               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 28.10.2020
            COM(2020) 678 final
            2020/0309(NLE)
            Propunere de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            privind poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul Comitetului mixt instituit prin Acordul dintre Uniunea Europeană și Japonia pentru un parteneriat economic în ceea ce privește modificarea apendicelor 2-C-1 și 2-C-2 la anexa 2-C privind autovehiculele și piesele de schimb

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.Obiectul propunerii

               Prezenta propunere se referă la Decizia de stabilire a poziției care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul Comitetului mixt instituit prin Acordul dintre Uniunea Europeană și Japonia pentru un parteneriat economic în legătură cu adoptarea preconizată a unei decizii a Comitetului mixt în ceea ce privește modificarea apendicelor 2-C-1 și 2-C-2 la anexa 2-C privind autovehiculele și piesele de schimb.

               2.Contextul propunerii

               2.1.Acordul între Uniunea Europeană și Japonia pentru un parteneriat economic

               Acordul dintre Uniunea Europeană și Japonia pentru un parteneriat economic (denumit în continuare „acordul”) urmărește liberalizarea și facilitarea comerțului și a investițiilor, precum și promovarea unei relații economice mai strânse între părți. Acordul a intrat în vigoare la 1 februarie 2019.

               2.2.Comitetul mixt

               Articolul 22.1 alineatul (1) din acord instituie Comitetul mixt compus din reprezentanți ai ambelor părți. Articolul 22.1 alineatul (4) prevede că, pentru a asigura funcționarea corectă și eficace a acordului, „Comitetul mixt:

               (a)își adoptă regulamentul de procedură în cadrul primei sale reuniuni; și

               (b)adoptă, în cadrul primei sale reuniuni, Regulamentul de procedură al comisiei de arbitraj și Codul de conduită pentru arbitri, menționate la articolul 21.30, precum și procedura de mediere menționată la articolul 21.6 alineatul (2).”

               În conformitate cu articolul 22.2 alineatul (3), toate deciziile și recomandările Comitetului mixt sunt luate prin consens.

               2.3.Actul avut în vedere de Comitetul mixt

               Pentru a ține seama de evoluțiile în materie de reglementare care au avut loc în Japonia și în UE în ceea ce privește punerea în aplicare a regulamentelor CEE-ONU, se propune adoptarea de către Comitetul mixt a unei decizii de modificare a apendicelor 2-C-1 și 2-C-2 la anexa 2-C la acord. Modificările constau în includerea Regulamentelor CEE-ONU nr. 53, 85, 145 și 146 în apendicele 2-C-1 și eliminarea Regulamentelor CEE-ONU nr. 53 și 85 din apendicele 2-C-2.

               Actul avut în vedere va deveni obligatoriu pentru părți în conformitate cu articolul 22.2 alineatul (1) din acord, care prevede următoarele: „Comitetul mixt poate lua decizii în cazurile prevăzute în prezentul acord. Deciziile luate sunt obligatorii pentru părți. Fiecare parte ia măsurile necesare pentru a pune în aplicare deciziile luate.”

               3.Poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii

               Prezenta propunere de decizie a Consiliului stabilește poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul Comitetului mixt instituit prin acord în ceea ce privește modificarea apendicelor 2-C-1 și 2-C-2 la anexa 2-C la acord.

               Pe baza evaluării realizate de primul Grup de lucru privind autovehiculele și piesele de schimb, părțile au convenit să recomande Comitetului mixt să adopte o decizie de modificare a apendicelor menționate mai sus pentru a reflecta progresele realizate în discuțiile de reglementare în cadrul Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) de la semnarea acordului.

               Includerea acestor regulamente ONU suplimentare în apendicele relevante ar spori securitatea juridică pentru agenții economici în ceea ce privește cadrul de reglementare al relațiilor comerciale preferențiale dintre părți.

               4.Temei juridic

               4.1.Temeiul juridic procedural

               4.1.1.Principii

               Articolul 218 alineatul (9) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) prevede posibilitatea adoptării unor decizii de stabilire a „pozițiilor care trebuie adoptate în numele Uniunii în cadrul unui organism creat printr-un acord, în cazul în care acest organism trebuie să adopte acte cu efecte juridice, cu excepția actelor care modifică sau completează cadrul instituțional al acordului.”

               Conceptul de „acte cu efecte juridice” include actele care au efecte juridice în temeiul normelor de drept internațional aplicabile organismului în cauză. De asemenea, sunt incluse instrumentele care nu au un caracter obligatoriu în temeiul dreptului internațional, dar care „au vocația de a influența în mod decisiv conținutul reglementării adoptate de legiuitorul Uniunii”
                  1
               .

               4.1.2.Aplicarea la cazul în discuție

               Comitetul mixt este un organism instituit printr-un acord, și anume prin Acordul dintre Uniunea Europeană și Japonia pentru un parteneriat economic.

               Actul pe care Comitetul mixt este invitat să îl adopte este un act cu efecte juridice. Actul avut în vedere va avea caracter obligatoriu în temeiul dreptului internațional, în conformitate cu articolul 22.2 din acord.

               Actul avut în vedere nu aduce modificări sau completări cadrului instituțional al acordului.

               Prin urmare, temeiul juridic procedural al propunerii de decizie este articolul 218 alineatul (9) din TFUE.

               4.2.Temeiul juridic material

               4.2.1.Principii

               Temeiul juridic material al unei decizii adoptate în temeiul articolului 218 alineatul (9) din TFUE depinde, în primul rând, de obiectivul și de conținutul actului avut în vedere cu privire la care se adoptă o poziție în numele Uniunii. În cazul în care actul avut în vedere urmărește două obiective sau include două elemente, iar unul dintre aceste obiective sau elemente poate fi identificat ca fiind obiectivul sau elementul principal, iar celălalt obiectiv sau element are mai degrabă un caracter accesoriu, decizia adoptată în temeiul articolului 218 alineatul (9) din TFUE trebuie să se întemeieze pe un singur temei juridic material, respectiv cel impus de obiectivul sau de elementul principal sau predominant.

               4.2.2.Aplicarea la cazul în discuție

               Obiectivul principal și conținutul actului avut în vedere se referă la politica comercială comună.

               Prin urmare, temeiul juridic material al deciziei propuse este articolul 207 din TFUE.

               4.3.Concluzie

               Temeiul juridic al propunerii de decizie este articolul 207 din TFUE, coroborat cu articolul 218 alineatul (9) din TFUE.

               5.Publicarea actului avut în vedere

               Întrucât actul Comitetului mixt va modifica apendicele 2-C-1 și 2-C-2 la anexa 2-C la acord, este indicat ca acesta să fie publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene după adoptarea sa.

               2020/0309 (NLE)

               Propunere de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               privind poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul Comitetului mixt instituit prin Acordul dintre Uniunea Europeană și Japonia pentru un parteneriat economic în ceea ce privește modificarea apendicelor 2-C-1 și 2-C-2 la anexa 2-C privind autovehiculele și piesele de schimb

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 207 alineatul (4) primul paragraf coroborat cu articolul 218 alineatul (9),

               având în vedere propunerea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)Acordul dintre Uniunea Europeană și Japonia pentru un parteneriat economic (denumit în continuare „acordul”) a intrat în vigoare la 1 februarie 2019
                  2
               .

               (2)Anexa 2-C la acord privind autovehiculele și piesele de schimb prevede în apendicele 2-C-1 o listă de Regulamente ONU aplicate de ambele părți, iar în apendicele 2-C-2 o listă de Regulamente ONU aplicate de una dintre părți și care nu au fost încă luate în considerare de către cealaltă parte.

               (3)De la semnarea acordului și ca urmare a progreselor înregistrate în discuțiile de reglementare din cadrul Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU), părțile aplică regulamente ONU suplimentare care nu au fost enumerate inițial în apendicele 2-C-1 și 2-C-2. Includerea acestor regulamente ONU suplimentare în apendicele relevante ar spori securitatea juridică pentru agenții economici în ceea ce privește cadrul de reglementare al relațiilor comerciale preferențiale dintre părți.

               (4)În temeiul articolului 23.2 alineatul (3) și alineatul (4) litera (b) din acord, în conformitate cu procedurile juridice interne respective ale părților, Comitetul mixt poate adopta decizii de modificare a apendicelor 2-C-1 și 2-C-2 la anexa 2-C la acord.

               (5)Este necesar din punct de vedere juridic să se stabilească poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii, în cadrul Comitetului mixt, întrucât decizia avută în vedere de Comitetul mixt va avea un caracter obligatoriu pentru Uniune.

               (6)Decizia Comitetului mixt va modifica acordul, prin urmare, este oportun ca decizia respectivă să fie publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene după adoptarea acesteia de către Comitetul mixt,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul Comitetului mixt în vederea modificării apendicelor 2-C-1 și 2-C-2 la anexa 2-C la acord este stabilită în anexă.

               Articolul 2

               Prezenta decizie se adresează Comisiei.

               Articolul 3

               Decizia Comitetului mixt se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)

                        Hotărârea Curții de Justiție din 7 octombrie 2014, Germania/Consiliu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punctele 61 – 64.

                     (2)

                        JO L 330, 27.12.2018, p. 1-2.

    ---documentbreak---

               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 28.10.2020
            COM(2020) 678 final
            ANEXĂ
            la
            Propunerea de decizie a Consiliului
            privind poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul Comitetului mixt instituit prin Acordul dintre Uniunea Europeană și Japonia pentru un parteneriat economic în ceea ce privește modificarea apendicelor 2-C-1 și 2-C-2 la anexa 2-C privind autovehiculele și piesele de schimb

               PROIECT DE

               DECIZIE NR. 3/2020 A COMITETULUI MIXT INSTITUIT PRIN ACORDUL DINTRE UNIUNEA EUROPEANĂ ȘI JAPONIA PENTRU UN PARTENERIAT ECONOMIC

               din [data]

               în ceea ce privește modificarea apendicelor 2-C-1 și 2-C-2 la anexa 2-C privind autovehiculele și piesele de schimb

               COMITETUL MIXT,

               având în vedere Acordul dintre Uniunea Europeană și Japonia pentru un parteneriat economic (denumit în continuare „acordul”), în special articolul 23.2 alineatele (3) și (4) litera (b) și articolul 9 alineatul (1) din anexa 2-C la acord,

               întrucât:

               (1)De la semnarea acordului și ca urmare a progreselor înregistrate în discuțiile de reglementare din cadrul Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU), Uniunea Europeană și Japonia (denumite în continuare „ părțile ”) aplică regulamente ONU suplimentare care nu au fost enumerate inițial în apendicele 2-C-1 și 2-C-2. Includerea acestor regulamente ONU suplimentare în apendicele 2-C-1 ar spori securitatea juridică pentru agenții economici în ceea ce privește cadrul de reglementare al relațiilor comerciale preferențiale dintre părți.

