|

52010PC0236

Propunere de Regulament (UE) nr. …/.. al Consiliului de instituire a unei taxe antidumping definitive și de colectare definitivă a taxei provizorii instituite asupra importurilor de anumite tipuri de sisteme de scanare a încărcăturii originare din Republica Populară Chineză  /* COM/2010/0237 final - NLE 2010/0127 */

	[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |Bruxelles, 18.5.2010COM(2010)236 finalPropunere deREGULAMENT AL CONSILIULUIde impunere a unei taxe antidumping definitive şi de percepere definitivă a taxei provizorii impuse la importurile de anumite sârme din molibden originare din Republica Populară ChinezăEXPUNERE DE MOTIVE1. Contextul propunerii |Motivele şi obiectivele propunerii Prezenta propunere se referă la aplicarea Regulamentului (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009, privind protecţia împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea ţărilor care nu sunt membre ale Comunităţii Europene (denumit în continuare „regulament de bază”) în cadrul procedurii privind importurile de anumite sârme din molibden originare din Republica Populară Chineză. |Contextul general Prezenta propunere se face în contextul punerii în aplicare a regulamentului de bază şi este rezultatul unei anchete realizate în conformitate cu cerinţele de fond şi de procedură prevăzute în regulamentul de bază. |Dispoziţiile în vigoare în domeniul propunerii Prin Regulamentul (UE) nr. 1247/2009, Comisia instituie o taxă antidumping provizorie la importurile de anumite sârme din molibden originare din Republica Populară Chineză |Coerenţa cu alte politici şi obiective ale Uniunii Nu se aplică. |2. Consultarea părţilor interesate şi evaluarea impactului |Consultarea părţilor interesate |Părţile interesate vizate de procedură au avut posibilitatea de a-şi apăra interesele în timpul anchetei, în conformitate cu dispoziţiile regulamentului de bază. |Obţinerea şi utilizarea expertizei |Nu a fost nevoie de expertiză externă. |Evaluarea impactului Prezenta propunere este rezultatul punerii în aplicare a regulamentului de bază. Regulamentul de bază nu prevede o evaluare generală a impactului, dar conţine o listă completă de condiţii care trebuie evaluate. |3. Elementele juridice ale propunerii |Rezumatul acţiunii propuse La data de 8 aprilie 2009, Comisia a iniţiat o procedură antidumping privind importurile de anumite sârme din molibden originare din Republica Populară Chineză În urma anchetei s-a constatat că produsul în cauză a făcut obiectul unui dumping, ceea ce a cauzat prejudicii industriei din UE. În urma anchetei s-a constatat, de asemenea, că instituirea de măsuri antidumping nu contravine interesului UE. Din acest motiv, au fost instituite măsuri provizorii prin Regulamentul (CE) nr. 1247/2009 al Comisiei. Propunerea de regulament al Consiliului anexată se bazează pe concluziile definitive în ceea ce priveşte dumpingul, prejudiciul, legătura de cauzalitate şi interesul UE; ancheta de după impunerea măsurilor provizorii a confirmat principalele constatări provizorii. Prin urmare, se propune adoptarea de către Consiliu a propunerii de regulament anexate, în vederea instituirii unor măsuri definitive. |Temeiul juridic Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecţia împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea ţărilor care nu sunt membre ale Comunităţii Europene. |Principiul subsidiarităţii Propunerea intră în sfera competenţei exclusive a Uniunii. Prin urmare, principiul subsidiarităţii nu se aplică. |Principiul proporţionalităţii Propunerea respectă principiul proporţionalităţii deoarece tipul acţiunii este descris în regulamentul de bază menţionat anterior şi nu permite luarea unei decizii la nivel naţional. |Nu sunt necesare indicaţii privind măsura în care sarcina financiară şi administrativă care revine Uniunii, guvernelor naţionale, autorităţilor locale şi regionale, operatorilor economici şi cetăţenilor este limitată la minimum şi proporţională cu scopul propunerii. |Alegerea instrumentelor |Instrumentul propus: regulament al Consiliului. |Alte instrumente nu ar fi adecvate deoarece regulamentul de bază nu prevede alte opţiuni. |4. Implicaţiile bugetare |Propunerea nu are nicio implicaţie pentru bugetul Uniunii. |Propunere deREGULAMENT AL CONSILIULUIde impunere a unei taxe antidumping definitive şi de percepere definitivă a taxei provizorii impuse la importurile de anumite sârme din molibden originare din Republica Populară ChinezăCONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene,având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecţia împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea ţărilor care nu sunt membre ale Comunităţii Europene[1] (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9,având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană după consultarea comitetului consultativ,întrucât:1. PROCEDURA1.1. Măsuri provizorii(1) Comisia Europeană (Comisia), prin Regulamentul (CE) nr. 1247/2009[2] (denumit în continuare „regulamentul provizoriu”), a instituit o taxă antidumping provizorie asupra importurilor de anumite sârme din molibden originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC” sau „ţara în cauză”).(2) Procedurile au fost deschise ca urmare a unei plângeri introduse de Asociaţia Europeană a Metalelor (EUROMETAUX) (denumită în continuare „reclamantul”) în numele unor producători care reprezintă o proporţie majoră, în acest caz de peste 25%, din producţia UE totală de sârme din molibden.(3) În conformitate cu considerentul 13 din regulamentul provizoriu, ancheta privind dumpingul şi prejudiciul s-a referit la perioada 1 aprilie 2008-31 martie 2009 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendinţelor pentru evaluarea prejudiciului s-a desfăşurat în perioada cuprinsă între martie 2005 şi sfârşitul PA („perioada examinată”).1.2. Procedura ulterioară(4) Ulterior comunicării faptelor şi considerentelor esenţiale, pe baza cărora s-a decis instituirea de măsuri antidumping provizorii (denumită în continuare „comunicarea provizorie”), mai multe părţi interesate şi-au exprimat în scris opiniile cu privire la constatările provizorii. Părţile care au adresat o cerere în acest sens au avut posibilitatea de a fi audiate. Comisia a continuat să caute şi să verifice toate informaţiile pe care le-a considerat necesare pentru constatările sale definitive. Observaţiile prezentate oral şi în scris de părţile interesate au fost examinate şi, după caz, constatările provizorii au fost modificate în consecinţă.