|

52011PC0438

/* COM/2011/0438 final - 2011/0189 (NLE) */  Propunere de REGULAMENT AL CONSILIULUI de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de carbonat de bariu originar din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009

	EXPUNERE DE MOTIVEContextul propunerii |Motivele și obiectivele propunerii Prezenta propunere se referă la aplicarea Regulamentului (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene[1] (denumit în continuare „regulamentul de bază”) în cadrul procedurii privind reexaminarea măsurilor aplicabile importurilor de carbonat de bariu originar din Republica Populară Chineză. |Contextul general Prezenta propunere se înscrie în contextul punerii în aplicare a regulamentului de bază și reprezintă rezultatul unei anchete care s-a desfășurat în conformitate cu cerințele de fond și de procedură prevăzute în regulamentul de bază. |Dispoziții în vigoare în domeniul propunerii În iulie 2005, Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 1175/2005[2], a impus o taxă antidumping specifică definitivă pentru importurile de carbonat de bariu originar din China. |Coerența cu alte politici și obiective ale Uniunii Nu se aplică. |Consultarea părților interesate și evaluarea impactului |Consultarea părților interesate |Părțile interesate vizate de procedură au avut posibilitatea de a-și apăra interesele în cursul anchetei, în conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază. |Obținerea și utilizarea expertizei |Nu a fost necesar să se recurgă la expertiză externă. |Evaluarea impactului Prezenta propunere este rezultatul punerii în aplicare a regulamentului de bază. Regulamentul de bază nu prevede o evaluare generală a impactului, dar conține o listă completă de condiții care trebuie evaluate. |Elementele juridice ale propunerii |Rezumatul acțiunii propuse Propunerea de regulament al Consiliului anexată se bazează pe constatările anchetei privind probabilitatea continuării dumpingului, precum și probabilitatea continuării prejudiciului pentru industria Uniunii. Prin urmare, se propune adoptarea de către Consiliu a propunerii de regulament anexate, în scopul de a prelungi măsurile în vigoare în prezent pentru o perioadă de cinci ani. |Temei juridic Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene. |Principiul subsidiarității Propunerea intră sub incidența competenței exclusive a Uniunii. În consecință, principiul subsidiarității nu se aplică. |Principiul proporționalității Propunerea respectă principiul proporționalității deoarece tipul acțiunii este descris în regulamentul de bază menționat anterior și nu permite luarea unei decizii la nivel național. |Nu sunt necesare indicații privind măsura în care sarcina financiară și administrativă care revine Uniunii, guvernelor naționale, autorităților regionale și locale, operatorilor economici și cetățenilor este limitată la minimum și proporțională cu obiectivul propunerii. |Alegerea instrumentelor |Instrumentul propus: regulament al Consiliului. |Alte instrumente nu ar fi adecvate deoarece regulamentul de bază nu prevede alte opțiuni. |Implicațiile bugetare |Propunerea nu are nicio implicație pentru bugetul Uniunii. |2.  2011/0189 (NLE)Propunere deREGULAMENT AL CONSILIULUIde instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de carbonat de bariu originar din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene[3] (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (4) și articolul 11 alineatele (2), (5) și (6),având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”), după consultarea comitetului consultativ,întrucât:A. PROCEDURA3.  Măsurile în vigoare4.  Prin Regulamentul (CE) nr. 1175/2005[4], Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă pentru importurile de carbonat de bariu (denumit în continuare „BaCO3”) originar din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”). Rata taxei specifice definitive era cuprinsă între 6,3 și 56,4 EUR pe tonă.5.  Cerere de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor6.  În urma publicării, în martie 2010, a unui aviz de expirare iminentă a măsurilor anti-dumping aplicabile importurilor de BaCO3 originar din RPC[5], Comisia a primit, la 19 aprilie 2010, o cerere de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.7.  Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor a fost depusă de societatea Solvay & CPC Barium Strontium GmbH & Co. KG (denumită în continuare „solicitantul”), care este singurul producător de BaCO3 din Uniunea Europeană și reprezintă 100 % din producția totală de BaCO3 a Uniunii. Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar risca să aibă drept rezultat continuarea dumpingului și continuarea prejudiciului pentru industria din Uniune.8.  Stabilind, ca urmare a consultării comitetului consultativ, că există suficiente elemente de probă pentru deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a publicat un aviz de deschidere al acestei reexaminări în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene[6] (denumit în continuare „avizul de deschidere”).9.  Ancheta10.  Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată11.  Ancheta privind continuarea sau reapariția dumpingului și a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 iulie 2009 și 30 iunie 2010 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”).12.  Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității unei continuări a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2007 și sfârșitul PAR (denumită în continuare „perioada examinată”).13.  Părțile vizate de anchetă14.  Comisia a informat oficial producătorul din Uniune solicitant, producătorii-exportatori din RPC, importatorii/comercianții, utilizatorii din Uniune cunoscuți ca fiind vizați, precum și asociațiile acestora, producătorii din țara analogă precum și autoritățile din RPC cu privire la deschiderea reexaminării.15.  De asemenea, Comisia a oferit părților interesate posibilitatea de a-și face cunoscute, în scris, punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul fixat în avizul de deschidere. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au demonstrat că există motive speciale pentru a fi audiate.16.  Având în vedere numărul aparent mare de producători-exportatori din China menționați în cereri, în avizul de deschidere s-a prevăzut utilizarea eșantionării pentru determinarea dumpingului și a probabilității continuării dumpingului, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.17.  Pentru a permite Comisiei să stabilească dacă este necesar să se apeleze la eșantionare și, după caz, să selecteze un eșantion, toți producătorii-exportatori au fost invitați să se prezinte Comisiei și să furnizeze acesteia, astfel cum este indicat în avizul de deschidere, informații de bază referitoare la activitățile lor care privesc produsul în cauză, desfășurate în perioada 1 iulie 2009 - 30 iunie 2010.18.  Comisia a primit răspunsuri numai din partea a trei societăți sau grupuri de societăți din RPC și, prin urmare, s-a decis că eșantionarea nu era necesară în ceea ce privește producătorii-exportatori chinezi.19.  Comisia a trimis, de asemenea, chestionare tuturor părților cunoscute ca fiind vizate și celor care au solicitat un chestionar în termenul precizat în avizul de deschidere.20.  S-au primit răspunsuri la chestionare de la producătorul din Uniune solicitant și de la societatea sa afiliată, de la nouă utilizatori, de la patru importatori, de la doi producători-exportatori din China și de la doi producători din țara analogă eventuală. Unul dintre producătorii-exportatori chinezi care a răspuns la exercițiul de eșantionare s-a decis să nu continue să coopereze cu procedura.21.  Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile considerate necesare în scopul determinării riscului de continuare a dumpingului și a prejudiciului, precum și a determinării interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:(a) Producătorul din Uniune solicitant-  Solvay & CPC Barium Strontium GmbH & Co. KG, Hannover și societatea sa afiliată Solvay Bario e Derivati SpA., Massa(b) Producători-exportatori din RPC-  Zaozhuang Yongli Chemical Co., Ltd., provincia Shangdong-  Guizhou Red Star Developing Import & Export Co., Ltd., provincia Guizhou(c) Producătorul din țara analogă (India)-  Solvay Vishnu Barium Private Limited, Hyderabad(d) Importatori-  Norkem Limited, Knutsford, Regatul Unit-  L'Aprochimide Srl, Muggio, Italia(e) Utilizatori-  Technische Glass Illmenau GmbH, Illmenau, GermaniaB. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR22.  Produsul în cauză23.  Produsul în cauză este identic cu cel din ancheta anterioară și se definește după cum urmează: carbonat de bariu cu un conținut de stronțiu mai mare de 0,07 % din greutate și cu un conținut de sulf mai mare de 0,0015 % din greutate și care se prezintă sub formă de pulbere, granule presate sau calcinate, originar din RPC, clasificat în prezent la codul NC ex 2836 60 00.24.  BaCO3 este utilizat îndeosebi în industria cărămizilor și țiglelor, în sectorul ceramicii și în producția de ferită. Anterior, era utilizat în producția tuburilor cu raze catodice (CRT) pentru televizoare dar această aplicație a dispărut în UE ca urmare a înlocuirii acestora cu ecranele LCD sau cu plasmă.25.  Produsul similar26.  Ca și în ancheta inițială, această procedură a stabilit că BaCO3 fabricat în China și exportat către Uniune, precum și carbonatul de bariu fabricat și vândut pe piața internă din țara analoagă (India) și cel fabricat și vândut în Uniune de producătorul din Uniune solicitant prezintă aceleași caracteristici fizice și chimice esențiale și sunt destinate acelorași utilizări de bază.27.  În consecință, aceste produse sunt considerate ca fiind produse similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.C. DUMPINGUL28.  În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă expirarea măsurilor existente ar putea conduce la o continuare a dumpingului.29.  Context general30.  Din cei 16 producători-exportatori chinezi cunoscuți contactați la deschiderea reexaminării în perspectiva expirării măsurilor, trei au răspuns la exercițiul de eșantionare dar numai doi au cooperat pe deplin cu Comisia, răspunzând la un chestionar complet.31.  Țară analoagă32.  Întrucât RPC deține o economie de tranziție și în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru producătorii-exportatori care nu beneficiază de statutul de societate care îndeplinește condițiile unei economii de piață trebuie să fie stabilită pe baza prețurilor sau a valorii calculate într-o țară terță corespunzătoare cu economie de piață (denumită în continuare "țară analoagă").33.  