punți, jante, anvelope, suspensie(f) || □ || □ || □
 (6) șasiu și accesorii șasiu(f) || □ || □ || □
 (7) alte echipamente inclusiv tahograf(f) și dispozitiv limitator de viteză || □ || □ || □
 (8) elemente poluante, inclusiv emisii și scurgeri de combustibil și/sau ulei || □ || □ || □
 (10) fixarea încărcăturii || □ || □ || □
11.
Rezultatul controlului:
 Interdicţie de utilizare a vehiculului, care prezintă deficiențe periculoase || □
12.
Diverse/observații: ……………………………
13.
Autoritatea/funcționarul sau inspectorul care a
efectuat controlul
Semnătura:
 Autoritatea/funcționarul sau inspectorul care a efectuat controlul || Conducătorul auto
 …………………………………… || ……………………………………
Note:
(a)               Categoria
de vehicule conform articolului 3.
(b)               Numărul
de scaune inclusiv scaunul conducătorului auto (elementul S.1 din certificatul
de înmatriculare).
(c)               Dacă
informația este disponibilă.
(d)               „Verificat”
înseamnă că a fost verificat cel puţin unul (sau mai multe) dintre elementele
de control din acest grup enumerate în anexa II la Regulamentul XX/XX/XX.
(e)               Deficiențe
indicate pe verso.
(f)               Metode
de control și clasificarea defecțiunilor în conformitate cu anexele II și III
la Regulamentul XX/XX/XX.
(verso)
 0. IDENTIFICAREA VEHICULULUI 0.1. Plăcuțe de înmatriculare 0.2. Identificarea vehiculului/șasiu/număr de serie 1. SISTEMUL DE FRÂNARE 1.1. Starea mecanică și funcționare 1.1.1. Pivotul pedalei frânei de serviciu 1.1.2. Starea pedalei și cursa dispozitivului de acționare a frânei 1.1.3. Pompa de vacuum sau compresorul și rezervoarele 1.1.4. Manometrul sau indicatorul pentru presiune scăzută 1.1.5. Supapa de comandă a frânei cu acționare manuală 1.1.6. Activator frână de staționare, levier de comandă, mecanism cu clichet frână de staționare 1.1.7. Supape de frânare (supape de comandă, supape de degajare rapidă, regulatoare de presiune) 1.1.8. Elemente de cuplare ale frânelor remorcii (electrice și pneumatice) 1.1.9. Acumulator, rezervor de presiune 1.1.10. Servomecanism frână, cilindru principal (pentru sisteme hidraulice) 1.1.11. Conducte de frână rigide 1.1.12. Furtunuri flexibile de frână 1.1.13. Garnituri și plăcuțe de frână 1.1.14. Tamburi și discuri de frână 1.1.15. Cabluri de frână, leviere și conexiuni, tije de acționare 1.1.16. Servomotoare frână (inclusiv frâne cu arc sau cilindri hidraulici) 1.1.17. Regulator automat al frânării în funcție de sarcină 1.1.18. Dispozitive și indicatori de reglare a jocului 1.1.19. Frâna de încetinire (dacă este prevăzută din construcție sau obligatorie) 1.1.20. Acționarea automată a frânelor remorcii 1.1.21. Sistem de frânare complet 1.1.22. Racorduri diagnoză 1.2. Performanța și eficiența frânei de serviciu 1.2.1. Performanță 1.2.2 Eficiență 1.3. Performanța și eficiența frânei secundare (de urgență) 1.3.1. Performanţă 1.3.2. Eficienţă 1.4. Performanța și eficiența frânei de staționare 1.4.1. Performanţă 1.4.2. Eficienţă 1.5. Performanța frânei de încetinire 1.6. Sistem de frânare cu antiblocare 2. DIRECȚIE 2.1. Stare mecanică 2.1.1. Starea mecanismului de direcție 2.1.2. Fixarea casetei de direcție 2.1.3. Starea conexiunilor sistemului de direcție 2.1.4. Funcționarea conexiunilor sistemului de direcție 2.1.5. Servodirecție 2.2. Volan și coloană de direcție 2.2.1. Starea volanului 2.2.2. Coloana de direcție 2.3. Joc direcție 2.4. Aliniament roți 2.5. Platformă cu punte directoare pentru remorci 3. VIZIBILITATE 3.1. Câmpul vizual 3.2. Starea geamurilor 3.3. Oglinzile retrovizoare 3.4. Ștergătoare de parbriz   || 3.5. Spălătoare de parbriz 3.6. Sistem de dezaburire 4. LUMINI, DISPOZITIVE REFLECTORIZANTE, ECHIPAMENTE ELECTRICE 4.1. Faruri 4.1.1. Stare și funcționare 4.1.2. Aliniere 4.1.3. Comutare 4.1.4. Conformitate cu