(5) Toate părţile au fost informate cu privire la faptele şi consideraţiile esenţiale pe baza cărora se intenţionează recomandarea de a institui o taxă antidumping definitivă pentru importurile de anumite sârme din molibden originare din RPC şi de a percepe definitiv sumele depuse cu titlu de taxe provizorii („comunicarea concluziilor finale”). Părţilor li s-a acordat, de asemenea, o perioadă în care să poată formula observaţii în urma acestei comunicări.2. PRODUS ÎN CAUZĂ ŞI PRODUS SIMILAR(6) În absenţa altor comentarii cu privire la produsul în cauză şi la produsul similar, se confirmă concluziile considerentelor 14 - 17 din regulamentul provizoriu.3. DUMPING3.1. Tratamentul ca societate care funcţionează în condiţiile unei economii de piaţă („TEP”) şi tratamentul individual („TI”)(7) În absenţa oricăror observaţii privind constatările în materie de TEP şi TI, se confirmă considerentele 18 şi 23 din regulamentul provizoriu.3.2. Valoarea normală(8) După dezvăluirea constatărilor provizorii, producătorul exportator cooperant a contestat utilizarea preţurilor la export din SUA către alte ţări (inclusiv către Uniune) ca bază pentru stabilirea valorii normale pentru RPC. În schimb, acesta a propus utilizarea preţului plătit sau care pot fi plătite în Uniune pentru produsul similar, deoarece a considerat că valoarea normală stabilită pe această bază ar duce la o marjă de dumping mai scăzută pentru RPC.(9) Acelaşi producător a susţinut că valoarea normală ar trebui ajustată în sensul unei reduceri pentru a ţine seama de aspectele de eficacitate de care beneficiază ca producător integrat vertical, în comparaţie cu reclamantul sau cu producătorul din ţara analogă, care nu deţin instalaţii de minerit pentru materia primă, minereul de molibden.(10) În ceea ce priveşte prima afirmaţie, se subliniază că utilizarea preţurilor plătite sau care pot fi plătite în Uniune este o opţiune prevăzută la articolul 2 alineatul (7) litera (a) din Regulamentul de bază, care se utilizează numai atunci când celelalte opţiuni prevăzute la acelaşi articol nu se pot aplica. Deoarece, în procedurile în cauză, s-a obţinut cooperarea din partea unui producător dintr-o ţară terţă şi a fost astfel posibil să se utilizeze opţiunea unui preţ dintr-o ţară terţă cu economie de piaţă către alte ţări, nu există justificări de ordin juridic pentru a aplica această opţiune reziduală prevăzută la articolul 2 alineatul (7) litera (a). Prin urmare, afirmaţia a fost respinsă.(11) În ceea ce priveşte a doua afirmaţie, se subliniază că producătorul cooperant nu a furnizat nicio dovadă pentru a demonstra că nivelul de integrare al producătorilor reprezintă un factor care afectează preţurile şi comparabilitatea preţurilor. Prin urmare, afirmaţia a fost respinsă.(12) Anumite părţi au pus la îndoială alegerea producătorului din ţara analogă deoarece această societate din SUA este o filială a reclamantului. În acest sens, se menţionează că faptul că o societate din ţara analogă propusă este o societate afiliată reclamantului nu înseamnă neapărat că informaţiile obţinute nu sunt fiabile şi verificabile.(13) În lipsa oricăror alte observaţii privind valoarea normală, care ar aduce modificări constatărilor provizorii, se confirmă considerentele 24-25 din regulamentul provizoriu.3.3. Preţul de export(14) În lipsa observaţiilor cu privire la preţul de export, se confirmă considerentul 26 din regulamentul provizoriu.3.4. Comparaţia(15) Se subliniază că ajustarea la impozitarea indirectă menţionată la considerentul 27 din regulamentul provizoriu este 5% şi reprezintă diferenţa dintre TVA de plată la vânzările pe piaţa internă şi cel de plată în tranzacţiile de vânzări la export, ţinându-se seama de rata de rambursare a TVA-ului din vânzările la export. Producătorul exportator cooperant a contestat modul în care această ajustare a fost aplicată şi a susţinut că ar trebui să fie calculată ca factor de descreştere a preţului de export.(16) În ceea ce priveşte această afirmaţie, se menţionează că ajustarea s-a bazat pe dispoziţiile articolului 2 alineatul (10) litera (b) din regulamentul de bază, care prevăd o ajustare la valoarea normală a taxelor de import şi a impozitelor indirecte – categorie care include TVA-ul. În consecinţă, afirmaţia a fost respinsă.(17) În lipsa altor observaţii privind comparaţia, care ar aduce modificări constatărilor provizorii, se confirmă considerentul 27 din regulamentul provizoriu.3.5. Marjele de dumping(18) Pe baza celor de mai sus, marja de dumping la nivel naţional stabilită la considerentele 28-29 din regulamentul provizoriu ca fiind de 68,4% se confirmă.4. PREJUDICIU4.1. Producţia din Uniune(19) Se reaminteşte că, pentru a proteja confidenţialitatea informaţiilor comerciale referitoare la singurul producător din Uniune care a cooperat pe deplin, toate cifrele privind datele sensibile menţionate mai jos au fost indexate sau prezentate sub formă de intervale.(20) În lipsa oricăror observaţii cu privire la producţia din Uniune, se confirmă considerentele 30-31 din regulamentul provizoriu.4.2. Definiţia industriei din Uniune(21) În lipsa observaţiilor cu privire la definiţia industriei din Uniune, se confirmă considerentul 32 din regulamentul provizoriu.(22) În ceea ce priveşte considerentul 33 din regulamentul provizoriu, se menţionează că, pe baza observaţiilor primite de una dintre părţile interesate, a fost detectată o eroare materială. Anul fiscal („AF”) al producătorului din Uniune acoperă perioada de la 1 martie 2005 la 28 februarie 2006 şi nu perioada de la 1 martie 2004 la 28 februarie 2005, astfel cum s-a menţionat la considerentul respectiv. În consecinţă, punctul de plecare pentru evaluarea prejudiciului a fost de fapt martie 2005.4.3. Consum la nivelul Uniunii(23) Se reaminteşte că s-a stabilit consumul la nivelul Uniunii prin adunarea tuturor importurilor din ţările terţe extrase din datele Eurostat la volumul vânzărilor efectuate de producătorii cunoscuţi din Uniune. De asemenea, se reaminteşte că, deoarece codul NC la care se încadrează produsul în cauză include şi alte produse care nu fac obiectul acestei anchete şi deoarece nu sunt disponibile statistici specifice privind importurile produsului în cauză, datele Eurostat au fost ajustate în conformitate cu metoda sugerată în plângere. Această metodă se bazează pe o comparaţie a valorilor de import din RPC cu valorile de vânzare ale producătorului din Uniune.