               (2)În urma evaluării favorabile a Grupului de lucru pentru autovehicule și piese de schimb din 11 noiembrie 2019, s-a confirmat modificarea apendicelui 2-C-1, prin includerea pe listă a Regulamentelor CEE-ONU nr. 53, 85, 145 și 146, precum și modificarea apendicelui 2-C-2 prin retragerea de pe listă a Regulamentelor CEE-ONU nr. 53 și 85.

               (3)Părțile și-au încheiat deja procedurile interne necesare pentru adoptarea deciziei de către Comitetul mixt instituit în temeiul acordului și, prin urmare, au în vedere schimbul de note diplomatice care confirmă decizia în termen de 15 zile de la adoptarea acesteia,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               1.Apendicele 2-C-1 la acord se înlocuiește cu textul din anexa 1 la prezenta decizie.

               2.Apendicele 2-C-2 la acord se înlocuiește cu textul din anexa 2 la prezenta decizie.

               Articolul 2

               Prezenta decizie se întocmește în dublu exemplar în limbile autentice ale acordului prevăzute la articolul 23.8 alineatul (1) din acord, toate textele fiind autentice în egală măsură.

               Articolul 3

               Prezenta decizie este confirmată de și intră în vigoare după schimbul de note diplomatice în conformitate cu articolul 23.2 alineatul (3) din acord. Prezenta decizie intră în vigoare în prima zi a lunii următoare schimbului de note diplomatice.

               Adoptată la ...,

                        Pentru Comitetul mixt instituit prin acord

                        Copreședinte [din partea Japoniei]

                        Copreședinte [din partea UE]

               Anexa 1

               APENDICELE 2-C-1

               REGULAMENTE ONU APLICATE DE AMBELE PĂRȚI

                        Regulamentul

                        nr.

                        Titlul

                        3

                        Dispoziții uniforme privind omologarea dispozitivelor retroreflectorizante pentru autovehicule și pentru remorcile acestora

                        4

                        Dispoziții uniforme privind omologarea dispozitivelor de iluminare a plăcuței de înmatriculare spate a vehiculelor prevăzute cu motor și a remorcilor acestora

                        6

                        Dispoziții uniforme privind omologarea lămpilor indicatoare de direcție pentru autovehicule și remorcile acestora

                        7

                        Dispoziții uniforme privind omologarea lămpilor de poziție față și spate, a lămpilor de stop și a lămpilor de gabarit pentru autovehicule (cu excepția motocicletelor) și a remorcilor acestora

                        10

                        Dispoziții uniforme privind omologarea vehiculelor în ceea ce privește compatibilitatea electromagnetică

                        11

                        Dispoziții uniforme privind omologarea vehiculelor în ceea ce privește încuietorile ușilor și elementele de susținere a ușilor

                        12

                        Dispoziții uniforme privind omologarea vehiculelor în ceea ce privește protecția conducătorului auto față de sistemul de direcție în cazul unui impact

                        13

                        Cerințe uniforme privind omologarea vehiculelor din categoriile M, N și O în ceea ce privește frânarea

                        13-H

                        Dispoziții uniforme privind omologarea autoturismelor în ceea ce privește sistemul de frânare

                        14

                        Dispoziții uniforme privind omologarea vehiculelor în ceea ce privește ancorajele centurilor de siguranță, sistemele de ancorare ISOFIX, ancorajele superioare ISOFIX și pozițiile de ședere i-Size

                        16

                        Dispoziții uniforme privind omologarea:

                        I. centurilor de siguranță, a sistemelor de fixare, a sistemelor de fixare pentru copii și a sistemelor ISOFIX de fixare pentru copii pentru ocupanții autovehiculelor;

                        II. vehiculelor echipate cu centuri de siguranță, dispozitiv de avertizare privind portul centurii de siguranță, sisteme de fixare, sisteme de fixare pentru copii, sisteme ISOFIX de fixare pentru copii și sisteme i-Size de fixare pentru copii

                        17

                        Dispoziții uniforme privind omologarea vehiculelor în ceea ce privește scaunele, ancorajele lor și orice tetiere

                        19

                        Dispoziții uniforme privind omologarea lămpilor de ceață față ale vehiculelor motorizate

                        21

                        Dispoziții uniforme privind omologarea vehiculelor în ceea ce privește echipamentele interioare ale acestora

                        23

                        Dispoziții uniforme privind omologarea lămpilor de mers înapoi și de manevră ale autovehiculelor și ale remorcilor acestora

                        25

                        Prescripții uniforme referitoare la omologarea tetierelor încorporate sau neîncorporate în scaunele vehiculelor

                        26

                        Cerințe uniforme privind omologarea vehiculelor în ceea ce privește proeminențele lor exterioare

                        27

                        Dispoziții uniforme privind omologarea triunghiurilor reflectorizante de avertizare

                        28

                        Dispoziții uniforme privind omologarea dispozitivelor de avertizare sonoră și a autovehiculelor în ceea ce privește semnalizarea sonoră

                        30

                        Dispoziții uniforme privind omologarea anvelopelor pneumatice pentru autovehicule și remorcile acestora

                        34

                        Dispoziții uniforme privind omologarea vehiculelor în ceea ce privește prevenirea riscului de incendiu

                        37

                        Dispoziții uniforme privind omologarea lămpilor cu filament destinate utilizării în cazul lămpilor omologate ale vehiculelor cu motor și ale remorcilor acestora

                        38

                        Dispoziții uniforme privind omologarea lămpilor de ceață spate pentru autovehicule și remorcile acestora

                        39

                        Dispoziții uniforme privind omologarea vehiculelor cu privire la vitezometru și contorul de kilometraj, inclusiv instalarea acestora

                        41

                        Dispoziții uniforme privind omologarea motocicletelor în ceea ce privește zgomotul

                        43

                        Dispoziții uniforme privind omologarea materialelor pentru geamurile din sticlă securizată și instalarea acestora pe vehicule

                        44

                        Dispoziții uniforme privind omologarea sistemelor de reținere pentru copiii pasageri în autovehicule („Sisteme de reținere pentru copii”)

                        45

                        Dispoziții uniforme privind omologarea ștergătoarelor de faruri și a vehiculelor prevăzute cu motor în ceea ce privește ștergătoarele de faruri

                        46

                        Dispoziții uniforme privind omologarea dispozitivelor de vizibilitate indirectă și a vehiculelor cu motor în ceea ce privește instalarea acestor dispozitive

                        48

                        Dispoziții uniforme privind omologarea vehiculelor cu privire la instalarea dispozitivelor de iluminat și de semnalizare luminoasă

                        50

                        Dispoziții uniforme referitoare la omologarea lămpilor de poziție față, lămpilor de poziție spate, lămpilor de stop, lămpilor indicatoare de direcție și dispozitivelor de iluminare a plăcii de înmatriculare spate pentru vehicule din categoria L

                        51

                        Prevederi uniforme privind omologarea vehiculelor motorizate care au cel puțin patru roți în privința emisiilor lor sonore

                        53

                        Dispoziții uniforme privind omologarea vehiculelor din categoria L3 în ceea ce privește instalarea dispozitivelor de iluminat și de semnalizare luminoasă

                        54

                        Dispozițiile uniforme privind omologarea anvelopelor pneumatice pentru vehiculele comerciale și remorcile acestora

                        58

                        Dispoziții uniforme privind omologarea:

                        I.Dispozitivelor de protecție antiîmpănare spate (RUPD)

                        II.Vehiculelor în ceea ce privește instalarea unui dispozitiv de protecție antiîmpănare spate (RUPD) omologat

                        III.Vehiculelor în ceea ce privește protecția lor antiîmpănare spate (RUP)

                        60

                        Dispoziții uniforme privind omologarea motocicletelor și a mopedelor (cu două roți) în ceea ce privește comenzile acționate de conducător, inclusiv identificarea comenzilor, a martorilor și a indicatoarelor

                        62

                        Dispoziții uniforme privind omologarea autovehiculelor cu ghidon în ceea ce privește protejarea acestora împotriva unei utilizări neautorizate

                        64

                        Dispoziții uniforme privind omologarea vehiculelor în ceea ce privește echipamentele acestora care pot include: un pneu/o roată de rezervă pentru uz temporar, anvelope și/sau un sistem cu posibilitate de rulare pe jantă („run-flat”) și/sau un sistem de monitorizare a presiunii în pneuri

                        66

                        Dispoziții uniforme privind omologarea vehiculelor de pasageri de capacitate mare în ceea ce privește rezistența suprastructurii acestora

                        70

                        Dispoziții uniforme privind omologarea plăcilor de identificare spate pentru vehicule grele și lungi

                        75

                        Dispoziții uniforme privind omologarea anvelopelor pneumatice pentru vehicule din categoria L

                        77

                        Dispoziții uniforme privind omologarea lămpilor de staționare pentru autovehicule

                        78

                        Cerințe uniforme privind omologarea vehiculelor din categoriile L1, L2, L3, L4 și L5 în ceea ce privește frânarea

                        79

                        Dispoziții uniforme privind omologarea vehiculelor în ceea ce privește echipamentul de direcție

                        80

                        Dispoziții uniforme privind omologarea scaunelor vehiculelor mari și a acestor vehicule în ceea ce privește rezistența scaunelor și sistemelor lor de ancorare

                        81

                        Dispoziții uniforme privind omologarea oglinzilor retrovizoare ale autovehiculelor cu două roți, cu sau fără ataș, cu privire la instalarea pe ghidon a oglinzilor retrovizoare

                        85

                        Dispoziții uniforme referitoare la omologarea motoarelor cu ardere internă sau a sistemelor electrice de transmisie destinate autovehiculelor din categoriile M și N în ceea ce privește măsurarea puterii nete și a puterii maxime timp de 30 de minute a sistemelor electrice de transmisie

                        87

                        Dispoziții uniforme privind omologarea lămpilor pentru circulație diurnă pentru autovehicule

                        91

                        Dispoziții uniforme privind omologarea lămpilor de poziție laterale ale autovehiculelor și remorcilor acestora

                        93

                        Dispoziții uniforme privind omologarea:

                        I.Dispozitivelor antiîmpănare față (DAF)

                        II.Vehiculelor în ceea ce privește instalarea unui DAF omologat

                        III.Vehiculelor în ceea ce privește protecția antiîmpănare frontală (PAF) a acestora

                        94

                        Dispoziții uniforme privind omologarea vehiculelor cu privire la protecția pasagerilor în cazul unei coliziuni frontale

                        95

                        Dispoziții uniforme privind omologarea vehiculelor în ceea ce privește protecția pasagerilor în caz de coliziune laterală