cerințele 4.1.5. Dispozitive de corectare a orientării farurilor 4.1.6. Dispozitiv de curățare a farurilor 4.2. Lămpi de poziție față și spate, lămpi laterale de gabarit și lămpi de contur 4.2.1. Stare și funcționare 4.2.2. Comutare 4.2.3. Conformitate cu cerințele 4.3. Lămpi de stop 4.3.1. Stare și funcționare 4.3.2. Comutare 4.3.2. Conformitate cu cerințele 4.4. Lămpi de semnalizare direcție și de avarie 4.4.1. Stare și funcționare 4.4.2. Comutare 4.4.3. Conformitate cu cerințele 4.4.4. Frecvență semnal luminos 4.5. Lămpi de ceață față și spate 4.5.1. Stare și funcționare 4.5.2. Aliniere 4.5.4. Comutare 4.5.2. Conformitate cu cerințele 4.6. Lămpi de marșarier 4.6.1. Stare și funcționare 4.6.2. Comutare 4.6.3. Conformitate cu cerințele 4.7. Lampă de iluminare a plăcuței de înmatriculare spate 4.7.1. Stare și funcționare 4.7.2. Conformitate cu cerințele 4.8. Catadioptri, marcaje de vizibilitate și plăcuțe de marcaj spate 4.8.1. Stare 4.8.2. Conformitate cu cerințele 4.9. Martori obligatorii pentru echipamentul de iluminare 4.9.1. Stare și funcționare 4.9.2. Conformitate cu cerințele 4.10. Racorduri electrice între vehiculul tractor și remorcă sau semiremorcă 4.11. Instalație electrică 4.12. Dispozitive reflectorizante și lămpi facultative 4.13. Baterie de acumulatori 5. PUNȚI, JANTE, ANVELOPE ȘI SUSPENSIE 5.1. Punţi 5.1.1. Punţi 5.1.2. Fuzete 5.1.3. Rulmenți roată 5.2. Jante și anvelope 5.2.1. Butuc 5.2.2. Jante 5.2.3. Anvelope   || 5.3. Sistemul de suspensie 5.3.1. Arcuri și stabilizatori 5.3.2. Amortizoare 5.3.3. Tuburi pentru arborele cardanic, braț suspensie dreapta față, braț triunghiular și brațe suspensie 5.3.4. Articulaţii suspensie 5.3.5. Suspensie pneumatică 6. ȘASIU ȘI ACCESORII ŞASIU 6.1. Șasiu sau cadru și accesorii 6.1.1. Stare generală 6.1.2. Țevi de evacuare și amortizoare de zgomot 6.1.3. Rezervor și conducte de combustibil (inclusiv rezervor și conducte de combustibil pentru încălzire) 6.1.4. Bare de protecție, protecție laterală și dispozitive de protecţie antiîmpănare spate 6.1.5. Suport pentru roata de rezervă 6.1.6. Mecanism de cuplare și echipament de remorcare 6.1.7. Transmisie 6.1.8. Suport motor 6.1.9. Performanța motorului 6.2. Cabină conducător auto și caroserie 6.2.1. Stare 6.2.2. Montare 6.2.3. Uși și dispozitive de închidere a ușilor 6.2.4. Podea 6.2.5. Scaunul conducătorului auto 6.2.6. Alte scaune 6.2.7. Comenzi de conducere 6.2.8. Treptele cabinei 6.2.9. Alte instalații și echipamente interioare și exterioare 6.2.10. Apărători de noroi (aripi), dispozitive antiîmproşcare 7. ALTE ECHIPAMENTE 7.1. Centuri de siguranță/catarame 7.1.1. Siguranța montării 7.1.2. Stare 7.1.3. Dispozitiv limitator al sarcinii centurilor de siguranță 7.1.4. Centură de siguranță cu dispozitiv de pretensionare 7.1.5. Airbaguri 7.1.6. Sisteme SRS 7.2. Stingător 7.3. Încuietori și dispozitiv antifurt 7.4. Triunghi reflectorizant 7.5. Trusă de prim ajutor 7.6. Cale de roată (prisme) 7.7. Dispozitive de avertizare acustică 7.8. Vitezometru 7.9. Tahograf 7.10.Dispozitiv limitator de viteză 7.11. Odometru 7.12. Sistemul de control electronic al stabilității (ESC) 8. ELEMENTE POLUANTE 8.1 Sistem de eliminare a zgomotului 8.2. Gaze de evacuare 8.2.1. Emisiile motoarelor pe benzină 8.2.1.1. Echipament de control al gazelor de evacuare 8.2.1.2. Emisii de gaze 8.2.2. Emisiile motoarelor diesel 8.2.2.1. Echipament de control al gazelor de evacuare 8.2.2.2. Opacitate 8.3. Suprimarea interferenței electromagnetice 8.4. Alte elemente legate de mediu 8.4.1. Fum vizibil 8.4.2. Scurgeri de lichide
ANEXA VI
Formular
standard pentru raportarea către Comisie
Formularul
standard trebuie întocmit într-un format care să poată fi prelucrat prin
mijloace informatice şi trebuie transmis prin mijloace electronice utilizând
softuri birotice standard.