(24) Totuşi, în etapa provizorie, datele de import utilizate au corespuns anilor calendaristici, în timp ce volumurile de vânzări ale producătorilor cunoscuţi s-au bazat pe anii fiscali. Una dintre părţile interesate a contestat această discrepanţă în ceea ce priveşte perioada utilizată pentru stabilirea consumului şi a susţinut că importurile ar trebui să se bazeze, de asemenea, pe anii fiscali.(25) Această afirmaţie a fost considerată ca fiind validă şi, în consecinţă, datele Eurostat au fost modificate pentru a corespunde aceloraşi perioade, şi anume anilor fiscali. Prin urmare, cifrele consumului din Uniune din tabelul 1 al regulamentului provizoriu au fost ajustate; noile cifre sunt cele prevăzute în tabelul 1 de mai jos:Tabelul 1Consum la nivelul Uniunii | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | PA |Tone | 403 | 396 | 430 | 396 | 358 |Indice 2005=100 | 100 | 98 | 107 | 98 | 89 |(26) În total, consumul de sârme din molibden la nivelul Uniunii a scăzut cu 11% în perioada examinată. Cererea a scăzut uşor, cu 2% în 2006 şi a crescut cu 9% în 2007 după care a scăzut în 2008 şi în PA, ca urmare a impactului negativ al crizei economice.4.4. Importurile din RPC în Uniunea Europeană4.4.1. Volumul şi cota de piaţă a importurilor din RPC(27) Ca urmare a acceptării argumentului menţionat la considerentul 25 de mai sus, următorul tabel arată totalul revizuit al volumurilor, cotelor de piaţă şi preţurilor la import ale sârmelor de molibden pe piaţa din Uniune în perioada avută în vedere. Se subliniază că această revizuire nu a afectat volumurile importurilor din ţara în cauză pe timpul PA.Tabelul 2Totalul importurilor din RPC | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | PA |Tone | 42 | 56 | 87 | 100 | 97 |Indice 2005=100 | 100 | 133 | 207 | 238 | 231 |Cotă de piaţă Indice 2005=100 | 100 | 136 | 194 | 243 | 261 |Preţuri (EUR/tonă) Indice | 53 202 100 | 62 198 117 | 56 046 105 | 51 512 97 | 50 892 96 |Sursă: Eurostat şi date din plângere(28) Cifrele revizuite din tabelul 2 de mai sus au arătat că tendinţele generale ale volumurilor şi cotelor de piaţă ale importurilor din ţara în cauză prezentate în tabelul de la considerentul 36 din regulamentul provizoriu rămân neschimbate. Importurile provenite din RPC care au făcut obiectul unui dumping au crescut în mod semnificativ de la 42 de tone în 2005 la 100 tone în 2008, adică mai mult decât dublu. După înregistrarea unei valori de vârf în 2008, importurile respective au scăzut pe parcursul PA, în paralel cu evoluţia consumului din Uniune. Mai mult, cota de piaţă a importurilor care au făcut obiectul unui dumping a crescut mai mult decât dublu în perioada avută în vedere.(29) Totuşi, cifrele revizuite privind preţurile medii la import arată acum o tendinţă descrescătoare între 2005 şi PA. S-a constatat că, în perioada examinată, preţurile medii la import din RPC au scăzut cu 4%.4.4.2. Subcotarea preţului(30) În absenţa oricăror observaţii privind subcotarea, se confirmă considerentele 39 şi 40 din regulamentul provizoriu.4.5. Situaţia economică a industriei din Uniune(31) Se reaminteşte că, după cum se menţionează la considerentul 41 din regulamentul provizoriu, examinarea efectului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei UE a cuprins şi o evaluare a tuturor indicatorilor economici pentru evaluarea situaţiei acestei industrii din 2005 până la sfârşitul perioadei de anchetă.(32) În absenţa oricăror observaţii cu privire la producţie, capacitatea de producţie şi utilizarea capacităţii, se confirmă concluziile provizorii evidenţiate la considerentele 41-43 din regulamentul provizoriu.(33) Ca urmare a regulamentului provizoriu şi a revizuirii minore aduse consumului din Uniune din tabelul 1 de mai sus, cota de piaţă a industriei din Uniune a fost revizuită după cum urmează, în timp ce volumurile vânzărilor şi preţurile medii de vânzare au rămas nemodificate:Tabelul 32005 | 2006 | 2007 | 2008 | PA |Volumul vânzărilor pe piaţa UE (indice) | 100 | 99 | 92 | 75 | 68 |Cotă de piaţă Indice | 100 | 101 | 86 | 76 | 77 |Preţuri medii de vânzare (indice) | 100 | 86 | 96 | 95 | 92 |(34) După cum s-a menţionat la considerentul 45 din regulamentul provizoriu, volumul vânzărilor industriei UE către clienţi independenţi de pe piaţa UE a scăzut semnificativ cu 32 % pe parcursul perioadei examinate. Această scădere a depăşit în mod semnificativ scăderea consumului, care, conform tabelului 2 de mai sus, a scăzut cu 11% în aceeaşi perioadă. Aceasta a avut ca rezultat o scădere semnificativă cu 23% a cotei de piaţă a industriei din UE în aceeaşi perioadă.(35) În lipsa oricăror observaţii cu privire la evoluţia preţurilor de vânzare, a stocurilor, ocupării forţei de muncă, indicatorilor de performanţă financiară ai industriei din UE, concluziile provizorii prezentate la considerentele 46-57 din regulamentul provizoriu se confirmă.(36) De asemenea, se confirmă concluzia conform căreia industria UE a suferit un prejudiciu important, astfel cum se prezintă la considerentele 58-61 din regulamentul provizoriu.5. LEGĂTURA DE CAUZALITATE5.1. Efectul importurilor care fac obiectul unui dumping(37) În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) şi (7) din regulamentul de bază, în etapa provizorie s-a verificat dacă importurile care fac obiectul unui dumping de produs în cauză originare din RPC au cauzat prejudicii industriei din UE într-o astfel de măsură încât să poată fi clasificate ca importante.