                        98

                        Dispoziții uniforme referitoare la omologarea farurilor pentru autovehicule, prevăzute cu surse luminoase cu descărcare

                        99

                        Dispoziții uniforme privind omologarea surselor de lumină cu descărcare în gaz destinate utilizării în lămpi cu descărcare în gaz omologate pentru vehicule motorizate

                        100

                        Dispoziții uniforme privind omologarea vehiculelor în ceea ce privește cerințele specifice pentru grupul motopropulsor electric

                        104

                        Dispoziții uniforme privind omologarea marcajelor retroreflectorizante pentru vehiculele din categoriile M, N și O

                        110

                        Dispoziții uniforme privind omologarea:

                        I.Componentelor specifice ale autovehiculelor care utilizează gaz natural comprimat (GNC) și/sau gaz natural lichefiat (GNL) în sistemul lor de propulsie

                        II.Vehiculelor în ceea ce privește instalarea unor componente specifice de tip omologat pentru utilizarea gazului natural comprimat (GNC) și/sau a gazului natural lichefiat (GNL) în sistemul lor de propulsie

                        112

                        Dispoziții uniforme referitoare la omologarea farurilor de autovehicule care emit o lumină de întâlnire asimetrică sau o lumină de drum sau ambele și sunt echipate cu lămpi cu incandescență și/sau module cu diode electroluminiscente (LED)

                        113

                        Dispoziții uniforme privind omologarea farurilor de autovehicule care emit o lumină de întâlnire simetrică sau o lumină de drum sau ambele și sunt echipate cu lămpi cu filament, surse de lumină cu descărcare în gaz sau module LED

                        116

                        Dispoziții uniforme privind protecția autovehiculelor împotriva utilizării neautorizate

                        117

                        Dispoziții uniforme privind omologarea pneurilor în ceea ce privește emisiile sonore de rulare și/sau aderența pe suprafețele umede și/sau rezistența la rulare

                        119

                        Dispoziții uniforme privind omologarea lămpilor de viraj pentru autovehicule

                        121

                        Dispoziții uniforme privind omologarea vehiculelor în ceea ce privește amplasarea și identificarea comenzilor manuale, a martorilor și a indicatoarelor

                        123

                        Dispoziții uniforme privind omologarea sistemelor de iluminare față adaptive (SFA) pentru autovehicule

                        125

                        Dispoziții uniforme privind omologarea autovehiculelor în ceea ce privește câmpul de vizibilitate spre înainte al conducătorului autovehiculului

                        127

                        Dispoziții uniforme privind omologarea vehiculelor cu privire la siguranța pietonilor

                        128

                        Dispoziții uniforme privind omologarea surselor de lumină cu diode electroluminiscente [light emitting diode (LED)] destinate a fi utilizate în lămpile omologate pentru vehiculele cu motor și remorcile acestora

                        129

                        Dispoziții uniforme referitoare la omologarea sistemelor îmbunătățite de siguranță pentru copii utilizate la bordul autovehiculelor (ECRS - Enhanced Child Restraint Systems)

                        130

                        Prescripții uniforme referitoare la omologarea autovehiculelor în ceea ce privește sistemul de avertizare la trecerea involuntară peste liniile de separare a benzilor de circulație (LDWS — Lane Departure Warning System)

                        131

                        Dispoziții uniforme privind omologarea autovehiculelor cu privire la sistemele avansate de frânare de urgență (AEBS)

                        134

                        Dispoziții uniforme referitoare la omologarea autovehiculelor și a componentelor acestora în ceea ce privește performanța în materie de siguranță a vehiculelor alimentate cu hidrogen (HFCV)
                           1

                        135

                        Dispoziții uniforme referitoare la omologarea vehiculelor în ceea ce privește performanța lor la coliziunea laterală cu un stâlp

                        136

                        Dispoziții uniforme privind omologarea vehiculelor din categoria L în ceea ce privește cerințele specifice pentru grupul motopropulsor electric

                        137

                        Dispoziții uniforme privind omologarea autoturismelor în ceea ce privește eventualitatea unei coliziuni frontale cu accent asupra sistemului de reținere

                        138

                        Dispoziții uniforme privind omologarea vehiculelor silențioase de transport rutier în ceea ce privește audibilitatea lor redusă

                        139

                        Dispoziții uniforme privind omologarea autoturismelor în ceea ce privește sistemul de frânare asistată (BAS)

                        140

                        Dispoziții uniforme privind omologarea autoturismelor în ceea ce privește sistemul electronic de control al stabilității (ESC)

                        141

                        Dispoziții uniforme referitoare la omologarea vehiculelor în ceea ce privește sistemele de monitorizare a presiunii în pneuri (TPMS)

                        142

                        Dispoziții uniforme privind omologarea autovehiculelor în ceea ce privește montarea anvelopelor

                        145

                        Dispoziții uniforme privind omologarea vehiculelor în ceea ce privește sistemele de ancorare ISOFIX, ancorajele superioare ISOFIX și pozițiile de ședere i-Size

                        146

                        Dispoziții uniforme referitoare la omologarea autovehiculelor și a componentelor acestora în ceea ce privește performanța în materie de siguranță a vehiculelor alimentate cu hidrogen din categoriile L1, L2, L3, L4 și L5

               Anexa 2

               APENDICELE 2-C-2

               REGULAMENTE ONU APLICATE DE UNA DINTRE PĂRȚI ȘI CARE NU AU FOST ÎNCĂ LUATE ÎN CONSIDERARE DE CĂTRE CEALALTĂ PARTE

                        Regulamentul nr.

                        Titlul

                        Data aplicării de către cealaltă parte
                           2

                        73

                        Dispoziții uniforme privind omologarea: I. Vehiculelor privind protecția lor laterală (DPL) II. Dispozitivelor de protecție laterală (DPL) III. Vehiculelor cu privire la instalarea dispozitivelor de protecție laterală de un tip omologat în conformitate cu partea II a prezentului regulament

                        126

                        Dispoziții uniforme privind omologarea sistemelor de partiționare destinate protejării pasagerilor împotriva deplasării bagajelor, furnizate în afara echipamentelor de origine ale vehiculelor

                     (1)
                  Prezenta notă de subsol încetează să mai producă efecte în momentul în care ambele părți au încheiat acțiunile din etapa 2 prevăzută de RTM nr. 13 Regulament tehnic mondial privind vehiculele cu hidrogen și cu pilă de combustie și au aplicat regulamentul ONU corespunzător în temeiul Acordului din 1958.
                        Pentru Japonia, în măsura în care rezervoarele sunt marcate în conformitate cu articolul 46 din Legea japoneză privind siguranța gazelor la înaltă presiune (Legea nr. 204 din 1951), condițiile de omologare a unui tip de vehicul care a fost omologat de o autoritate de omologare de tip din Uniunea Europeană în conformitate cu Regulamentul ONU nr. 134 sunt următoarele: (i)
                        materialul din care sunt fabricate rezervoarele este echivalent cu SUS F 316L specificat în JIS (Japan Industrial Standard - standardul industrial japonez) G 3214; în sensul prezentului punct, se consideră că respectarea DIN1.4435 începând de la data intrării în vigoare a prezentului acord înseamnă îndeplinirea acestei cerințe; (ii)
                        „echivalentul nichel” (% masă) depășește 28,5; în sensul prezentului punct, „echivalentul nichel” (% masă) este definit ca: „12,6[C]+0,35[Si]+1,05[Mn]+[Ni]+0,65[Cr]+0,98[Mo]” și este atestat de fișa de control privind materiile prime redactată de producător și (iii)
                        rezultatul testului pentru „stricțiune” este mai mare de 75 %; în cazul în care rezultatul testului este între 72 % și 75 %, cererea va fi examinată luând în considerare „echivalentul nichel” și

                     (2)

                        Datele urmează să fie convenite în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) din prezenta anexă.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 4.8.2020
            COM(2020) 353 final
            2020/0162(NLE)
            Propunere de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            privind poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul Consiliului Internațional al Cerealelor în ceea ce privește aderarea Regatului Unit la Convenția din 1995 privind comerțul cu cereale

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.Obiectul propunerii

               Prezenta propunere se referă la decizia de stabilire a poziției care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul Consiliului Internațional al Cerealelor, în legătură cu accesul Regatului Unit la Convenția din 1995 privind comerțul cu cereale.

               2.Contextul propunerii

               2.1.Convenția din 1995 privind comerțul cu cereale

               Convenția din 1995 privind comerțul cu cereale (denumită în continuare „convenția”) are rolul de a favoriza cooperarea internațională cu privire la toate aspectele legate de comerțul cu cereale, de a promova extinderea comerțului internațional cu cereale și de a garanta faptul că acest comerț se desfășoară în modul cel mai liber cu putință. În plus, convenția urmărește să contribuie cât mai mult posibil la stabilitatea piețelor internaționale de cereale, în interesul tuturor membrilor, la consolidarea securității alimentare mondiale și la crearea unui forum pentru schimbul de informații și discutarea preocupărilor membrilor cu privire la comerțul cu cereale.

               Convenția a intrat în vigoare la 1 iulie 1995.

               Uniunea este parte la convenție
                  1
               .

               2.2.Consiliul Internațional al Cerealelor

               Consiliul Internațional al Cerealelor („CIC”) este o organizație interguvernamentală cu sediul la Londra care administrează convenția și care urmărește să îndeplinească obiectivele stabilite la articolul 1 din convenție. În special, CIC vizează:

               (a)să favorizeze cooperarea internațională în toate aspectele legate de comerțul cu cereale;

               (b)să promoveze extinderea, deschiderea și caracterul echitabil al comerțului internațional în sectorul cerealelor;

               (c)să contribuie la stabilitatea pieței internaționale a cerealelor, să consolideze securitatea alimentară mondială și să contribuie la dezvoltarea țărilor ale căror economii depind de vânzările de cereale.

               Aceste obiective pot fi realizate prin îmbunătățirea transparenței pieței prin intermediul schimbului de informații, al analizei și al consultării cu privire la evoluțiile pieței și ale politicilor.

               În prezent, CIC are 29 de membri, incluzând mulți dintre cei mai mari producători de cereale la nivel mondial, precum și importatori. În afara Uniunii, membrii săi sunt, printre alții, Argentina, Australia, Canada, Egipt, India, Japonia, Rusia, Ucraina și SUA. Ultima țară care a aderat la organizație a fost Republica Serbia, care a devenit membru la 1 aprilie 2020. Cu toate acestea, China și Brazilia nu se numără printre membri.

               Cei 29 de membri ai CIC au un număr total de 2 000 de voturi.

               Pentru procedurile bugetare (a se vedea articolul 11 din convenție), și anume pentru stabilirea contribuțiilor financiare anuale ale membrilor, Uniunea are 372 de voturi în 2019/2020
                  2
               .