Fiecare stat membru
întocmeşte
–
un singur tabel recapitulativ și
–
pentru fiecare țară de înmatriculare a vehiculelor
controlate, un tabel detaliat separat cu informații despre deficiențele
verificate și identificate pentru fiecare clasă de vehicule.
TABEL
SINTETIC
 Statul membru raportor: || de exemplu Belgia ||   || Perioada de raportare || 2014 || - || 2015 ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   || * alte categorii de vehicule: N1, M1, O1, O2 și L, … ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Categoria vehiculului: || N2 || N3 || M2 || M3 || O3 || O4 || Alta * || Total
   || Numărul vehiculelor controlate || Numărul de interdicţii emise || Numărul vehiculelor controlate || Numărul de interdicţii emise || Numărul vehiculelor controlate || Numărul de interdicţii emise || Numărul vehiculelor controlate || Numărul de interdicţii emise || Numărul vehiculelor controlate || Numărul de interdicţii emise || Numărul vehiculelor controlate || Numărul de interdicţii emise || Numărul vehiculelor controlate || Numărul de interdicţii emise || Numărul vehiculelor controlate || Numărul de interdicţii emise
 Austria ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0
 Belgia ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0
 Bulgaria ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||  0 ||  0
 Cipru ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0
 Republica Cehă ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0
 Danemarca ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0
 Irlanda ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0
 Estonia ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0
 Finlanda ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0
 Franța ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0
 Germania ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0
 Grecia ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0
 Ungaria ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0
 Italia ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0
 Letonia ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0
 Lituania ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0
 Luxemburg ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0
 Malta ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0
 Țările de Jos ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0
 Polonia ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0
 Portugalia ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0
 România ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||  0 ||  0
 Slovacia ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0
 Slovenia ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0
 Spania ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0
 Suedia ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0
 Regatul Unit ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0
 Statul membru raportor: || de exemplu Belgia ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || Numele statului membru raportor ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Țara de înmatriculare: || de exemplu Bulgaria ||   ||   ||   ||   ||   ||   || PERIOADA: de la || 1.2012 || până la || 12.2013 ||
   || Numele țării de înmatriculare a vehiculului ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   || * alte categorii de vehicule: N1, M1, O1, O2 și L, … ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Categoria vehiculului: || N2 || N3 || M2 || M3 || O3 || O4 || Alta * || Total ||
   || Numărul vehiculelor controlate || Numărul de interdicţii emise || Numărul vehiculelor controlate || Numărul de interdicţii emise || Numărul vehiculelor controlate || Numărul de interdicţii emise || Numărul vehiculelor controlate || Numărul de interdicţii emise || Numărul vehiculelor controlate || Numărul de interdicţii emise || Numărul vehiculelor controlate || Numărul de interdicţii emise || Numărul vehiculelor controlate || Numărul de interdicţii emise || Numărul vehiculelor controlate || Numărul de interdicţii emise ||
   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0 ||
 Detalierea defecţiunii ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || Verificat || Neconform || Verificat || Neconform || Verificat || Neconform || Verificat || Neconform || Verificat || Neconform || Verificat || Neconform || Verificat || Neconform || Verificat || Neconform ||
 (0) identificare ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0 ||
 (1) sistemul de frânare ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0 ||
 (2) direcţie ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0 ||
 (3) vizibilitate ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0 ||
 (4) echipamentul de iluminat și sistemul electric ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0 ||
 (5) punți, jante, anvelope, suspensie ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0 ||
 (6) șasiu și accesorii șasiu ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0 ||
 (7) alte echipamente inclusiv tahograf și dispozitive limitatoare de viteză ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0 ||
 (8) elemente poluante, inclusiv emisii și scurgeri de combustibil și/sau ulei ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0 ||
 (10) fixarea încărcăturii ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Detalii ale defecţiunilor (suplimentar) ||
 1.1.1 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0 ||
 1.1.2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0 ||
 ... ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0 ||
 2.1.1 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0 ||
 2.1.2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0 ||
 ... ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0 ||
 3.1 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0 ||
 3.2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0 ||
 ... ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0 ||
 8.1 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0 ||
 8.2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0 || 0 ||
 Numărul total al neconformităților ||   || 0 ||   || 0 ||   || 0 ||   || 0 ||   || 0 ||   || 0 ||   || 0 ||   || 0 ||
[1]               48 % pentru vehiculele care nu sunt dotate cu ABS sau sunt
omologate înainte de 1 octombrie 1991.