(38) Se reaminteşte faptul că deteriorarea situaţiei economice a industriei din UE a coincis cu creşterea bruscă a importurilor care fac obiectul unui dumping originare din RPC. Ca urmare a măsurilor provizorii şi după revizuirile cifrelor referitoare la importurile originare din RPC, după cum se prevede la considerentul 25 de mai sus, volumul importat şi cota de piaţă a exportatorilor chinezi au crescut cu mai mult decât dublu între 2005 şi PA.(39) As a result of the revisions the import prices of the dumped imports decreased over the period considered by 4% while remaining constantly below the prices of the Union industry, undercutting them by 30 to 35% during the IP. Consequently, the Union industry was facing price pressure by the Chinese exporters on a continued basis in order to remain competitive on the Union market.(40) O parte interesată a contestat existenţa unei legături de cauzalitate între importurile care fac obiectul unui dumping provenind din RPC şi prejudiciul important suferit de industria din UE. Aceasta a susţinut că nu există o corelare între performanţa financiară a industriei din Uniune şi creşterea bruscă a importurilor care au făcut obiectul unui dumping. Se subliniază faptul că, în timp ce importurile din RPC crescuseră semnificativ în 2007 faţă de perioadele anterioare, industria din Uniune a trecut de la pierderi la o situaţie profitabilă în anul respectiv.(41) În acest sens, se menţionează mai întâi că, între 2005 şi PA, timp în care importurile mai mult decât s-au dublat, volumurile de vânzări în industria din Uniune au scăzut semnificativ cu 32% ceea ce a dus la o pierdere a cotei de piaţă cu 33% în aceeaşi perioadă. În acelaşi timp, toţi ceilalţi indicatori ai prejudiciului precum producţia, utilizarea capacităţilor, investiţiile, rentabilitatea şi fluxul de numerar au înregistrat tendinţe descrescătoare semnificative pe parcursul perioadei în cauză. În al doilea rând, ancheta a arătat că slaba performanţă a industriei din Uniune a fost legată de scăderea preţurilor în încercarea sa de a redobândi clienţii importanţi pierduţi în favoarea exportatorilor chinezi. În ceea ce priveşte anul 2007, industria din Uniune a continuat încercările sale de a-şi recâştiga clienţii prin eforturi de raţionalizare, pentru a menţine preţurile de cost scăzute şi pentru a fi competitivă faţă de preţurile scăzute ale importurilor care au făcut obiectul unui dumping. Astfel, concluziile de la considerentele 63-66 din regulamentul provizoriu sunt considerate valabile şi, prin urmare, cererea menţionată anterior a trebuit să fie respinsă.(42) Prin urmare, poate fi confirmat faptul că acumularea importurilor de dumping la preţuri scăzute provenind din RPC a avut un impact negativ considerabil asupra situaţiei economice a industriei din UE în decursul PA.5.2. Efectul altor factori(43) Se reaminteşte că s-au examinat şi alţi factori în cadrul analizei legăturii de cauzalitate, şi anume dezvoltarea cererii, evoluţia costurilor industriei din Uniune, performanţa sa la export şi, în fine, posibilul impact al importurilor din alte ţări.(44) O parte interesată a susţinut că prejudiciul important suferit de industria din Uniune a fost cauzat de alţi factori decât importurile care au făcut obiectul unui dumping, şi anume i) scăderea cererii ca urmare a crizei economice şi a schimbărilor tehnologice şi ii) performanţa la export a industriei din Uniune.(45) În ceea ce priveşte scăderea consumului, se subliniază că volumurile la vânzări ale industriei din Uniune au scăzut considerabil mai mult (-32%) decât scăderea consumului în Uniune (-11%) ceea ce a dus la o pierdere a cotei de piaţă de 33%. În acelaşi timp, cota de piaţă a exportatorilor chinezi a crescut în mod semnificativ mai mult decât de două ori. Astfel, concluzia din considerentul 69 din regulamentul provizoriu poate fi confirmată şi, prin urmare, cererea menţionată anterior a trebuit să fie respinsă.(46) În ceea ce priveşte performanţa la export, a existat, într-adevăr o tendinţă de scădere a vânzărilor la export a industriei din Uniune din motivele prevăzute la considerentul 72 din regulamentul provizoriu (şi anume, în conformitate cu situaţia negativă existentă la nivel mondial în industria autovehiculelor începând din 2008). Totuşi, ancheta a arătat că vânzările la export nu au reprezentant principala activitate comercială a industriei din Uniune, deoarece aceste vânzări nu au depăşit niciodată 17% din vânzările sale în Uniune în perioada avută în vedere. Şi mai important încă, pe lângă considerentele 71 şi 72 din regulamentul provizoriu, se menţionează că preţurile sale la vânzare pe piaţa de export au rămas peste preţurile de vânzare din Uniune. În consecinţă, orice impact negativ cauzat de scăderea volumului vânzărilor la export se consideră a fi foarte limitat. Prin urmare, această afirmaţie a trebuit să fie respinsă.(47) Având în vedere cele menționate anterior și în lipsa oricăror alte observații, se confirmă considerentele (67)-(80) din regulamentul provizoriu.6. INTERESUL UNIUNII6.1. Interesul industriei din Uniune(48) În absenţa oricăror observaţii cu privire la interesul industriei din Uniune, se confirmă concluziile provizorii evidenţiate la considerentele 83-86 din regulamentul provizoriu.6.2. Interesul importatorilor, al comercianţilor şi al utilizatorilor din Uniune(49) Se reaminteşte că, în pofida faptului că numeroase părţi au fost contactate, nivelul de cooperare la anchetă al importatorilor, comercianţilor şi utilizatorilor a fost foarte scăzut în etapa provizorie. . Se menţionează că numai un comerciant, situat în Germania, şi un utilizator, situat în Italia, cooperaseră pe deplin în etapa provizorie.(50) Utilizatorul cooperant a susţinut că impactul negativ al măsurilor antidumping asupra activităţilor sale comerciale a fost subestimat în analiza interesului Uniunii realizată în etapa provizorie şi a susţinut că, de fapt, i-ar fi fost greu să le impute clienţilor săi creşterea costurilor.(51) Se reaminteşte că cota activităţii comerciale privind produsul în cauză în activitatea acestui utilizator reprezintă între 15 şi 25% din totalitatea activităţilor sale comerciale. Analiza ulterioară, realizată după impunerea măsurilor provizorii a confirmat că impactul asupra profitului general al societăţii ar fi limitat. Acest utilizator are o poziţie puternică în segmentul afacerilor cu produsul în cauză, în special din punct de vedere al încrederii şi al siguranţei furnizării către clienţii săi. Acest element ar indica faptul că acest utilizator ar putea imputa cel puţin o parte din creşterea costurilor clienţilor săi. Pe această bază, cererea a trebuit să fie respinsă.