               Pentru procesul decizional, adică atunci când sunt exprimate voturi (a se vedea articolul 12 din convenție), sunt distribuite 1 000 de voturi pentru cei 11 membri exportatori (inclusiv Uniunea, cu 245 de voturi) și 1 000 de voturi pentru cei 18 membri importatori. Trebuie subliniat faptul că, în principiu, CIC funcționează pe bază de consens și că procedura de votare se organizează foarte rar.

               În cadrul reuniunilor Consiliului Internațional al Cerealelor, Uniunea este reprezentată de Comisie, în temeiul articolului 17 din Tratatul privind Uniunea Europeană. Statele membre pot participa la reuniunile CIC, în special la sesiunile Consiliului.

               2.3.Actul avut în vedere al Consiliului Internațional al Cerealelor

               La 9 aprilie 2020, Regatul Unit
                  3
                a depus o cerere oficială de aderare la convenție. La 14 aprilie 2020, secretariatul CIC i-a informat pe membrii săi cu privire la cererea Regatului Unit. Regatul Unit solicită aderarea la CIC începând cu 1 ianuarie 2021, adică după expirarea perioadei de tranziție ca urmare a retragerii Regatului Unit din Uniunea Europeană.

               În conformitate cu articolul 27 alineatul (2) din convenție, guvernele tuturor statelor pot adera la convenție în condițiile considerate adecvate de către Consiliu. În conformitate cu regula 33 litera (d) din Regulamentul de procedură în temeiul Convenției privind comerțul cu cereale („regulamentul de procedură”), Comitetul administrativ examinează cererile de aderare în temeiul articolului 27 alineatul (2) și adresează recomandări Consiliului în legătură cu acestea.

               În conformitate cu regula 33 litera (b) din Regulamentul de procedură, voturile țării în curs de aderare în sensul articolului 11 din convenție (și anume, contribuția financiară anuală a membrilor) sunt stabilite pe baza proporției comerțului total cu cereale al țării în curs de aderare din totalul comerțului cu cereale al tuturor țărilor membre ale CIC.

               În temeiul articolului 12 alineatul (1) din convenție, Consiliul trebuie să stabilească membrii care vor fi membri exportatori și membrii care vor fi membri importatori în sensul convenției, ținând seama de structura comerțului cu cereale și de opiniile membrilor respectivi. Consiliul va stabili, de asemenea, drepturile lor de vot, în conformitate cu alineatele (2) și (3) din aceeași dispoziție.

               Discuțiile privind cererea Regatului Unit au început în cadrul Comitetului administrativ al CIC în data de 11 mai 2020 și au continuat în cadrul celei de a 51-a sesiuni a Consiliului CIC, în data de 8 iunie 2020 (prin videoconferință). În cadrul acestei sesiuni, Consiliul a convenit că decizia oficială privind cererea Regatului Unit trebuie adoptată prin procedură scrisă (vot prin corespondență), iar membrii CIC trebuie să transmită observațiile lor secretariatului până la 30 octombrie 2020. Aderarea Regatului Unit la CIC va fi considerată aprobată, cu efect de la 1 ianuarie 2021, cu condiția ca niciun membru al CIC să nu trimită o obiecție în scris secretariatului CIC până la 30 octombrie 2020.

               Deși convenția nu prevede norme specifice privind procedura de vot prin corespondență (sau procedura scrisă), articolul 14 din convenție privind deciziile Consiliului nu impune ca astfel de decizii să fie luate în cadrul unei sesiuni a Consiliului.

               Acordul de retragere

               În conformitate cu articolul 129 alineatul (2) din Acordul privind retragerea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană și din Comunitatea Europeană a Energiei Atomice
                  4
                (denumit în continuare „acordul de retragere”), în cursul perioadei de tranziție, Uniunea va continua să reprezinte Regatul Unit în activitatea oricărui organism înființat prin acorduri internaționale încheiate de Uniune. Regatul Unit se abține, în cursul perioadei de tranziție, de la orice acțiune sau inițiativă care ar putea aduce atingere intereselor Uniunii. Cu toate acestea, astfel cum prevede articolul 129 alineatul (4) din acordul de retragere, Regatul Unit poate negocia, semna și ratifica acorduri internaționale încheiate în nume propriu în domeniile de competență exclusivă a Uniunii, cu condiția ca acordurile în cauză să nu intre în vigoare sau să nu se aplice în cursul perioadei de tranziție.

               3.Poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii

                  Convenția din 1995 privind comerțul cu cereale a fost încheiată de Uniune prin Decizia 96/88/CE a Consiliului
                     5
                   până la 30 iunie 1998. De fiecare dată, convenția se prelungește pentru o perioadă maximă de doi ani, în conformitate cu articolul 33 din convenție. Convenția a fost prelungită ultima dată printr-o decizie a Consiliului Internațional al Cerealelor în iunie 2019 și rămâne în vigoare până la 30 iunie 2021
                     6
                  .

                  Uniunea a fost întotdeauna un membru activ al CIC și a sprijinit extinderea organizației.

                  Regatul Unit este un producător important de produse agricole, inclusiv de anumite cereale care reprezintă principalele culturi vizate de CIC. Pe parcursul perioadei în care a fost membru al Uniunii, Regatul Unit a înregistrat schimburi comerciale semnificative de diverse cereale cu alte state membre ale UE.

                  În cursul perioadei de tranziție care urmează retragerii Regatului Unit din Uniune, Regatul Unit continuă să aibă obligații în temeiul acordurilor internaționale ale Uniunii, iar Uniunea va continua să reprezinte Regatul Unit în cadrul CIC.

                  În conformitate cu articolul 21 alineatul (5) din convenție, contribuțiile financiare anuale ale membrilor sunt plătibile imediat după evaluare. Prin urmare, Uniunea își achită contribuțiile anuale la CIC în perioada iulie-august pentru întregul exercițiu financiar în cauză, care începe în iunie și se încheie în luna iulie a anului următor. Contribuția Uniunii pentru 2020/2021 va fi plătită din bugetul Uniunii pe 2020, la care contribuie și Regatul Unit.

                  În consecință, în ceea ce privește întregul exercițiu financiar 2020/2021, contribuția Uniunii la CIC va acoperi și Regatul Unit.

                  Scopul prezentei propuneri este de a stabili poziția Uniunii în cadrul CIC cu privire la aderarea Regatului Unit la convenție începând cu 1 ianuarie 2021.

                  Având în vedere faptul că, în temeiul dispozițiilor convenției, procedura de aderare face obiectul unei decizii a Consiliului Internațional al Cerealelor, poziția Uniunii va fi stabilită în temeiul articolului 218 alineatul (9) din TFUE.

               4.Temeiul juridic

               4.1.Temeiul juridic procedural

               4.1.1.Principii

               Articolul 218 alineatul (9) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) prevede posibilitatea adoptării unor decizii de stabilire „a pozițiilor care trebuie adoptate în numele Uniunii în cadrul unui organism creat printr-un acord, în cazul în care acest organism trebuie să adopte acte cu efecte juridice, cu excepția actelor care modifică sau completează cadrul instituțional al acordului.”

               Conceptul de „acte cu efecte juridice” include actele care au efecte juridice în temeiul normelor de drept internațional aplicabile organismului în cauză.

               4.1.2.Aplicarea la cazul în speță

               Actul avut în vedere de CIC are ca efect extinderea componenței CIC. Actul avut în vedere de CIC are efecte juridice deoarece va stabili condițiile aderării, în special deoarece va afecta echilibrul decizional din cadrul CIC, ale cărui decizii necesită majoritatea voturilor membrilor exportatori și importatori și sunt obligatorii pentru membrii săi, astfel cum se prevede la articolul 14 din convenție. Vor fi, de asemenea, afectate contribuțiile financiare ale părților. Prin urmare, este necesară stabilirea poziției Uniunii.

               Actul avut în vedere nu completează și nici nu modifică cadrul instituțional al acordului.

               Prin urmare, temeiul juridic procedural al propunerii de decizie este articolul 218 alineatul (9) din TFUE.

               4.2.Temeiul juridic material

               4.2.1.Principii

               Temeiul juridic material al unei decizii adoptate în temeiul articolului 218 alineatul (9) din TFUE depinde în primul rând de obiectivul și de conținutul actului avut în vedere cu privire la care se adoptă o poziție în numele Uniunii. În cazul în care actul avut în vedere urmărește două obiective sau include două elemente, iar unul dintre aceste obiective sau elemente poate fi identificat ca fiind obiectivul sau elementul principal, iar celălalt obiectiv sau element are mai degrabă un caracter accesoriu, decizia adoptată în temeiul articolului 218 alineatul (9) din TFUE trebuie să se întemeieze pe un singur temei juridic material, respectiv cel impus de obiectivul sau de elementul principal sau predominant.

               4.2.2.Aplicarea la cazul în speță

               Obiectivul principal și conținutul actului avut în vedere se referă la comerțul cu produse agricole.

               Prin urmare, temeiul juridic material al deciziei propuse este articolul 207 alineatul (4) primul paragraf din TFUE.

               4.3.Concluzie

               Temeiul juridic al deciziei propuse ar trebui să fie articolul 207 alineatul (4) primul paragraf din TFUE coroborat cu articolul 218 alineatul (9) din TFUE.

               2020/0162 (NLE)

               Propunere de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               privind poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul Consiliului Internațional al Cerealelor în ceea ce privește aderarea Regatului Unit la Convenția din 1995 privind comerțul cu cereale

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 207 alineatul (4) primul paragraf coroborat cu articolul 218 alineatul (9),

               având în vedere propunerea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)Convenția din 1995 privind comerțul cu cereale (denumită în continuare „convenția”), care a intrat în vigoare la 1 iulie 1995, a fost încheiată de către Uniune prin Decizia 96/88/CE a Consiliului
                  7
               . Convenția a fost încheiată inițial pentru o perioadă de trei ani.

               (2)În temeiul articolului 33 din convenție, Consiliul Internațional al Cerealelor poate prelungi convenția pentru perioade succesive ce nu depășesc doi ani de fiecare dată. De la încheierea acesteia, convenția a fost prelungită periodic cu câte doi ani. Convenția a fost prelungită ultima dată printr-o decizie a Consiliului Internațional al Cerealelor în 10 iunie 2019
                  8
                și rămâne în vigoare până la 30 iunie 2021.

               (3)În temeiul articolului 27 alineatul (2) din convenție, guvernele tuturor statelor pot adera la convenție în condițiile considerate adecvate de către Consiliul Internațional al Cerealelor.

               (4)La 9 aprilie 2020, Regatul Unit a depus o cerere oficială de aderare la convenție începând cu data de 1 ianuarie 2021.