SUA a fost folosită ca țară analoagă în cadrul anchetei inițiale și a fost propusă în cadrul anchetei de față cu scopul stabilirii valorii normale. Totuși, s-a considerat necesar să se verifice dacă această țară continuă să fie adecvată pentru prezenta reexaminare în perspectiva expirării măsurilor. Au fost contactați în scris toți producătorii de carbonat de bariu cunoscuți pe plan mondial, și anume din Brazilia, India, Japonia și SUA. S-au primit două răspunsuri, unul de la un producător din SUA și altul de la un producător din India.34.  După o examinare atentă a criteriilor precum producția totală, numărul de producători, concurența de pe piață, volumul total al importurilor, taxele antidumping și taxele vamale atât pe piața internă americană cât și pe cea indiană, s-a luat hotărârea de a alege India ca țară analogă. Alegerea Indiei, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, a fost considerată a fi mai adecvată decât cea a SUA datorită mărimii pieței sale, a volumului mai mare de importuri și concurenței mai strânse legate de acest produs de pe piața sa internă. Nu s-au primit observații sau obiecții în această privință de la niciuna dintre părțile interesate. Drept rezultat, valoarea normală pentru producătorii-exportatori fără statut de economie de piață a fost bazată pe datele furnizate de producătorul din India.35.  Importurile care fac obiectul unui dumping în cursul PAR36.  Valoarea normală37.  Pentru societatea căreia i s-a acordat TEP (tratamentul de economie de piață) în cursul anchetei inițiale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă vânzările interne ale carbonatului de bariu către clienți independenți au fost realizate reprezentative în decursul PAR, și anume dacă volumul total al vânzărilor respective reprezenta cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor produsului în cauză exportat în Uniune. Ancheta a arătat că aceste vânzări nu erau reprezentative și, prin urmare, valoarea normală a trebuit să fie calculată. Valoarea normală stabilită s-a bazat pe costul total de producție plus costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale ale societății (SGA) și profitul obținut la vânzările interne în cursul obișnuit al comercializării produsului similar.38.  Pentru societatea căreia nu i s-a acordat TEP în cursul anchetei inițiale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost calculată pe baza informațiilor primite de la producătorul cooperant din țara analogă.39.  S-a verificat mai întâi dacă vânzările interne totale ale produsului similar către clienți independenți erau reprezentative în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, și anume dacă vânzările respective reprezentau cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor produsului în cauză exportat în Uniune. Vânzările interne ale producătorului cooperant din India au fost considerate suficient de reprezentative în cursul PAR.40.  Ulterior, Comisia a analizat dacă vânzările interne ale produsului similar puteau fi considerate ca fiind efectuate în cursul normal al unor operațiuni comerciale, conform articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Aceasta s-a efectuat prin stabilirea pentru produsul similar vândut pe piața din India a proporției de vânzări interne profitabile către clienți neafiliați în cursul PAR. Întrucât nu existau vânzări rentabile ale produsului similar în cursul PAR, valoarea normală a trebuit să fie calculată. Valoarea normală a fost calculată pe baza costului total de producție al producătorului în cauză la care s-a adăugat o sumă rezonabilă, corespunzătoare costurilor de vânzare, cheltuielilor administrative și altor costuri generale (SGA), precum și un volum rezonabil de profit, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) litera (c) din regulamentul de bază. Costurile SGA și profitul adăugate costurilor de producție a produsului similar utilizate au fost coerente cu cele utilizate în cursul anchetei inițiale și s-au ridicat la 10,6% pentru costurile SGA și la 7,2% pentru profit. Nu a fost furnizată nicio informație care să indice că aceste sume nu ar fi rezonabile, nici că nivelul de profit utilizat ar depăși nivelul de profit obținut în mod normal de către alți exportatori sau producători din vânzări de produse din aceeași categorie generală pe piața internă a țării de origine.41.  Preț de export42.  Toate vânzările la export către Uniune efectuate de către producătorii-exportatori cooperanți vizați au fost realizate direct către clienți independenți din Uniune, astfel încât prețul de export s-a stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, pe baza prețurilor efectiv plătite sau de plătit.43.  Comparația44.  Comparația dintre valoarea normală și prețul de export s-a realizat pe baza nivelului franco fabrică.45.  În scopul unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export și în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, s-a ținut cont, în mod corespunzător, de ajustarea sub formă de anumite diferențe în materie de transport și de comision, care afectau prețurile și comparabilitatea lor.46.  Marja de dumping47.  