(52) După publicarea regulamentului provizoriu, doi utilizatori şi un importator au intervenit şi au afirmat că activitatea lor ar suferi un impact negativ ca urmare a impunerii taxei antidumping.(53) Conform datelor depuse de unul dintre aceşti doi utilizatori, segmentul afacerilor care includ sârme de molibden reprezintă între 10 şi 20% din activitatea sa totală. Pe baza elementelor puse la dispoziţie, există indicii că, în timp ce impunerea taxei antidumping poate avea un impact negativ asupra unei părţi din activitatea care include sârmele de molibden, acest utilizator ar continua să aibă profit. În ceea ce priveşte celălalt utilizator, nu au fost furnizate date care să susţină afirmaţiile sale.(54) Regarding the importer, it is noted that it only provided overall basic data according to which it appeared that the imports of molybdenum wire from the PRC would account for between 10 and 20% of the total imports from the PRC during the IP. In terms of the share of the molybdenum business in relation to the total company business - this would account for less than 7%. Pe baza informaţiilor disponibile s-ar putea concluziona că, în timp ce măsurile antidumping ar avea un impact negativ asupra segmentului de afaceri care include sârmele de molibden, impactul general asupra activităţilor comerciale totale ale societăţii ar fi limitat.(55) Având în vedere cele de mai sus şi în absenţa oricăror observaţii suplimentare, se confirmă considerentele 93-96 din constatările şi concluziile regulamentului provizoriu.6.3. Concurența și efectele de denaturare a schimburilor comerciale(56) După publicarea regulamentului provizoriu, anumite părţi au intervenit şi au afirmat că măsurile antidumping ar duce la o concurenţă limitată pe piaţa din UE.(57) În ceea ce priveşte această afirmaţie, ar trebui reiterat că, deoarece taxele antidumping ar restabili condiţii de egalitate, importurile din China ar continua probabil să pătrundă pe piaţa din Uniune, dar la preţuri neprejudiciabile. În plus, se reaminteşte că există unele surse alternative de aprovizionare. Nu au fost furnizate elemente care să contrazică această concluzie şi, prin urmare, se confirmă concluziile prezentate în considerentele 97-99 din regulamentul provizoriu.6.4. Concluzie privind interesul Uniunii(58) Pe baza elementelor menţionate anterior, s-a confirmat că în cazul de faţă nu există motive întemeiate împotriva instituirii de taxe antidumping pentru importurile de sârmă de molibden originară din RPC.7. MĂSURI ANTIDUMPING DEFINITIVE7.1. Nivelul de eliminare a prejudiciului(59) În absenţa oricăror observaţii fundamentate, care ar putea modifica concluziile privind nivelul de eliminare a prejudiciului, se confirmă considerentele 101-104 din regulamentul provizoriu.7.2. Măsuri definitive(60) Având în vedere cele menţionate mai sus şi în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din regulamentul de bază, ar trebui instituită o taxă antidumping definitivă la un nivel suficient pentru a elimina prejudiciul provocat de importurile care fac obiectul unui dumping, fără să se depăşească marja de dumping constatată. În acest caz, rata taxei ar trebui stabilită în consecinţă la nivelul marjei prejudiciului constatat, şi anume 64,3%.(61) Toate părţile au fost informate cu privire la faptele şi considerentele esenţiale pe baza cărora s-a preconizat recomandarea instituirii de măsuri antidumping definitive. Părţilor li s-a acordat, de asemenea, o perioadă în care să poată formula observaţii în urma acestei comunicări. Observaţiile transmise de părţi au fost atent examinate şi, acolo unde a fost cazul, constatările au fost modificate în consecinţă.7.3. Angajamente(62) Producătorul exportator chinez cooperant şi-a exprimat disponibilitatea de a oferi angajamente de preţ, în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din regulamentul de bază.(63) Cu toate acestea, această societate nu a primit nici statutul de societate care funcţionează conform principiilor economiei de piaţă, nici tratament individual, iar Comisia, în general, nu obişnuieşte să accepte angajamente în astfel de cazuri, de vreme ce nu a putut fi determinată nici o marjă de taxă individuală. În temeiul celor de mai sus, angajamentele de preţ nu au mai putut fi avute în vedere.7.4. Perceperea definitivă a taxei provizorii(64) Ţinându-se cont de importanţa marjelor de dumping stabilite şi de nivelul de prejudiciu cauzat industriei din UE, se consideră necesar ca sumele depuse cu titlu de taxă antidumping provizorie, stabilită prin regulamentul provizoriu, să se perceapă în mod definitiv.ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:Articolul 11. Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de sârmă din molibden, conţinând cel puţin 99,95% molibden per unitate ponderală, al cărei diametru maxim în secţiune depăşeşte 1,35 mm dar este cel mult de 4,0 mm, originară din Republica Populară Chineză, încadrată în prezent la codul NC ex 8102 96 00 (cod TARIC 8102 96 00 10).2. Nivelul taxei antidumping definitive aplicabil pentru produsul descris la alineatul (1) la preţul net franco frontieră UE, înainte de vămuire, este de 64,3%.3. Cu excepţia cazului în care se prevede altfel, se aplică dispoziţiile în vigoare în materie de taxe vamale.Articolul 2Sumele depuse ca taxe antidumping provizorii în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1247/2009 al Comisiei la importurile de sârmă din molibden, conţinând cel puţin 99,95% molibden per unitate ponderală, al cărei diametru maxim în secţiune depăşeşte 1,35 mm dar este mai mic de 4,0 mm, originară din Republica Populară Chineză, încadrată în prezent la codul NC ex 8102 96 00 (cod TARIC 8102 96 00 10) se colectează în mod definitiv.Articolul 3Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale şi se aplică direct în toate statele membre.Adoptat la Bruxelles,Pentru ConsiliuPreşedintele [1] JO L 343, 22.12.2009, p. 51.[2] JO L 336, 18.12.2009, p. 16.