               (5)Regatul Unit este un producător important de cereale, în special de orz și de grâu. În cazul în care se aprobă cererea Regatului Unit de a adera la convenție și, în consecință, de a participa la Consiliu, Regatul Unit va fi membru importator în conformitate cu articolul 12 din convenție. Întrucât Uniunea este membru exportator, aderarea Regatului Unit nu va avea un impact asupra numărului de voturi alocate Uniunii în vederea votării în temeiul articolului 12 din convenție. Cu toate acestea, aderarea Regatului Unit va reduce, începând cu exercițiul financiar 2021/2022, numărul de voturi alocate Uniunii în temeiul articolului 11 din convenție, care este utilizat pentru a determina contribuția financiară a membrilor.

               (6)Este oportun să se stabilească poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul Consiliului Internațional al Cerealelor și să se aprobe aderarea Regatului Unit la convenție pe baza condițiilor prevăzute, detaliate în fișa financiară anexată la prezenta decizie, și cu condiția ca aderarea să nu producă efecte, iar convenția să nu se aplice cu titlu provizoriu în ceea ce privește Regatul Unit înainte de încheierea perioadei de tranziție menționate la articolul 126 din Acordul privind retragerea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană și din Comunitatea Europeană a Energiei Atomice,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul Consiliului Internațional al Cerealelor este de a aproba aderarea Regatului Unit la Convenția din 1995 privind comerțul cu cereale pe baza condițiilor prevăzute, detaliate în fișa financiară anexată la prezenta decizie, și cu condiția ca aderarea să nu producă efecte, iar convenția să nu se aplice cu titlu provizoriu în ceea ce privește Regatul Unit înainte de încheierea perioadei de tranziție menționate la articolul 126 din Acordul privind retragerea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană și din Comunitatea Europeană a Energiei Atomice.

               Articolul 2

               Prezenta decizie se adresează Comisiei.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                        FIȘĂ FINANCIARĂ

                        Fin Stat/20/MK/pl/3413793

                        agri.ddg3.g.4(2020)3325110

                        6.22.2020

                        DATA: 6.6.2020

                        1.

                        RUBRICA BUGETARĂ:

                        Capitolul 05 06 ASPECTE INTERNAȚIONALE ALE DOMENIULUI DE POLITICĂ „AGRICULTURĂ ȘI DEZVOLTARE RURALĂ”

                        05 06 01 Acorduri internaționale privind agricultura

                        CREDITE:

                        B2020: 6 300 000 EUR

                        2.

                        TITLUL:
                        Propunere de Decizie a Consiliului privind poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul Consiliului Internațional al Cerealelor în ceea ce privește aderarea Regatului Unit la Convenția din 1995 privind comerțul cu cereale

                        3.

                        TEMEIUL JURIDIC: Temeiul juridic al prezentei propuneri este articolul 207 alineatul (4) coroborat cu articolul 218 alineatul (9) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

                        4.

                        OBIECTIVE:

                        aprobarea aderării Regatului Unit la Convenția din 1995 privind comerțul cu cereale.

                        5.

                        IMPLICAȚII FINANCIARE

                        PERIOADĂ DE 12 LUNI

                           (în EUR)

                        EXERCIȚIUL FINANCIAR ÎN CURS 2020

                        (în EUR)

                        EXERCIȚIUL FINANCIAR URMĂTOR 2021

                        (în EUR)

                        5.0

                        CHELTUIELI

                        -
                              DIN BUGETUL UE
                           (RESTITUIRI/INTERVENȚII)

                        -
                              AUTORITĂȚI NAȚIONALE

                        -
                              ALTELE

                        -3 024

                        5.1

                        VENITURI

                        -
                              RESURSE PROPRII ALE UE
                           (TAXE/TAXE VAMALE)

                        -
                              NAȚIONALE

                        5.0.1

                        CHELTUIELI ESTIMATE

                        5.1.1

                        VENITURI ESTIMATE

                        5.2

                        METODA DE CALCUL: cu 4 voturi mai puțin pentru UE, 756 GBP/vot

                        6.0

                        PROIECTUL POATE FI FINANȚAT DIN CREDITE ÎNSCRISE ÎN CAPITOLUL CORESPUNZĂTOR DIN BUGETUL ACTUAL?

                        DA NU

                        6.1

                        PROIECTUL POATE FI FINANȚAT PRIN TRANSFER ÎNTRE CAPITOLELE BUGETULUI ACTUAL?

                        DA NU

                        6.2

                        VA FI NECESAR UN BUGET SUPLIMENTAR?

                         DA NU

                        6.3

                        VOR TREBUI INCLUSE CREDITE ÎN BUGETELE VIITOARE?

                        DA NU

                        Decizia va avea un impact pozitiv minor asupra bugetului UE începând cu bugetul 2021. Contribuția UE ar urma să scadă cu 3 024 EUR, deoarece Regatul Unit își va plăti propria cotizație. Cuantumul poate varia în funcție de cuantumul care urmează să fie plătit per vot în GBP și de cursul de schimb EUR/GBP.

                     (1)

                        JO L 21, 27.1.1996, p. 47.

                     (2)

                        Consiliul Internațional al Cerealelor funcționează pe baza unui exercițiu financiar cuprins între 1 iulie și 30 iunie anul următor.

                     (3)

                        Prin scrisoarea ministrului adjunct al DEFRA, DFID și FCO.

                     (4)

                        Acord privind retragerea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană și din Comunitatea Europeană a Energiei Atomice.

                     (5)

                        JO L 21, 27.1.1996, p. 47.

                     (6)

                        Decizia (UE) 2019/813 a Consiliului din 17 mai 2019 (JO L 133, 21.5.2019, p. 19).

                     (7)

                        Decizia 96/88/CE a Consiliului din 19 decembrie 1995 referitoare la aprobarea de către Comunitatea Europeană a Convenției privind comerțul cu cereale și a Convenției privind ajutorul alimentar, care constituie Acordul internațional din 1995 privind cerealele (JO L 21, 27.1.1996, p. 47).

                     (8)

                        Decizia (UE) 2019/813 a Consiliului din 17 mai 2019 privind poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul Consiliului Internațional al Cerealelor, în ceea ce privește prelungirea Convenției din 1995 privind comerțul cu cereale (JO L 133, 21.5.2019, p. 19).


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 4.8.2020
            COM(2020) 355 final
            2020/0163(CNS)
            Propunere de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            privind taxa AIEM aplicabilă în Insulele Canare
            {SWD(2020) 154 final}

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.CONTEXTUL PROPUNERII

               •Motivele și obiectivele propunerii

                  Dispozițiile Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), care se aplică regiunilor ultraperiferice ale Uniunii din care fac parte Insulele Canare, nu autorizează, în principiu, nicio diferență de impozitare între produsele locale și cele provenind din Spania sau din alte state membre. Articolul 349 din TFUE permite luarea unor măsuri specifice pentru regiunile ultraperiferice ale UE, întrucât recunoaște că o serie de constrângeri persistente și combinate dăunează grav dezvoltării acestora și afectează situația lor economică și socială.

               Propunerea se referă la o decizie a Consiliului de înlocuire a actualei Decizii nr. 377/2014/UE a Consiliului din 12 iunie 2014
                  1
               . Această decizie, adoptată în temeiul articolului 349 TFUE, autorizează Spania să aplice scutiri sau reduceri ale taxei „Arbitrio sobre Importaciones y Entregas de Mercancías en las Islas Canarias” (denumită în continuare „AIEM”) pentru anumite produse fabricate local în Insulele Canare până la 31 decembrie 2020.

                  AIEM este o taxă percepută indirect de stat, într-o singură etapă, pentru livrările de mărfuri efectuate în Insulele Canare. Măsurile specifice prevăzute de Decizia nr. 377/2014/UE stabilesc o formă de taxare diferențiată, de care beneficiază producția locală în cazul anumitor produse. Acest beneficiu fiscal constituie ajutor de stat, pus în aplicare în prezent de autoritățile spaniole în temeiul secțiunii privind ajutoarele regionale din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare
                     2
                  .

                  Obiectivul acestei măsuri este de a despăgubi producătorii din Insulele Canare pentru constrângerile permanente legate de izolare, dependența în ceea ce privește materiile prime și energia, de obligația de a constitui stocuri, de dimensiunea redusă a pieței locale și de nivelul scăzut al activităților de export. Toate aceste constrângeri se traduc printr-o creștere a costurilor de producție și, implicit, a prețurilor de cost ale produselor fabricate la nivel local, astfel încât, în lipsa unor măsuri specifice, producătorii locali ar fi mai puțin competitivi decât producătorii din Europa continentală, chiar dacă se iau în calcul cheltuielile de transport al produselor către Insulele Canare. În consecință, menținerea unei producții locale ar fi cu atât mai dificilă. Măsurile specifice sunt concepute în scopul consolidării industriei locale prin compensarea costurilor suplimentare suportate de aceștia, creând astfel condiții de concurență echitabile.

                  La 24 aprilie 2019, Spania a prezentat Comisiei o cerere de prelungire a perioadei de aplicare a Deciziei nr. 377/2014/UE.

                  În ceea ce privește cererea de prelungire a perioadei de aplicare a Deciziei nr. 377/2014/UE, Comisia a lansat un studiu extern pentru a evalua regimul actual, precum și impactul potențial al opțiunilor posibile pentru perioada de după 2020, inclusiv al opțiunii pe care se întemeiază prezenta propunere. Pe baza acestui studiu, Comisia consideră că este justificată acordarea prelungirii solicitate, cu unele modificări ale regimului existent.

                  Prin urmare, prezenta propunere implică stabilirea cadrului juridic pentru AIEM de la 1 ianuarie 2020 până la 31 decembrie 2027, cu revizuiri ale mecanismelor actuale menite să sporească flexibilitatea și transparența regimului.

                  Modificările propuse, în comparație cu regimul actual, sunt următoarele:

               (a)Revizuirea criteriilor de identificare a produselor eligibile.

                  Regimul revizuit propune o nouă metodă utilizată pentru identificarea produselor sprijinite prin intermediul regimului fiscal special. În locul abordării actuale, în care fiecare produs specific este identificat în mod explicit în decizie (pe baza unui cod care variază de la NC4 la TARIC10), decizia propusă indică doar categoriile de produse eligibile (NC4), în timp ce produsele specifice (codul NC8 sau mai mare) sunt detaliate de autoritățile naționale în cadrele lor juridice și administrative.

                  Autoritățile spaniole au solicitat ca 99 de categorii de produse din pozițiile Sistemului Armonizat (SA)
                     3
                  , în conformitate cu cele patru cifre din Nomenclatura Combinată, să beneficieze de această măsură. Comisia este de acord cu lista din anexa I, întrucât aceste categorii de produse respectă criteriile de eligibilitate.