În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping a fost stabilită pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și media ponderată a prețurilor de export la același nivel comercial.48.  În cazul societății căreia i-a fost acordat TEP în cursul anchetei inițiale, această comparație a arătat că societatea continua dumpingul la o scară și mai mare.49.  În cazul societății căreia nu i s-a acordat TEP în cursul anchetei inițiale, comparația realizată în conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază a indicat un nivel semnificativ de dumping. Această societate reprezintă 98 % din exporturile care fac obiectul taxei reziduale, prin urmare, restul de 2 % din producătorii-exportatori care nu au cooperat cu procedura nu pot influența marja de dumping constatată. În plus, având în vedere lipsa de cooperare a acestora, se consideră că aceștia nu pot practica dumpingul la un nivel mai scăzut decât cel al societății cooperante.D. PROBABILITATEA CONTINUĂRII DUMPINGULUI50.  În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat probabilitatea ca dumpingul să continue în cazul eliminării măsurilor.51.  În ceea ce privește probabilitatea continuării dumpingului, s-au examinat evoluția producției și a capacității de producție în RPC, precum și evoluția probabilă a vânzărilor la export către Uniunea Europeană și către piețele altor țări terțe.52.  Conform plângerii, RPC este, de departe, cel mai mare producător mondial de carbonat de bariu. În plus, RPC este, de asemenea, cel mai mare producător mondial de baritină, care constituie materia primă principală pentru fabricarea produsului în cauză. Cele două societăți cooperante au, doar ele două, o capacitate de producție de 331 000 de tone pe an, ceea ce înseamnă aproximativ triplul consumului UE în cursul PAR. În plus, aceste două societăți au o capacitate neutilizată totală de 34 000 de tone, ceea ce este suficient pentru a aproviziona jumătate din consumul UE.53.  Trei dintre producătorii mondiali majori de carbonat de bariu (SUA, India și Brazilia) aplică în prezent măsuri antidumping asupra importurilor produsului în cauză din China. Se poate concluziona că, având în vedere capacitatea de producție neutilizată semnificativă din China și practicile de dumping de pe mai multe piețe, volume suplimentare ar fi direcționate către piața UE în cazul abrogării măsurilor.54.  Faptul că, în pofida existenței măsurilor antidumping împotriva exporturilor chinezești, producătorii-exportatori din China au reușit să exporte cantități semnificative către UE în cursul PAR (la un preț mediu de 251 EUR/t) și să își mărească cota de piață în UE, demonstrează interesul continuu al exportatorilor chinezi pentru piața UE.55.  Este încă și mai limpede, pe baza statisticilor de export chineze, că UE reprezintă o piață atractivă pentru producătorii-exportatori chinezi, întrucât ei au ajuns la unele din cele mai mari prețuri de export (chiar dacă sunt prețuri de dumping) atunci când exportă către UE. Conform statisticilor de export chineze, prețul mediu la vânzare către UE în cursul PAR a fost de 269 dolari SUA FOB, în vreme ce prețul mediu la export către India a fost de 220 dolari SUA.56.  Statisticile de export chineze au arătat că, în ciuda încetării aplicației principale a carbonatului de bariu (producția de tuburi cu raze catodice) exporturile chinezești au crescut pe plan mondial de la 130 000 de tone în 2009 la 158 000 de tone în 2010.57.  În cazul în care măsurile ar fi abrogate, este de așteptat ca, în lumina capacității de producție neutilizate imense din China, exporturile chinezești să fie, foarte probabil, direcționate către UE. Faptul că piețe mondiale majore precum SUA, India și Brazilia sunt protejate de taxe antidumping ridicate vine în sprijinul acestei concluzii.58.  Prețurile acestor importuri vor continua, probabil, să facă obiectul unui dumping, întrucât nu există nici un indiciu că exportatorii și-ar schimba comportamentul în privința prețurilor dacă măsurile ar fi abrogate.59.  S-a concluzionat, prin urmare, că există o probabilitate de continuare a dumpingului.E. DEFINIȚIA INDUSTRIEI DIN UNIUNE60.  Unicul producător cooperant din Uniune reprezintă 100 % din producția de BaCO3 a Uniunii în cursul PAR. Acesta este, prin urmare, considerat a constitui industria Uniunii, în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) și articolul 5 alineatul (4) din regulamentul de bază.F. SITUAȚIA REFERITOARE LA PIAȚA UNIUNII61.  Consumul la nivelul UniuniiTabelul 1: Consumul la nivelul Uniunii2007 | 2008 | 2009 | PAR |Consum (în tone) | 123 354 | 104 037 | 62 637 | 76 560 |Indice | 100 | 84 | 51 | 62 |Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar ale industriei din Uniune și statisticile Eurostat62.  Consumul din Uniune s-a bazat pe volumul combinat al vânzărilor industriei Uniunii în interiorul acesteia și pe volumul importurilor provenite din țări terțe, conform datelor Eurostat.63.  Pe baza acestora și conform Tabelului 1 de mai sus, consumul din Uniune a scăzut în mod semnificativ în cursul perioadei examinate, și anume cu 38 %, ceea ce se explică, în primul rând, prin dispariția activității de producție a tuburilor cu raze catodice din UE.64.  