Anunţ juridic important

|

52010PC0080

Propunere de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 452/2007 de impunere a unei taxe antidumping definitive la importurile de mese de călcat originare, printre altele, din Republica Populară Chineză  /* COM/2010/0080 final - NLE 2010/0049 */

	[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |Bruxelles, 9.3.2010COM(2010)80 final2010/0049 (NLE)Propunere deREGULAMENT AL CONSILIULUIde modificare a Regulamentului (CE) nr. 452/2007 de impunere a unei taxe antidumping definitive la importurile de mese de călcat originare, printre altele, din Republica Populară ChinezăEXPUNERE DE MOTIVE1) Contextul propunerii |Motivele și obiectivele propunerii Prezenta propunere se referă la aplicarea Regulamentului (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene[1] (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în cadrul procedurii privind importurile de anumite mese de călcat originare, printre altele, din Republica Populară Chineză. |Contextul general Prezenta propunere se face în contextul punerii în aplicare a regulamentului de bază și este rezultatul unei anchete realizate în conformitate cu cerințele de fond și de procedură prevăzute în regulamentul de bază. |Dispozițiile în vigoare în domeniul propunerii Regulamentul (CE) nr. 452/2007 al Consiliului[2] de impunere a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii aplicate la importurile de mese de călcat originare din Republica Populară Chineză și din Ucraina. |Coerența cu alte politici și obiective ale Uniunii Nu se aplică. |2) Consultarea părților interesate și evaluarea impactului |Consultarea părților interesate |Părțile interesate vizate de procedură au avut deja ocazia de a-și apăra interesele în timpul anchetei, în conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază. |Obținerea și utilizarea expertizei |Nu a fost nevoie de expertiză externă. |Evaluarea impactului Prezenta propunere este rezultatul punerii în aplicare a regulamentului de bază. Regulamentul de bază nu prevede o evaluare generală a impactului, dar include o listă exhaustivă a condițiilor care trebuie evaluate. |3) Elementele juridice ale propunerii |Rezumatul acțiunii propuse La 8 ianuarie 2009, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a inițiat o reexaminare intermediară parțială, limitată la aspectele legate de dumping, a măsurilor antidumping aplicabile importurilor de mese de călcat originare din Republica Populară Chineză, instituite prin Regulamentul (CE) nr. 452/2007 al Consiliului din 23 aprilie 2007. Cererea de reexaminare a fost depusă de un producător-exportator chinez, respectiv Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou. În cererea sa, societatea a susținut că circumstanțele pe baza cărora au fost instituite măsurile s-au schimbat, iar aceste schimbări sunt durabile. Solicitantul a furnizat elemente de probă prima facie care arată că menținerea măsurii la nivelul său actual nu mai este necesară pentru a compensa dumpingul și, în special, că el funcționează în condițiile unei economii de piață. Ancheta de reexaminare a arătat că solicitantul nu îndeplinea dispozițiile relevante din regulamentul de bază pentru a putea beneficia de tratament de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață, iar marja sa individuală de dumping a trebuit să fie revizuită. În plus, a trebuit să fie revizuită rata reziduală aplicabilă tuturor producătorilor care nu au cooperat. Prin urmare, se propune adoptarea de către Consiliu a propunerii de regulament atașate, de modificare a taxei antidumping aplicabile societății Power Team, precum și a taxei reziduale. Prezentul regulament ar trebui să fie publicat în Jurnalul Oficial cel târziu la 7 aprilie 2010. |Temeiul juridic Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene, în special articolul 11 alineatul (3). |Principiul subsidiarității Propunerea intră în sfera competenței exclusive a Uniunii. Prin urmare, principiul subsidiarității nu se aplică. |Principiul proporționalității Propunerea respectă principiul proporționalității din următoarele motive: |Forma de acțiune este descrisă în regulamentul de bază și nu permite luarea unei decizii la nivel național. |Nu sunt necesare indicații privind măsura în care sarcina financiară și administrativă care revine Uniunii, guvernelor naționale, autorităților locale și regionale, operatorilor economici și cetățenilor este limitată la minimum și proporțională cu scopul propunerii. |Alegerea instrumentelor |Instrumente propuse: regulament al Consiliului. |Alte mijloace nu ar fi adecvate deoarece regulamentul de bază nu prevede opțiuni alternative. |4) Implicațiile bugetare |Propunerea nu are nicio incidență asupra bugetului Uniunii. |2010/0049 (NLE)Propunere deREGULAMENT AL CONSILIULUIde modificare a Regulamentului (CE) nr. 452/2007 de impunere a unei taxe antidumping definitive la importurile de mese de călcat originare, printre altele, din Republica Populară ChinezăCONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene[3] (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (3),având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană după consultarea comitetului consultativ,întrucât:1.  PROCEDURA2.  Măsurile în vigoare3.  Prin Regulamentul (CE) nr. 452/2007[4], Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de mese de călcat originare, printre altele, din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”). Măsurile constau în aplicarea unui nivel al taxei ad valorem de 38,1 %, cu excepția a cinci societăți menționate în mod expres, care fac obiectul unor niveluri ale taxelor individuale.4.  Cererea de reexaminare5.  În 2008, Comisia a primit o cerere de reexaminare intermediară parțială în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază (denumită în continuare „reexaminarea intermediară”). Cererea, al cărei obiect s-a limitat la examinarea dumpingului, a fost depusă de un producător-exportator chinez, Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou (denumit în continuare „Power Team” sau „solicitantul”). Nivelul taxei antidumping definitive aplicabile solicitantului este de 36,5 %.6.  În cererea sa, solicitantul a afirmat că circumstanțele pe baza cărora au fost instituite măsurile se schimbaseră și că aceste schimbări erau durabile. Solicitantul a furnizat elemente de probă prima facie conform cărora menținerea măsurii la nivelul său actual nu mai este necesară pentru a compensa dumpingul.7.  Solicitantul a susținut mai ales că, în prezent, își desfășoară activitatea în condițiile unei economii de piață, adică îndeplinește criteriile stabilite la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. Prin urmare, solicitantul a susținut că valoarea normală ar trebui să fie stabilită în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază. O comparație între această valoare normală și prețurile sale de export către Uniunea Europeană arată că marja de dumping se situează cu mult sub nivelul actual al măsurii.8.  Prin urmare, solicitantul a susținut că, în vederea contracarării dumpingului, nu mai este necesară continuarea impunerii de măsuri la nivelul actual, care se bazează pe nivelul de dumping stabilit anterior.9.  