[2]               45 % pentru vehiculele înmatriculate după 1988 sau de la data
menționată în regulamente 1/, oricare dintre acestea este mai recentă.
[3]               43 % pentru semiremorci și remorcile cu bară de tracțiune înmatriculate
după 1988 sau de la data din regulamente 1/, oricare dintre acestea este mai
recentă.
[4]               2,2m/s2 pentru
vehiculele din categoriile N1, N2 și N3.
[5]                      Identificarea elementelor legate de starea vehiculului și de adecvarea
acestuia pentru a fi utilizat pe carosabil, dar care nu sunt considerate
esențiale nici pentru o inspecție periodică.
[6]               Deținător de omologare de tip în conformitate cu limitele de la rândul
A sau B din secțiunea 5.3.1.4. din anexa I la Directiva 70/220/CEE, modificată
prin Directiva 98/69/CE sau ulterior, sau înmatriculat ori pus în circulație
pentru prima dată după 1 iulie 2002.
[7]               Deținător de omologare de tip în conformitate cu limitele de la rândul
B din secțiunea 5.3.1.4. din anexa I la Directiva 70/220/CEE, modificată
prin Directiva 98/69/CE sau ulterior; rândul B1, B2 sau C din secțiunea 6.2.1 din anexa I la Directiva 88/77/CEE,
modificată prin Directiva 1999/96/CE sau ulterior, ori înmatriculat sau pus în
circulație pentru prima dată după 1 iulie 2008.
[8]               Reparație sau modificare necorespunzătoare înseamnă o
reparație sau o modificare cu efecte negative asupra siguranței vehiculului în
trafic sau asupra mediului.
[9]               48 % pentru vehiculele care nu sunt echipate cu ABS sau omologate
înainte de 1 octombrie 1991.
[10]             45 % pentru vehiculele înmatriculate după 1988 sau de la data
menționată în cerințe, oricare dintre acestea este mai recentă.
[11]             43% pentru semiremorci și remorcile cu bară de tracțiune înmatriculate
după 1988 sau de la data menționată în cerințe, oricare dintre acestea este mai
recentă.
[12]             2,2m/s2 pentru vehiculele
din categoriile N1, N2 și N3.
[13]             / Identifică elementele
referitoare la starea vehiculului și adecvarea acestuia pentru a fi utilizat pe
carosabil, dar care nu sunt considerate esențiale nici pentru o inspecție periodică.
[14]             Deţinător de omologare de tip în conformitate cu limitele
care figurează la rândul A sau B din secțiunea 5.3.1.4 din anexa I la Directiva
70/220/CEE sau ulterior sau înmatriculat ori pus în circulație pentru prima
dată după 1 iulie 2002
[15]             Deținător de omologare de tip în conformitate cu limitele de la rândul B
din secţiunea 5.3.1.4. din anexa I la Directiva 70/220/CEE modificată prin
Directiva 98/69/CE sau ulterior; rândul B1, B2 sau C din secţiunea 6.2.1 din
anexa I la Directiva 88/77/CEE.
[16]             JO L 249, 17.10.1995, p. 35.