Volumul, cota de piață și prețul importurilor originare din RPCTabelul 2: Importuri din RPC exprimate în volum, cotă de piață și preț de import2007 | 2008 | 2009 | PAR |Volumul importurilor (tone) | 76 306 | 64 573 | 37 341 | 48 720 |Indice | 100 | 85 | 49 | 64 |Cotă de piață | 61,9 % | 62,1 % | 59,6 % | 63,6 % |Indice | 100 | 100 | 96 | 103 |Preț de import CIF EUR/tonă | 230 | 257 | 239 | 251 |Indice | 100 | 112 | 104 | 109 |Sursă: statisticile Eurostat65.  În perioada examinată, volumul importurilor din RPC a scăzut cu 36 %, în timp ce consumul în Uniune a scăzut cu 38 %. În ciuda măsurilor antidumping în vigoare și pe fundalul unui consum în scădere, cota de piață a Chinei a crescut cu trei procente în cursul perioadei examinate.66.  Prețurile medii de import din RPC au crescut cu 9 % în cursul perioadei examinate. Cea mai mare creștere a prețurilor a avut loc între 2007 și 2008, întrucât prețurile au scăzut în 2009 pentru a crește din nou în cursul PAR.67.  Prețul mediu franco fabrică practicat de industria din Uniune a fost comparat cu prețurile medii CIF la import practicate de China la frontiera Uniunii. Aceste prețuri au provenit din cifrele Eurostat și au inclus costurile post-import și taxele vamale și antidumping. Comparația a arătat că prețurile la import practicate de China a determinat o subcotare a prețurilor de vânzare practicate de industria din Uniune cu 3,7 % în cursul PAR. Pe baza celor de mai sus, s-a constatat că dacă măsurile nu ar fi fost în vigoare, prețurile importurilor din China ar fi subcotat cu 44,1 % prețurile practicate de industria Uniunii.68.  Volumul și cota de piață a importurilor din alte țări terțe69.  Volumul total al importurilor de BaCO3 din țări terțe, altele decât RPC a fost nesemnificativ și a reprezentat mai puțin de 1 % din consumul Uniunii în cursul perioadei examinate.70.  Ar trebui să se remarce faptul că prețurile la import din alte țări terțe nu au subcotat prețurile practicate de Uniune în cursul PAR.71.  Situația economică a industriei din Uniune72.  Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție73.  Trebuie să se remarce faptul că, întrucât industria din Uniune constă dintr-un singur producător, datele referitoare la producție, capacitate și gradul de utilizare a capacității au trebuit să fie comunicate sub formă de indici.Tabelul 3: Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție ale UniuniiIndice | 2007 | 2008 | 2009 | PAR |Producție | 100 | 79 | 36 | 47 |Capacitate de producție | 100 | 100 | 100 | 100 |Gradul de utilizare a capacității | 100 | 79 | 36 | 47 |Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar primite din partea industriei din Uniune74.  Producția industriei din Uniune a scăzut cu 53 % în cursul perioadei examinate. Trebuie observat faptul că industria din Uniune și-a adaptat modelul de producție începând cu 2003 pentru a răspunde în mod corespunzător noii situații de pe piață și dispariției activității de producție a tuburilor cu raze catodice din UE. Drept consecință, capacitatea de producție a fost redusă cu peste 50 % întrucât produsul examinat este produs în prezent în alternanță folosind același echipament ca și carbonatul de stronțiu (denumit în continuare „SrCO3”)75.  Capacitatea de producție a industriei din Uniune a rămas neschimbată în cursul perioadei examinate. Gradul de utilizare a capacității s-a dezvoltat, astfel, în mod similar cu volumele de producție.76.  StocurileTabelul 4: Stocurile2007 | 2008 | 2009 | PAR |Indice | 100 | 97 | 41 | 41 |Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar primite din partea industriei din Uniune77.  Stocurile au scăzut cu 59 % în perioada examinată. Această scădere se datorează cererii reduse și capacității de adaptare a industriei din Uniune la noua situație de pe piață.78.  Volumul vânzărilor și prețurileTabelul 5: Volumul vânzărilor, valoarea și prețul unitar de vânzare2007 | 2008 | 2009 | PAR |Volumul vânzărilor (indice) | 100 | 84 | 53 | 59 |Valoarea vânzărilor (indice) | 100 | 92 | 66 | 73 |Prețul unitar de vânzare (indice) | 100 | 109 | 124 | 123 |Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar primite din partea industriei din Uniune79.  Volumul vânzărilor industriei din Uniune a scăzut cu 41 % în cursul perioadei examinate. Scăderea majoră a avut loc în 2009 datorită recesiunii economice generale. Astfel, volumul vânzărilor industriei din Uniune a scăzut în mod proporțional mai mult de cât consumul UE din aceeași perioadă. Valoarea vânzărilor a scăzut în mod mai puțin semnificativ decât volumul, întrucât industria din Uniune a reușit să crească nivelul prețurilor în perioada examinată în cursul căreia prețul unitar de vânzare a crescut cu 23 %.80.  Cota de piață și creștereaTabelul 6: Cota de piață a industriei din Uniune2007 | 2008 | 2009 | PAR |Indice | 100 | 100 | 105 | 95 |Sursă: răspunsurile verificate la chestionar ale industriei din Uniune, statistici Eurostat ajustate81.  Cota de piață a industriei din Uniune a crescut cu 5 % în 2009, după care a scăzut în mod semnificativ cu 10 % în cursul PAR. Aceasta indică faptul că, în absența unei creșteri a pieței, industria din Uniune nu ar putea să își mențină cota de piață.82.  