Inițierea unei reexaminări10.  Întrucât, după consultarea comitetului consultativ, Comisia a ajuns la concluzia că existau elemente de probă suficiente pentru inițierea unei reexaminări intermediare, ea a decis să inițieze o reexaminare intermediară, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, al cărei domeniu de aplicare se limitează la examinarea dumpingului în ceea ce-l privește pe solicitant[5].11.  Produsul în cauză și produsul similar12.  Produsul vizat de reexaminarea intermediară este același cu cel din cadrul anchetei care a condus la instituirea măsurilor în vigoare (denumită în continuare „ancheta inițială”), respectiv mese de călcat, cu sau fără suport, cu sau fără absorbție și/sau încălzire și/sau suflantă, inclusiv mânecare, și componentele esențiale ale acestora, respectiv picioarele, blatul și suportul pentru fierul de călcat, originare din Republica Populară Chineză, încadrate în prezent la codurile NC ex 3924 90 00[6], ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 și ex 8516 90 00.13.  Produsul fabricat și vândut pe piața internă chineză și cel exportat către Uniunea Europeană (denumită în continuare „UE”), precum și cel fabricat și vândut în Ucraina (utilizată în calitate de țară analoagă) au aceleași caracteristici fizice și tehnice esențiale și aceleași utilizări de bază și, prin urmare, sunt considerate ca fiind similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.14.  Părțile interesate15.  Comisia a informat în mod oficial reprezentantul industriei din Uniune, solicitantul și reprezentanții țării exportatoare cu privire la inițierea reexaminării. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și exprima punctele de vedere în scris și de a fi audiate.16.  Comisia a trimis solicitantului un formular de cerere de aplicare a tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”) și un chestionar, primind răspunsuri în termenele fixate în scopul respectiv. Ea a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru determinarea dumpingului și a întreprins o vizită de verificare la sediul solicitantului.17.  Perioada anchetei de reexaminare18.  Ancheta privind dumpingul s-a referit la perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2008 și 31 decembrie 2008 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Se reamintește faptul că perioada de anchetă a anchetei inițiale care a condus la instituirea măsurilor a fost cuprinsă între 1 ianuarie 2005 și 31 decembrie 2005 (denumită în continuare „perioada de anchetă inițială”).19.  REZULTATELE ANCHETEI20.  Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”)21.  În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în cazul unor anchete antidumping referitoare la importurile originare din RPC, valoarea normală se determină în conformitate cu alineatele (1) – (6) de la articolul 2 din regulamentul de bază pentru acei producători despre care s-a constatat că îndeplinesc criteriile menționate la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază, respectiv atunci când se dovedește că fabricarea și vânzarea produsului similar se fac în condițiile economiei de piață. Aceste criterii sunt rezumate după cum urmează:22.  deciziile comerciale se adoptă ținându-se seama de semnalele pieței, fără intervenții semnificative din partea statului, iar costurile reflectă valorile pieței;23.  firmele dispun de un set unic și clar de evidențe contabile de bază, care sunt auditate independent în acord cu Standardele internaționale de contabilitate (IAS) și aplicate în toate scopurile;24.  nu există denaturări semnificative moștenite de la sistemul economic anterior, care nu funcționa conform principiilor economiei de piață;25.  legile referitoare la faliment și la proprietate garantează stabilitatea și securitatea juridică;26.  operațiunile de schimb valutar se desfășoară la valoarea pieței.27.  Solicitantul a cerut acordarea TEP în temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază și a fost invitat să completeze un formular de cerere de acordare a TEP.28.  Ancheta a stabilit că solicitantul nu îndeplinea criteriul TEP menționat la articolul 2 alineatul (7) litera (c) prima liniuță (primul criteriu) din regulamentul de bază în ceea ce privește costurile principalelor intrări. S-a stabilit că, după perioada de anchetă inițială, adică după 2005, statul a aplicat restricții la exportul mai multor produse siderurgice, inclusiv principalele materii prime utilizate pentru fabricarea meselor de călcat, respectiv plăcile, țevile și sârma de oțel. Trebuie notat faptul că aceste materii prime au un cost care reprezintă o parte semnificativă din costul total al materiilor prime. Instituirea de taxe la export a scăzut atractivitatea exporturilor și, astfel, a condus la creșterea volumelor disponibile pe piața internă, ceea ce a determinat, în consecință, o scădere a prețurilor. De asemenea, s-a constatat că o serie de sisteme de subvenții erau disponibile pentru producătorii chinezi de oțel[7], iar conturile accesibile publicului ale unui anumit număr de producători de oțel confirmă faptul că statul chinez sprijină în mod activ dezvoltarea sectorului siderurgic în RPC.29.  În consecință, prețurile interne ale oțelului în RPC au fost, în cursul perioadei anchetei de reexaminare, net inferioare prețurilor practicate pe alte piețe mondiale importante, în special în America de Nord și în Europa de Nord[8], iar aceste diferențe de preț nu pot fi explicate printr-un eventual avantaj competitiv în ceea ce privește producția oțelului.30.  În plus, pornind de la informațiile conținute în dosar, s-a stabilit că solicitantul beneficia de aceste prețuri ale oțelului scăzute și distorsionate în mod artificial, întrucât el și-a achiziționat materiile prime pe piața internă chineză.31.  Astfel, s-a concluzionat că principalele intrări ale Power Team nu reflectă în mod substanțial valorile pieței. În consecință, s-a concluzionat că solicitantul nu a demonstrat că îndeplinește toate criteriile enunțate la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază și, astfel, nu a fost posibil să i se acorde TEP.32.  Solicitantului, țării exportatoare și industriei din Uniune li s-a oferit posibilitatea de a-și prezenta observațiile referitoare la constatările de mai sus. Au fost primite observații din partea solicitantului și a industriei din Uniune.33.  Solicitantul a prezentat trei argumente principale în termenul stabilit. În primul rând, el a declarat că prețurile materiilor prime ale Power Team erau încă în conformitate cu prețurile interne și că această constatare era suficientă pentru a îndeplini primul criteriu în cadrul anchetei inițiale. În consecință, societatea considera că o comparație între prețurile practicate pe piața internă chineză și cele practicate pe alte piețe internaționale ale oțelului constituie o încălcare a articolului 11 alineatul (9) din regulamentul de bază. În acest context, societatea a pus, de asemenea, sub semnul întrebării relevanța prețurilor de pe piețele oțelului din Europa de Nord și din America de Nord, care au servit drept bază pentru comparație. Solicitantul a declarat că ar exista, de asemenea, prețuri practicate pe alte piețe internaționale, cum ar fi prețurile de export din Turcia, care sunt inferioare prețurilor interne din RPC.34.  