               Produsele sunt selectate pe baza următoarelor criterii:

               –că există o producție locală, iar cota sa din piața locală nu este mai mică de 5 %;

               –că există un import semnificativ de bunuri (inclusiv din Spania continentală și alte state membre) care ar putea pune în pericol continuarea producției locale, iar cota sa din piața locală reprezintă cel puțin 10 %; și

               –că există costuri suplimentare care cresc prețul de cost al producției locale în comparație cu produsele fabricate în altă parte, ceea ce pune în pericol competitivitatea produselor fabricate la nivel local.

               Se poate deroga de la pragurile cotei de piață în circumstanțe justificate în mod corespunzător, care includ producția bazată pe forța de muncă intensivă; producția altfel strategică pentru dezvoltarea locală; producția supusă unor fluctuații periodice; producția situată în zone deosebit de defavorizate; producția de produse medicale și de echipamente individuale de protecție necesare pentru abordarea crizelor sanitare.

               (b)Revizuirea mecanismelor de stabilire a diferenței maxime permise.

                  Regimul revizuit urmărește să simplifice mecanismele referitoare la stabilirea unei diferențe de impozitare, înlocuind actualele patru liste diferite de produse cu o singură listă cu un prag maxim permis de 15 % ca diferență maximă permisă pentru toate produsele enumerate în anexa I la noua decizie.

                  Autoritățile spaniole vor decide care va fi procentul adecvat pentru fiecare produs și vor furniza aceste informații Comisiei înainte de intrarea în vigoare a noii decizii a Consiliului. Cu toate acestea, ar trebui să se aplice limita cantitativă de 150 de milioane EUR pe an a veniturilor la care se renunță, cu excepția cazurilor justificate în mod corespunzător.

                  Această listă de produse și diferența maximă permisă vizează obiectivul precizat la articolul 349 TFUE, acela de adoptare a unor măsuri dedicate, care țin cont de caracteristicile specifice ale Insulelor Canare ca regiune ultraperiferică a UE, dar fără a denatura concurența într-un mod care ar putea submina piața internă.

               (c)Mecanisme de monitorizare revizuite.

                  Această propunere urmărește, de asemenea, să reducă sarcina de reevaluare frecventă și să sporească utilitatea și eficacitatea activităților de monitorizare și evaluare. Prin urmare, aceasta prezintă o structură standardizată de raportare bazată pe un set armonizat de indicatori comuni pentru toate regiunile ultraperiferice ale UE care beneficiază de un regim fiscal special.

               •Coerența cu dispozițiile existente în domeniul de politică vizat

                  Comunicarea din 2017 intitulată „Un parteneriat strategic consolidat și reînnoit cu regiunile ultraperiferice ale UE”
                     4
                   constată că regiunile ultraperiferice se confruntă în continuare cu provocări importante, multe dintre ele fiind permanente. Această comunicare prezintă abordarea Comisiei în ceea ce privește sprijinirea acestor regiuni în punerea în valoare a atuurilor lor unice și în identificarea unor sectoare noi care să permită creșterea economică și crearea de locuri de muncă.

                  În acest context, obiectivul prezentei propuneri este de a sprijini regiunea ultraperiferică a Spaniei în punerea în valoare a atuurilor sale pentru a permite creșterea economică și crearea de locuri de muncă în sectorul local. Prezenta propunere completează Programul de opțiuni specifice pentru zonele îndepărtate și insulare (POSEI)
                     5
                  , care vizează sprijinirea sectorului primar și a producției de materii prime, Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM)
                     6
                   și finanțarea alocării suplimentare specifice acordate din Fondul european de dezvoltare regională (FEDR)
                     7
                  .

               •Coerența cu alte politici ale Uniunii

                  Propunerea este în concordanță cu Strategia privind piața unică din 2015
                     8
                  , în cadrul căreia Comisia s-a angajat să instaureze o piață unică mai aprofundată și mai echitabilă care să aducă beneficii tuturor părților interesate. Unul dintre obiectivele măsurii propuse este reducerea costurilor suplimentare cu care se confruntă întreprinderile din regiunile ultraperiferice, costuri care împiedică participarea deplină a acestora pe piața unică. Date fiind volumele limitate de producție implicate și domeniul de aplicare a AIEM limitat doar la Insulele Canare, nu se preconizează un impact negativ asupra bunei funcționări a pieței unice.

               2.TEMEI JURIDIC, SUBSIDIARITATE ȘI PROPORȚIONALITATE

               •Temeiul juridic

                  Temeiul juridic este articolul 349 din TFUE. Această dispoziție permite Consiliului să adopte măsuri specifice care adaptează condițiile de aplicare a tratatelor în regiunile ultraperiferice ale UE.

               •Subsidiaritatea (pentru competența neexclusivă)

                  Numai Consiliul are autoritatea de a adopta, în temeiul articolului 349 din TFUE, măsuri specifice în scopul adaptării aplicării tratatelor în regiunile ultraperiferice ale UE, inclusiv a politicilor comune, din cauza constrângerilor permanente care afectează situația economică și socială a acestor regiuni. Același lucru este valabil pentru autorizarea derogărilor de la articolul 110 din TFUE. Prin urmare, propunerea de decizie a Consiliului respectă principiul subsidiarității.

               •Proporționalitatea

                  Prezenta propunere respectă principiile proporționalității, astfel cum sunt prevăzute la articolul 5 alineatul (4) din Tratatul privind Uniunea Europeană. Modificările propuse nu depășesc ceea ce este necesar pentru a aborda aspectele în cauză și, astfel, pentru a realiza obiectivele din tratat de asigurare a unei funcționări bune și eficiente a pieței interne.

               •Alegerea instrumentului

                  Se propune înlocuirea Deciziei nr. 377/2014/UE a Consiliului cu o decizie a Consiliului.

               3.REZULTATELE EVALUĂRILOR EX POST, ALE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRILOR IMPACTULUI

               •Evaluări ex post/verificări ale adecvării legislației existente

                  Domeniul de aplicare a regimului AIEM abordează în mod satisfăcător nevoile operatorilor economici în cauză. Logica regimului special AIEM este de a sprijini produsele locale prin reducerea decalajului de competitivitate dintre produsele locale și cele fabricate în afara insulelor, cauzat de costurile de producție suplimentare ca urmare a constrângerilor permanente care afectează Insulele Canare. Regimul AIEM compensează doar o parte din costurile suplimentare estimate. În medie, rata redusă se referă la aproximativ un sfert din costurile suplimentare, dar, în termeni monetari, compensația totală – măsurată în raport cu impozitul total aplicat importurilor – reprezintă doar 14 % din costurile suplimentare totale. În acest sens, AIEM atenuează în primul rând un declin al industriei locale în Insulele Canare, în loc să sprijine pe deplin dezvoltarea și creșterea economică.

                  Rezultatele analizei cantitative a datelor din studiul extern sugerează că, în absența sprijinului AIEM, performanța sectoarelor de producție locale ar fi fost mult mai scăzută. Aproximativ o treime din valoarea produselor care beneficiază de sprijinul AIEM (aproximativ 570 de milioane EUR) a fost, teoretic, activată prin mecanismul diferenței de impozitare, cu efecte pozitive asupra ocupării forței de muncă – care a înregistrat o creștere de aproape 2 000 de unități în sectoarele AIEM începând cu anul 2014 – și asupra numărului de întreprinderi active, care a crescut cu aproximativ 300 de unități în aceeași perioadă. Nu există dovezi ale existenței unor beneficii în ceea ce privește valoarea totală a investițiilor și diversificarea producțiilor. Din punct de vedere al eficienței, performanța regimului special este, în general, pozitivă, cu un raport de aproape 1:3 între „costul” măsurii (veniturile fiscale la care se renunță) și producția locală suplimentară pe care o poate facilita.

               •Consultări cu părțile interesate

                  În total, aproximativ 120 de părți interesate au fost intervievate în cadrul studiului extern care sprijină analiza regimului actual. Programul interviului a implicat serviciile competente ale Comisiei și reprezentanții Spaniei.

                  Pentru această consultare, s-a acordat atenție asigurării unei acoperiri adecvate a părților interesate relevante, precum și a unui echilibru între acestea, incluzând atât reprezentanții sectoarelor de producție locale – și anume beneficiarii regimurilor speciale – cât și pe cei ai sectorului comercial și al serviciilor care sunt afectate în mod direct sau indirect de acestea.

               •Evaluarea impactului

               Inițiativa este elaborată ca un exercițiu format din etape succesive: o evaluare ex post a regimului actual urmată îndeaproape de o evaluare prospectivă. O astfel de evaluare a impactului potențial al continuării și eventual al schimbării regimului existent a fost stabilită într-un document analitic, inclusiv într-o anexă de evaluare. Acest document se bazează pe un studiu extern și pe informațiile furnizate de statul membru.

               4.IMPLICAȚII BUGETARE

                  Propunerea nu are implicații asupra bugetului Uniunii Europene.

               5.ALTE ELEMENTE

               •Planuri de punere în aplicare și modalități de monitorizare, evaluare și raportare

                  Autoritățile spaniole și Comisia vor avea rolul de a monitoriza punerea în aplicare și funcționarea derogării, astfel cum s-a întâmplat până în prezent.

                  Autoritățile spaniole vor avea obligația de a prezenta un raport până la 30 septembrie 2025 pentru perioada 2019-2024. Acest raport va include următoarele elemente: informații privind costurile suplimentare asociate producției; distorsiunile economice și impactul asupra pieței; informații pentru evaluarea eficacității, a eficienței și a coerenței cu alte politici ale UE; precum și informații privind relevanța continuă și valoarea adăugată europeană a legislației.

                  Exercițiul de raportare ar trebui, de asemenea, să vizeze colectarea de informații din partea tuturor părților interesate relevante cu privire la nivelul și evoluția costurilor lor suplimentare de producție, a costurilor de asigurare a conformității și a oricărei situații de denaturare a pieței.

                  Pentru a se asigura că informațiile colectate de autoritățile spaniole conțin datele de care Comisia are nevoie pentru a lua o decizie în cunoștință de cauză cu privire la validitatea și viabilitatea sistemului în viitor, Comisia va elabora orientări specifice cu privire la informațiile solicitate. Orientările vor fi, în măsura posibilului, comune cu alte sisteme similare aplicabile regiunilor ultraperiferice ale UE, reglementate de o legislație similară.

                  Acest lucru va permite Comisiei să evalueze dacă motivele care au justificat acordarea derogării continuă să existe, dacă avantajul fiscal acordat de Spania este în continuare proporțional și dacă sunt posibile măsuri alternative la un sistem de derogare fiscală, ținând seama de dimensiunea internațională a acestora.

                  Structura și datele solicitate în raportul de monitorizare sunt anexate la propunere în anexa II. Atunci când autoritățile spaniole prezintă raportul de monitorizare, Comisia va evalua efectele ratelor diferențiate și necesitatea unor modificări.