Ocuparea forței de muncă, productivitatea și salariileTabelul 7: Ocuparea forței de muncă, salariile și productivitatea2007 | 2008 | 2009 | PAR |Ocuparea forței de muncă (indice) | 100 | 87 | 55 | 57 |Salariile (EUR/angajat; indice) | 100 | 108 | 106 | 113 |Productivitatea (indice) | 100 | 91 | 65 | 82 |Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar primite din partea industriei din Uniune83.  Rata ocupării forței de muncă a scăzut în mod semnificativ în cursul perioadei examinate ca o consecință a recesiunii economice și a noii situații de pe piață. Salariile medii au crescut cu 13 % ca urmare a ratei ridicate a inflației care a afectat în mod direct indexarea salariilor. Productivitatea a scăzut cu 18 % în cursul aceleiași perioade ca rezultat al scăderii volumului producției care nu a putut fi compensat prin reducerea efectivelor.84.  RentabilitateaTabelul 8: Rentabilitatea2007 | 2008 | 2009 | PAR |Indice | -100 | -192 | -351 | -206 |Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar primite din partea industriei din Uniune85.  Rentabilitatea industriei din Uniune a scăzut cu peste 106 % în cursul perioadei examinate ca o consecință a recesiunii economice și a încetării fabricării tuburilor cu raze catodice care au afectat atât volumul vânzărilor cât și costurile de producție. Industria a fost în continuă pierdere pe parcursul perioadei examinate.86.  Investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluriTabelul 9: Investițiile și randamentul investițiilor2007 | 2008 | 2009 | PAR |Investiții (indice) | 100 | 82 | 90 | 97 |Randamentul investițiilor (indice) | -100 | -251 | -506 | -176 |Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar primite din partea industriei din Uniune87.  Investițiile au rămas stabile pe durata perioadei examinate. Investițiile efectuate de industria din Uniune au fost cheltuite în anul în care au fost realizate. Randamentul investițiilor (profitul exprimat ca un procentaj anual al investițiilor) a avut o evoluție negativă în cursul perioadei examinate, în mod similar cu rentabilitatea.88.  Ancheta nu a adus niciun element de probă conform căruia industria din Uniune ar fi avut probleme majore în mobilizarea capitalurilor. Ar trebui remarcat, totuși, faptul că investițiile efectuate în perioada examinată au fost nesemnificative.89.  Fluxul de lichiditățiTabelul 10: Fluxul de lichidități2007 | 2008 | 2009 | PAR |Indice | -100 | -83 | 25 | 32 |Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar primite din partea industriei din Uniune90.  Fluxul de lichidități s-a îmbunătățit în mod semnificativ în perioada examinată, ca o consecință a reducerii volumului stocurilor.91.  Amploarea marjei de dumping92.  În cursul PAR, în pofida măsurilor în vigoare, dumpingul considerabil a continuat, la niveluri și mai mari decât cele stabilite în ancheta inițială, pe baza datelor obținute atât de la producătorii-exportatori cooperanți cât și de la EUROSTAT.93.  Redresarea de pe urma efectelor dumpingului anterior94.  Industria din Uniune, aflată într-un context economic negativ care se explică prin recesiunea economică generală și dispariția unei aplicații importante, nu s-a redresat de pe urma efectelor dumpingului anterior, în special în ceea ce privește volumul vânzărilor, prețul de vânzare și rentabilitatea. Mai mult, s-a constatat că dumpingul a continuat în cursul PAR.95.  Activitatea de export a industriei din UniuneTabelul 11: Volumul exporturilor industriei din Uniune2007 | 2008 | 2009 | PAR |Indice | 100 | 86 | 45 | 66 |Sursă: Răspunsurile verificate la chestionar primite din partea industriei din Uniune96.  Exporturile de BaCO3 ale industriei din Uniune au scăzut cu 34 % în cursul perioadei examinate. Industria din Uniune nu a putut să exporte decât volume limitate datorită concurenței acerbe a exporturilor chinezești pe piețele din afara UE. Scăderea volumul exporturilor în cursul perioadei examinate se explică, de asemenea, prin recesiunea economică.97.  Concluzie privind situația industriei din Uniune98.  În timp ce toți indicatorii principali de prejudiciu, precum volumul vânzărilor, rentabilitatea, producția, ocuparea forței de muncă și productivitatea arătau evoluții negative în cursul perioadei examinate, măsurile antidumping au avut un efect de atenuare asupra situației industriei din Uniune.99.  În ceea ce privește cota de piață a industriei din Uniune, tendința ușor descrescătoare arată că, în ciuda măsurilor existente și în timp ce consumul pieței a scăzut, importurile chinezești nu numai că au determinat excluderea altor țări de pe piață dar au câștigat chiar și cote de piață în detrimentul industriei din Uniune.100.  În concluzie, ținând seama de evoluția negativă a indicatorilor privind industria din Uniune, se consideră că industria din Uniune a continuat să sufere prejudicii materiale în perioada examinată. Prin urmare, s-a examinat dacă există probabilitatea continuării prejudiciului, în eventualitatea expirării măsurilor.G. PROBABILITATEA CONTINUĂRII PREJUDICIULUI101.  Sinteza analizei privind probabilitatea continuării dumpingului și a reapariției unui dumping prejudiciabil102.  Se reamintește că, pe piața UE, consumul a scăzut în mod semnificativ de la ancheta inițială, datorită dispariției producției de tuburi cu raze catodice și a recesiunii economice. În aceste circumstanțe, cota de piață a importurilor din China a crescut cu peste 15 % în timp ce cota de piață a industriei din Uniune și a importurilor din țări terțe a scăzut în mod semnificativ. Aceasta demonstrează că, în ciuda măsurilor în vigoare și a consumului în scădere al UE, producătorii-exportatori chinezi au arătat un interes constant pentru piața din UE și au reușit să excludă țările terțe de pe piața UE.103.  Se reamintește, de asemenea, că producătorii-exportatori din RPC au continuat să practice dumpingul și subcotarea prețurilor industriei din Uniune la niveluri foarte semnificative în cursul PAR. Pe baza acestor fapte, nu există nici un motiv să se considere că RPC nu va continua să practice dumpingul și subcotarea prețurilor industriei din Uniune pe viitor.104.  Ancheta a dovedit că producătorii chinezi dețineau capacități neutilizate disponibile semnificative în cursul PAR, și anume în jur de 280 000 de tone. Aceasta reprezintă de trei ori mai mult decât piața din UE în cursul PAR. În ciuda creșterii preconizate a cererii în RPC, se așteaptă ca supracapacitatea să persiste și să rămână foarte semnificativă în următorii ani.105.  Piața Uniunii este destinația de export principală a RPC. Alte piețe de export majore precum SUA și India aplică măsuri antidumping semnificative[7] împotriva BaCO3 originar din RPC. Prin urmare, aceste piețe sunt practic inaccesibile exporturilor chinezești. Având în vedere interesul producătorilor-exportatori chinezi pentru piața Uniunii, se preconizează că, în cazul abrogării măsurilor, un volum imens de exporturi ar fi direcționat către piața Uniunii, cu un puternic efect general represiv asupra prețurilor.106.  Concluzie privind probabilitatea continuării prejudiciului107.  Pe baza celor de mai sus, se consideră că, în eventualitatea abrogării măsurilor, este probabilă creșterea semnificativă a importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC către Uniune, precum și o presiune în sensul scăderii prețurilor. O astfel de situație ar duce, foarte probabil, la dispariția pe termen mediu a industriei din Uniune, întrucât, pe de o parte, volumul redus al vânzărilor nu ar permite industriei din Uniune să își dilueze în mod suficient costurile fixe, iar pe de altă parte, nu ar fi posibil să se atingă niveluri suficiente ale prețurilor. Continuarea prejudiciului a fost amplificată în perioada examinată de recesiunea economică și de dispariția unei aplicații importante.108.  Evoluții ulterioare PAR109.  Deși prețurile de import ale RPC au crescut cu 17,8 % de la sfârșitul PAR până în februarie 2011, în timp ce prețurile de vânzare ale industriei din Uniune au crescut xu doar 7 % în aceeași perioadă, importurile din RPC au continuat să determine subcotarea prețurilor UE cu peste 15 % după PAR.H. INTERESUL UNIUNII110.  Observație preliminară111.  În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a examinat dacă continuarea măsurilor antidumping existente ar fi contrară interesului Uniunii în ansamblul său. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea intereselor tuturor părților în cauză, respectiv ale celor din industria Uniunii, ale importatorilor și ale utilizatorilor produsului în cauză.112.  Întrucât prezenta anchetă este o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, aceasta necesită analizarea unei situații în care măsurile antidumping sunt deja în vigoare și evaluarea oricărui impact negativ anormal al actualelor măsuri antidumping asupra părților interesate.113.  Pe baza celor prezentate, s-a examinat dacă există motive imperative care să conducă la concluzia că nu este în interesul Uniunii să mențină măsurile în acest caz particular, în pofida concluziilor de mai sus privind probabilitatea continuării dumpingului și a continuării prejudiciului.114.  Interesele industriei din Uniune115.  Ancheta a arătat că industria din Uniune funcționa în mod foarte eficient din punct de vedere economic. Într-adevăr, aceasta a efectuat reduceri de efectiv și a modificat modelele de producție pentru a se adapta noii situații de pe piață și a asigura sustenabilitatea întreprinderii în care, conform considerentului (53), BaCO3 și SrCO3 sunt produse în alternanță. Deși măsurile nu au contribuit la restabilirea situației financiare a industriei din Uniune, acestea au avut un efect pozitiv asupra acesteia. Într-adevăr, în absența măsurilor în vigoare, este foarte probabil că piața UE ar fi fost inundată de importuri la prețuri scăzute originare din RPC iar industria din Uniune ar fi trebuit să-și înceteze activitatea.116.  Conform celor menționate mai sus, modelul de producție al industriei din Uniune se bazează pe două produse care sunt interdependente, și anume, pentru diluarea costurilor fixe, este nevoie de un volum suficient de vânzări al ambelor produse. În cazul expirării măsurilor, volumul sporit preconizat de importuri care fac obiectul unui dumping va duce la o reducere considerabilă a activității din sectorul BaCO3, care, la rândul său, va reduce rentabilitatea activității sectorului SrCO3, conducând, eventual, la dezmembrarea întregii întreprinderi.117.  Pe baza celor de mai sus, s-a concluzionat că este în interesul industriei din Uniune ca măsurile împotriva importurilor din RPC care fac obiectul unui dumping să fie menținute.118.  