               •Explicații detaliate cu privire la prevederile specifice ale propunerii

                  Această parte nu se aplică, deoarece articolele sunt explicite.

               2020/0163 (CNS)

               Propunere de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               privind taxa AIEM aplicabilă în Insulele Canare

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 349,

               având în vedere propunerea Comisiei Europene,

               după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

               având în vedere avizul Parlamentului European
                  9
               ,

               hotărând în conformitate cu o procedură legislativă specială,

               întrucât:

               (1)În conformitate cu articolul 349 din TFUE, Consiliul, ținând seama de constrângerile sociale și economice structurale ale regiunilor ultraperiferice, inclusiv depărtarea, insularitatea, suprafața redusă, relieful dificil și dependența economică de un număr redus de produse, adoptă măsuri specifice care urmăresc să stabilească, în special, condițiile de aplicare a tratatelor în regiunile respective, inclusiv în ceea ce privește politicile comune.

               (2)În consecință, ar trebui adoptate măsuri specifice în vederea stabilirii condițiilor de aplicare a tratatului în aceste regiuni. Ele trebuie să ia în considerare caracteristicile și constrângerile speciale din aceste regiuni ultraperiferice, fără să afecteze integritatea și coerența ordinii juridice comunitare, inclusiv în ceea ce privește piața internă și politicile comune.

               (3)Dependența economică a Insulelor Canare de sectorul serviciilor și, în special, de cel al turismului, măsurată în contribuția acestui sector la PIB-ul regiunii, constituie o constrângere semnificativă. Acest sector joacă un rol semnificativ mai important în economia Insulelor Canare decât sectorul industrial.

               (4)Izolarea și insularitatea inerente unui arhipelag împiedică libera circulație a persoanelor, a mărfurilor și a serviciilor și reprezintă cea de a doua constrângere ca importanță cu care se confruntă Insulele Canare. Amplasarea insulelor crește dependența acestora de transportul aerian și de transportul maritim. Transportul către, dinspre și pe aceste insule îndepărtate și insulare crește și mai mult costurile de producție pentru industriile locale. Costurile de producție sunt mai mari, întrucât aceste moduri de transport sunt mai puțin eficiente și mai costisitoare decât transportul rutier sau feroviar.

               (5)O altă consecință a izolării este creșterea costurilor de producție, din cauza dependenței insulelor de importurile de materii prime și energie, a obligației de a constitui stocuri și a dificultăților care afectează furnizarea de echipament de producție.

               (6)Dimensiunea redusă a pieței și nivelul scăzut al activităților de export, fragmentarea geografică a arhipelagului și obligația de a menține linii de producție diversificate, de mici dimensiuni, pentru a acoperi cererea unei piețe mici, restrâng posibilitatea realizării unor economii de scară.

               (7)În numeroase cazuri, în Insulele Canare, este mai dificil și mai costisitor pentru operatorii locali să obțină servicii specializate și întreținere sau formare profesională pentru manageri și tehnicieni, ori să subcontracteze sau să promoveze dezvoltarea întreprinderilor dincolo de piața regională. Numărul restrâns de metode de distribuție are ca rezultat crearea de stocuri excedentare.

               (8)În ceea ce privește mediul, dificultățile legate de eliminarea deșeurilor industriale și tratarea deșeurilor toxice duc la creșterea costurilor de mediu. Aceste costuri sunt mai mari deoarece nu există instalații de reciclare decât pentru o serie limitată de produse, iar deșeurile trebuie transportate pentru a fi tratate în afara Insulelor Canare.

               (9)O examinare atentă a situației confirmă faptul că este necesar să se aprobe Spaniei cererea de reînnoire a autorizației de aplicare a unei taxe pentru o listă de produse, pentru care pot fi permise scutiri în cazul produselor locale.

               (10)Taxa AIEM servește obiectivului de dezvoltare autonomă a sectorului industrial din Insulele Canare și de diversificare a economiei lor.

               (11)Decizia 2002/546/CE a Consiliului din 20 iunie 2002, adoptată în temeiul articolului 299 din Tratatul CE, autoriza inițial Spania să aplice scutiri sau reduceri ale taxei „Arbitrio sobre Importaciones y Entregas de Mercancías en las Islas Canarias” (denumită în continuare „AIEM”) pentru anumite produse fabricate local în Insulele Canare până la 31 decembrie 2011. În anexa la decizia menționată anterior figurează o listă de produse pentru care se pot aplica scutiri și reduceri fiscale. În funcție de produse, diferența de impozitare între produsele fabricate la nivel local și celelalte produse nu poate depăși 5, 15 sau 25 de puncte procentuale.

               (12)Decizia nr. 895/2011/UE a Consiliului din 19 decembrie 2011 a modificat Decizia 2002/546/CE a Consiliului, prelungindu-i perioada de aplicare până la 31 decembrie 2013.

               (13)Decizia nr. 1413/2013/UE a Consiliului din 17 decembrie 2013 a modificat Decizia 2002/546/CE a Consiliului, prelungindu-i perioada de aplicare până la 30 iunie 2014.

               (14)Decizia nr. 377/2014/UE a Consiliului din 12 iunie 2014 a autorizat Spania să aplice scutiri sau reduceri ale taxei numite AIEM pentru anumite produse fabricate la nivel local în Insulele Canare până la 31 decembrie 2020. Anexa la decizia menționată conține lista produselor pentru care se pot aplica scutirile sau reducerile fiscale.

               (15)Diferența maximă care poate fi aplicată produselor industriale în cauză este de 15 %. În conformitate cu principiul subsidiarității, autoritățile spaniole vor decide asupra procentului adecvat pentru fiecare produs. Diferența de impozitare autorizată nu ar trebui să depășească costurile suplimentare dovedite. Cu toate acestea, acest avantaj fiscal ar trebui să se aplice sub rezerva unei limite de 150 de milioane EUR pe an, cu excepția cazurilor justificate în mod corespunzător.

               (16)În conformitate cu principiul subsidiarității și pentru a asigura flexibilitatea, autoritățile spaniole pot modifica produsele și diferența de impozitare autorizată aferentă acestora astfel încât să reflecte nivelul real al costurilor suplimentare generate de fabricarea acestor produse în Insulele Canare. În acest context, ar trebui ca autoritățile spaniole să aibă posibilitatea de a aplica diferențe mai scăzute și de a stabili o taxă minimă pentru anumite produse, dacă este necesar, cu condiția ca orice modificare să fie în conformitate cu obiectivele articolului 349 din TFUE. Orice modificare a listei de produse ar trebui să se bazeze pe următoarele criterii de eligibilitate: că există o producție locală, iar cota sa din piața locală nu este mai mică de 5 %; că există un import semnificativ de bunuri (inclusiv din Spania continentală și alte state membre) care ar putea pune în pericol continuarea producției locale, iar cota sa din piața locală reprezintă cel puțin 10 %; că există costuri suplimentare care cresc prețul de cost al producției locale în comparație cu produsele fabricate în altă parte, ceea ce pune în pericol competitivitatea produselor fabricate la nivel local.

               (17)Se poate deroga de la pragurile cotei de piață în circumstanțe justificate în mod corespunzător, care includ: producția bazată pe forța de muncă intensivă; producția altfel strategică pentru dezvoltarea locală; producția supusă unor fluctuații periodice; producția situată în zone deosebit de defavorizate; producția de produse medicale și de echipamente individuale de protecție necesare pentru abordarea crizelor sanitare. Autoritățile spaniole ar trebui să aibă posibilitatea de a modifica lista de produse și diferența de impozitare autorizată a acestora, cu condiția ca orice modificare să fie în conformitate cu obiectivele prevăzute la articolul 349 din TFUE.

               (18)Obiectivele de promovare a dezvoltării socio-economice a Insulelor Canare sunt reflectate la nivel național în domeniul de aplicare a taxei și în modul de alocare a veniturilor pe care aceasta le generează. Încorporarea veniturilor din această taxă în resursele sistemului fiscal și economic al Insulelor Canare și utilizarea lor pentru aplicarea unei strategii de dezvoltare economică și socială care implică promovarea activităților locale constituie o obligație juridică.

               (19)Scutirile sau reducerile taxei AIEM ar trebui să fie aplicate pentru o perioadă de 7 ani. Pentru a permite Comisiei să evalueze dacă mai sunt sau nu îndeplinite condițiile care au justificat acordarea autorizării, Spania ar trebui să prezinte Comisiei un raport de monitorizare până la 30 septembrie 2025.

               (20)Prezenta decizie nu aduce atingere eventualei aplicări a articolelor 107 și 108 din TFUE,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               1. Prin derogare de la articolele 28, 30 și 110 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, autoritățile spaniole sunt autorizate, până la 31 decembrie 2027, să stabilească, în ceea ce privește produsele încadrate în categoriile enumerate în anexa I care sunt fabricate la nivel local în Insulele Canare, scutiri totale sau reduceri parțiale ale taxei numite „Arbitrio sobre las Importaciones y Entregas de Mercancías en las islas Canarias (AIEM)”. Aceste scutiri trebuie să facă parte din strategia de dezvoltare economică și socială a Insulelor Canare și să contribuie la promovarea activităților locale.

               2. Aplicarea scutirilor totale sau reducerilor menționate la alineatul (1) nu poate duce la diferențe mai mari de 15 % pentru produsele care se încadrează în categoriile enumerate în anexa I.

               Spania se asigură că scutirile sau reducerile aplicate produselor nu depășesc procentul strict necesar pentru menținerea, promovarea și dezvoltarea activităților locale. Diferența de impozitare autorizată nu depășește costurile suplimentare dovedite.

               3. Acest avantaj fiscal se aplică sub rezerva unei limite de 150 de milioane EUR pe an, cu excepția cazurilor justificate în mod corespunzător.

               Articolul 2

               Produsele menționate la articolul 1 alineatul (1) din prezenta decizie se selectează luând în considerare următoarele criterii:

               (a) că există o producție locală, iar cota sa din piața locală nu este mai mică de 5 %;

               (b) că există un import semnificativ de bunuri (inclusiv din Spania continentală și alte state membre) care ar putea pune în pericol continuarea producției locale, iar cota sa din piața locală reprezintă cel puțin 10 %;

               (c) că există costuri suplimentare care cresc costurile producției locale în comparație cu produsele fabricate în altă parte, punând în pericol competitivitatea produselor fabricate la nivel local.

               Se poate deroga de la pragurile cotei de piață menționate la literele a) și b) în circumstanțe justificate în mod corespunzător, care includ:

               (i) producția bazată pe forța de muncă intensivă;

               (ii) producția altfel strategică pentru dezvoltarea locală;

               (iii) producția supusă unor fluctuații periodice;

               (iv) producția situată în zone deosebit de defavorizate;

               (v) producția de produse medicale și de echipamente individuale de protecție necesare pentru abordarea crizelor sanitare.