Interesele importatorilor independenți119.  Comisia a trimis chestionare tuturor importatorilor independenți cunoscuți. Au fost primite răspunsuri din partea a patru importatori independenți din Uniune. Doi din acești importatori își desfășurau activitatea în sectorul laptelui de ciment, o soluție compusă din BaCO3, aditivi și apă, destinată industriei cărămizii.120.  Importatorii au semnalat faptul că instituirea de taxe antidumping a dus la creșterea prețurilor în momentul impunerii acestora. În această privință, trebuie remarcat faptul că o astfel de diferență nu mai era observabilă, întrucât prețurile la export către UE, comparate cu prețurile medii către piețele tuturor țărilor din afara UE s-au dovedit a fi similare în cursul PAR[8].121.  Importatorii au indicat, de asemenea, că nu au existat rupturi de stocuri de BaCO3 pe piața UE, chiar dacă întâmpinau dificultăți crescânde pentru aprovizionarea cu BaCO3 din RPC, datorită cererii interne sporite. Statisticile privind exportul nu arată, totuși, vreo scădere a volumului exporturilor produsului în cauză către Uniune în cursul PAR sau după aceasta. Acest lucru este confirmat, de asemenea, de constatările privind supracapacitatea de la considerentul (71).122.  S-a constatat, de asemenea, că măsurile în vigoare nu au avut nici un efect negativ asupra situației financiare a importatorilor.123.  Pe baza celor de mai sus, s-a concluzionat că măsurile în vigoare în prezent nu au avut nici un efect negativ important asupra situației lor financiare și că menținerea măsurilor nu ar afecta în mod necorespunzător importatorii.124.  Interesele utilizatorilor125.  Comisia a trimis chestionare tuturor utilizatorilor cunoscuți. S-au primit răspunsuri de la nouă utilizatori ai produsului în cauză. Conform celor indicate în considerentul (16), principalii utilizatori industriali de BaCO3 din Uniune își desfășoară activitatea în industria cărămizii și țiglei, sectorul ceramicii și în producția de ferită.126.  Unul dintre utilizatori a susținut că existența sau continuarea măsurilor nu ar fi în interesul utilizatorilor, cu toate acestea, el nu și-a justificat afirmația. Niciunul dintre ceilalți utilizatori care au răspuns la chestionar nu a indicat că măsurile au avut un efect semnificativ asupra activității lor și că acestea ar trebui suprimate.127.  Concluzie privind interesul Uniunii128.  Având în vedere cele menționate mai sus, se concluzionează că nu există motive imperative împotriva prelungirii măsurilor antidumping în vigoare.I. MĂSURILE ANTIDUMPING129.  Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora s-a preconizat recomandarea menținerii măsurilor. De asemenea, li s-a acordat un termen în care să prezinte observații și cereri referitoare la această comunicare de informații. Nu s-au primit observații în urma comunicării.130.  Din cele de mai sus rezultă că, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de carbonat de bariu originar din China, instituite prin Regulamentul (CE) nr. 1175/2005, ar trebui menținute,ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:Articolul 11. Se instituie o taxă antidumping definitivă pentru importurile de carbonat de bariu, clasificate în prezent la codul NC ex 2836 60 00 (cod TARIC 2836 60 00 10), originar din Republica Populară Chineză.2. Valoarea taxei antidumping definitive corespunde unei sume fixe, precizate în cele ce urmează, aplicabilă produselor fabricate de societățile următoare:Societatea | Nivelul taxei (EUR/t) | Codul adițional TARIC |Hubei Jingshan Chutian Barium Salt Corp. Ltd, 62, Qinglong Road, Songhe Town, Jingshan County, provincia Hubei, RPC | 6,3 | A606 |Zaozhuang Yongli Chemical Co. Ltd, South Zhuzibukuang Qichun, Zaozhuang City Center District, provincia Shandong, RPC | 8,1 | A607 |Toate celelalte societăți | 56,4 | A999 |3. În cazul în care mărfurile au suferit daune înaintea punerii în liberă circulație, prețul plătit efectiv sau care urmează să fie plătit este calculat în mod proporțional în scopul stabilirii valorii în vamă, în conformitate cu articolul 145 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei din 2 iulie 1993 de stabilire a unor dispoziții de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de instituire a Codului Vamal Comunitar[9], valoarea taxei antidumping, calculată pe baza sumelor menționate mai sus, se reduce proporțional cu prețul plătit efectiv sau care urmează să fie plătit.4. În absența unor dispoziții contrare, sunt aplicabile dispozițiile în vigoare privind taxele vamale.Articolul 2Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și se aplică pe o perioadă de cinci ani.Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.Adoptat laPentru Consiliu,Preşedintele [1] JO L 343, 22.12.2009, p. 51.[2] JO L 189, 21.7.2005, p. 15.[3] JO L 343, 22.12.2009, p. 51.[4] JO L 189, 21.7.2005, p. 15.[5] JO C 78, 27.3.2010, p. 4.[6] JO C192, 16.7.2010, p. 4.[7] Taxele antidumping indiene împotriva BaCO3 de origine chineză sunt cuprinse între 76,06 și 236 dolari SUA pe tonă; taxele antidumping ale SUA împotriva BaCO3 de origine chineză sunt cuprinse între 34,4 și 81,3 %.[8] Sursă: statisticile din China referitoare la export.[9] JO L 253, 11.10.1993, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 883/2005 (JO L 148, 11.6.2005, p. 5).