               Articolul 3

               Până la 1 ianuarie 2021, autoritățile spaniole transmit Comisiei lista inițială de produse cărora li se aplică scutiri sau reduceri. Produsele în cauză se încadrează în categoriile de produse prevăzute în anexa I la prezenta decizie. Autoritățile spaniole pot aduce modificări acestei liste de produse, cu condiția informării Comisiei cu privire la toate informațiile relevante.

               Articolul 4

               Spania prezintă Comisiei, până cel târziu la 30 septembrie 2025, un raport care să îi permită acesteia să evalueze dacă mai sunt sau nu îndeplinite condițiile care au justificat acordarea autorizării prevăzute la articolul 1 din prezenta decizie. Raportul conține informațiile prevăzute în anexa II.

               Articolul 5

               Prezenta decizie se aplică începând cu 1 ianuarie 2021.

               Articolul 6

               Prezenta decizie se adresează Regatului Spaniei.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)

                        Decizia nr. 377/2014/UE a Consiliului din 12 iunie 2014 privind taxa AIEM aplicabilă în Insulele Canare,JO L 182, 21.6.2014, p. 4-8.

                     (2)

                        RGECA [Regulamentul (UE) nr. 651/2014 al Comisiei din 17 iunie 2014 de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața internă în aplicarea articolelor 107 și 108 din tratat] constituie temeiul juridic al UE în baza căruia este permisă schema de ajutor de stat AIEM în temeiul normelor UE.

                     (3)

                        Nomenclatura Combinată (NC) este un instrument de clasificare a mărfurilor care este utilizat în Tariful Vamal Comun și reglementat prin Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful Vamal Comun. Aceasta se bazează pe nomenclatura Sistemului Armonizat (SA), ținută de Organizația Mondială a Vămilor (OMV). Pozițiile sale de clasificare sunt formate din 4 cifre.

                     (4)

                        COM(2017) 623 final.

                     (5)

                        Regulamentul (UE) nr. 228/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 martie 2013.

                     (6)

                        Regulamentul (UE) nr. 508/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 privind Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime.

                     (7)

                        Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime.

                     (8)

                        Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu,
                        Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor Ameliorarea pieței unice: mai multe
                        oportunități pentru cetățeni și pentru întreprinderi [COM(2015) 550 final], p. 4.

                     (9)

                        JO C , , p. .

    ---documentbreak---

               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 4.8.2020
            COM(2020) 355 final
            ANEXE
            la
            Propunerea de Decizie a Consiliului
            privind taxa AIEM aplicabilă în Insulele Canare,
            {SWD(2020) 154 final}

               ANEXA I

               Lista produselor menționate la articolul 1 alineatul (1) în conformitate cu categoriile de produse ale pozițiilor din Sistemul Armonizat

               Agricultură, creșterea animalelor, silvicultură și pescuit

               0203
                      0204
                     0207
                     0407
                     0603
                     0701
                     0703
                     0706
                     0708
                     0810

               Minerit și cariere

               2516
                      6801
                     6802
                     6810

               Materiale de construcții

               2523
                      3816
                     3824
                     6809
                     7006
                     7007
                     7008
                     7009
                     7010

               Produse chimice

               2804
                     2807
                      2811
                     2828
                     2853
                     3102
                     3105
                     3208
                     3209
                     3212
                     3213
                     3214
                     3304

               3401
                     3402
                     3406
                     3814
                      3917
                     3920
                     3923
                     3925
                     4012

               Prelucrarea metalelor

               7308
                      7309
                      7604
                     7608
                     7610
                     8415
                     8424
                     8907
                     9403
                     9404
                     9406

               Industria alimentară și a băuturilor

               0210
                      0305
                     0403
                     0406
                     0901
                     1101
                     1102
                     1601
                     1602
                     1702
                     1704
                     1806
                     1901 1902
                     1904
                     1905
                     2002
                     2005
                     2006
                     2007
                     2008
                     2009
                     2103
                     2105
                     2106
                     2201

               2202
                     2203
                     2204
                     2208
                     2309

               Tutun

               2402

               Textile, piele și încălțăminte

               6109
                     6112

               Hârtie

               4808
                     4811
                     4818
                     4819
                     4821
                     4823

               Artă grafică

               4909
                     4910
                     4911

               ANEXA II

               Informații care trebuie incluse în raportul de monitorizare menționat la articolul 4

               1. Costuri suplimentare estimate. Autoritățile spaniole trimit un raport de sinteză cu date suficiente pentru a evalua dacă există costuri suplimentare care cresc prețul de cost al producției locale în comparație cu produsele fabricate în altă parte. Informațiile furnizate în raportul de sinteză trebuie să includă cel puțin următoarele informații, în cazul în care sunt disponibile astfel de informații: costurile factorilor de producție, costurile stocurilor excedentare, costurile cu echipamentele, costurile suplimentare ale forței de muncă și costurile financiare. Aceste date trebuie să fie furnizate în raport cu cel puțin categoriile de produse din pozițiile Sistemului Armonizat, în conformitate cu cele patru cifre din Nomenclatura Combinată.

               Acest raport conține sinteza rezultatelor studiilor ad hoc detaliate privind costurile suplimentare pe care Spania trebuie să continue să le desfășoare periodic.

               2. Alte subvenții. Autoritățile spaniole trimit o listă a tuturor celorlalte măsuri de ajutor și de sprijin care abordează cheltuielile suplimentare de funcționare ale operatorilor economici legate de statutul de regiune ultraperiferică al Insulelor Canare.

               3. Impactul asupra bugetului public. Autoritățile spaniole completează tabelul 1, furnizând valoarea totală estimată (în EUR) a taxei percepute sau nepercepute în temeiul regimului AIEM.

               Tabelul 1.

                        Anul*

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        Note**

                        Venituri fiscale la care se renunță

                        Încasări fiscale – importuri

                        Încasări fiscale – producție locală

               Note la tabel:

               (1)„venituri fiscale la care se renunță”: valoarea totală (în EUR) a taxei nepercepute din cauza diferențelor de impozitare aplicate producției locale (reduceri/scutiri). La nivel de produs, acestea se calculează înmulțind valoarea producției vândute pe piața locală (și anume scăzând exporturile) cu diferența de impozitare aplicată. Indicatorul se calculează apoi prin însumarea estimărilor la nivel de produs.

               (2)„încasări fiscale – importuri”: valoarea totală (în EUR) a taxei percepute la importurile de produse impozabile.

               (3)„încasări fiscale – producție locală”: valoarea totală (în EUR) a taxei percepute la produsele locale impozabile.

               (4)(*) s-ar putea să nu fie disponibile informații pentru toți anii menționați.

               (5)(**) furnizați observații și clarificări considerate relevante.

               4. Impactul asupra performanței economice generale. Autoritățile spaniole completează tabelul 2, furnizând orice informație care demonstrează impactul taxelor reduse asupra dezvoltării socioeconomice a regiunii. Indicatorii prevăzuți în tabel se referă la performanța sectoarelor sprijinite în raport cu performanța generală a economiei regionale. În cazul în care unii indicatori nu sunt disponibili, se includ date alternative de raportare cu privire la performanța socioeconomică generală a regiunii.

               Tabelul 2.

                        Anul*

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        Note**

                        Valoare adăugată brută la nivel regional

                        -În sectoarele sprijinite

                        Rata generală de ocupare a forței de muncă la nivel regional

                        -În sectoarele sprijinite

                        Numărul de întreprinderi active

                        -În sectoarele sprijinite

                        Indicele nivelului prețurilor – continent

                        Indicele nivelului prețurilor – regiune

               Note la tabel:

               (1) „sectoare sprijinite”: destinate ca sectoare economice (definiție NACE sau similare) în care producția beneficiază preponderent (pe volum de producție) de reduceri/scutiri de taxe.

               (2)(*) s-ar putea să nu fie disponibile informații pentru toți anii menționați.

               (3)(**) furnizați observații și clarificări considerate relevante.

               5. Specificații cu privire la regim. Autoritățile spaniole completează tabelele 3 și 4 pentru fiecare produs (NC4, NC6, NC8 sau TARIC10, după caz) și pe an (din 2019 până în 2024). Lista include numai produsele care beneficiază de rate de impozitare diferențiate.

               Tabelul 3. Identificarea produselor și a ratelor aplicate.

                        Produse sprijinite – cod NC (4, 6, 8 sau 10 cifre)

                        Anul

                         Categorie aprobată NC4

                        Specificațiile codului

                        Rata de impozitare externă

                        Rata de impozitare internă

                        Diferența de impozitare aplicată

                        Note**

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

               Note la tabel:

               (1)„categorie aprobată NC4”: categoria NC4 aprobată în prezenta decizie.

               (2)„specificația codului”: în cazul în care un tratament diferit este extins la coduri diferite de 10 cifre sau se bazează pe alte specificații ad hoc ale definițiilor NC/TARIC.

               (3)„Rata de impozitare externă”: rata de impozitare aplicată importurilor.

               (4)„Rata de impozitare internă”: rata de impozitare aplicată producției locale.

               (5)„Diferență de impozitare aplicată”: diferența dintre rata externă și cea internă.

               (6) (**) furnizați observații și clarificări considerate relevante.

               Tabelul 4. Cota de piață a produselor sprijinite.

                        Produse sprijinite – cod NC (4, 6, 8 sau 10 cifre)*

                        Anul

                        Volumul

                        Valoarea (în EUR)

                        Note**

                        producția locală

                        unitatea

                        importurile

                        Cota de piață**

                        producția locală

                        importurile

                        Cota de piață**

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

               Note la tabel:

               (1)(*) prima coloană ar trebui să fie identică cu tabelul precedent, pentru a permite corespondența datelor.

               (2)„volum”: în coloana „unitate”, specificați unitatea de măsură (tone, hl, bucăți etc.).

               (3)„valoare”: pentru import, aceasta coincide cu baza de impozitare.

               (4)(**) „cotă de piață”: cota de piață se calculează prin scăderea exporturilor de produse locale.

               (5)(***) furnizați observații și clarificări considerate relevante.

               6. Nereguli. Autoritățile spaniole furnizează informații cu privire la orice anchetă privind neregulile de ordin administrativ, în special privind evaziunea fiscală sau contrabanda, în contextul aplicării autorizării. Furnizați informații detaliate, inclusiv cel puțin informații cu privire la natura cazului, valoare și perioadă.

               7. Plângeri. Autoritățile spaniole furnizează informații care să indice dacă autoritățile locale, regionale sau naționale au primit plângeri cu privire la aplicarea autorizării, fie din partea beneficiarilor, fie din partea entităților nebeneficiare.