Într-adevăr, este adevărat că solicitantul îndeplinea primul criteriu în cadrul anchetei inițiale, dar acesta nu îndeplinea cel de-al doilea criteriu. Cu toate acestea, se consideră că nu are loc o încălcare a articolului 11 alineatul (9) din regulamentul de bază, întrucât nu are loc nicio schimbare a metodologiei utilizate pentru a evalua dacă societatea funcționează în condițiile unei economii de piață și, în special, dacă aceasta îndeplinește în continuare primul criteriu. În ambele anchete, ancheta inițială și ancheta de reexaminare, s-a analizat dacă materiile prime reflectau valorile pieței. În ambele anchete, unul dintre indicatorii analizați era reprezentat de prețurile interne ale oțelului, dar, în ancheta inițială, niciun alt factor semnificativ nu a părut să influențeze prețurile materiilor prime. Astfel, metodologia a rămas aceeași, doar constatările au fost diferite.35.  Ancheta de reexaminare a arătat că, după perioada de anchetă inițială, respectiv după 2006, circumstanțele s-au schimbat deoarece mai multe măsuri au fost instituite de statul chinez pentru a descuraja exporturile de plăci, țevi și sârmă de oțel, prin introducerea unei taxe la export și prin eliminarea rambursării TVA la export. Această schimbare, împreună cu sistemele de subvenții menționate anterior, a avut un efect de denaturare asupra prețurilor interne chineze ale oțelului, deoarece diferența constatată între aceste prețuri și prețurile interne publicate pentru America de Nord și Europa de Nord a crescut semnificativ până la aproximativ 30 %. Această diferență de preț nu a fost contestată de către solicitant în urma comunicării constatărilor referitoare la TEP.36.  În ceea ce privește argumentul conform căruia prețurile interne ale oțelului în America de Nord și Europa de Nord nu sunt singurele prețuri relevante la nivel internațional, trebuie notat faptul că aceste două piețe ale oțelului au fost selectate pentru compararea prețurilor întrucât ambele piețe înregistrează un consum ridicat de oțel și sunt piețe competitive cu mai mulți producători activi. Astfel, s-ar putea presupune în mod rezonabil că aceste prețuri interne sunt reprezentative pentru prețurile practicate pe piețele competitive. În plus, afirmația conform căreia prețurile de export din Turcia ar fi inferioare prețurilor interne chineze nu a fost documentată mai mult în acest stadiu, altfel spus nu a fost comunicat niciun preț concret în termenul stabilit. De altfel, nu a fost prezentat niciun element care să explice de ce prețurile de export din Turcia ar trebui considerate mai relevante, având în vedere dimensiunea aparentă relativ redusă a pieței de export turce comparativ cu piețele interne din America de Nord și Europa de Nord.37.  Societatea a afirmat apoi că a făcut obiectul unei discriminări în ceea ce privește aplicarea dreptului UE, deoarece, în mai multe alte dosare recente în care oțelul reprezenta o intrare majoră, au existat unele societăți siderurgice chineze care îndeplineau primul criteriu. Toate aceste dosare au fost examinate și s-a constatat că niciuneia dintre societățile vizate de acestea nu i se acordase TEP, întrucât niciuna nu îndeplinea cel puțin un alt criteriu menționat la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. Astfel, pentru o mai bună gestiune administrativă, nu a fost necesară o analiză mai detaliată a primului criteriu, întrucât era clar faptul că societatea nu ar îndeplini condițiile dintr-un alt motiv. În orice caz, Comisia nu a concluzionat pentru niciunul dintre aceste dosare recente că nu ar exista distorsiuni pe piața internă chineză a oțelului, dimpotrivă, în cazurile recente, TEP a fost refuzat ori de câte ori au putut fi identificate distorsiuni privind materiile prime[9].38.  În sfârșit, solicitantul a susținut că o ajustare a valorii normale ar fi mai adecvată decât un refuz de acordare a TEP. Cu toate acestea, o ajustare a valorii normale nu pare a fi adecvată, având în vedere că unul dintre criteriile pentru a beneficia de TEP este reflectarea valorilor pieței de către costurile principalelor intrări. În caz contrar, consecința ar trebui să fie mai degrabă refuzul acordării TEP și înlocuirea valorii normale cu valoarea normală dintr-o țară analoagă, în special dacă materiile prime reprezintă o parte atât de importantă din costul intrărilor.39.  În concluzie, niciunul dintre argumentele prezentate de Power Team nu a fost convingător și nu a condus la o evaluare diferită a constatărilor.40.  Industria din Uniune a subliniat faptul că statul chinez intervenise masiv în industria siderurgică, ceea ce determinase deja UE și Statele Unite să ceară consultări în cadrul OMC pentru rezolvarea acestei chestiuni.41.  Pe baza celor de mai sus, se confirmă constatările și concluzia conform cărora TEP nu ar trebui acordat societății Power Team.42.  După ce a fost informat cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora s-a avut în vedere recomandarea unei modificări a Regulamentului (CE) nr. 452/2007 al Consiliului, solicitantul a prezentat observații suplimentarea privind constatarea referitoare la TEP.43.  Solicitantul și-a repetat în principal argumentul conform căruia principalele sale intrări ar reflecta valorile pieței în RPC și prețurile din RPC ar fi în mare măsură conforme celor de pe alte piețe internaționale. Deși a recunoscut faptul că, în 2008, creșterea prețurilor pentru principalele intrări a fost mai puțin pronunțată în RPC comparativ cu alte piețe internaționale ale oțelului, solicitantul a afirmat că acest lucru nu s-a datorat niciunei distorsiuni, motivul pentru prețurile mai scăzute de piața internă chineză fiind reprezentat de alți factori pur comerciali. Solicitantul a indicat că producția a crescut în 2008 și că taxele antidumping sau compensatorii în vigoare în ceea ce privește exporturile majorității produselor siderurgice intermediare produse în RPC determinaseră producătorii chinezi să-și scadă prețurile pe piața internă.44.  Trebuie notat faptul că informațiile suplimentare referitoare la prețuri transmise de solicitant susțineau constatarea conform căreia principalele materii prime utilizate pentru fabricarea meselor de călcat fuseseră în medie, în 2008, semnificativ mai ieftine pe piața internă chineză decât pe alte piețe mondiale importante.45.  În ceea ce privește argumentul conform căruia factori pur comerciali – respectiv creșterea producției în RPC – ar fi la originea acestei diferențe de preț, trebuie remarcat faptul că acest argument nu a fost suficient documentat, în special în ceea ce privește o eventuală corelare între presupusa creștere a producției și situația cererii. În același timp, argumentul prezentat de solicitant, conform căruia ar exista taxe compensatorii în vigoare în ceea ce privește exporturile unui anumit număr de produse siderurgice originare din RPC, demonstrează doar faptul că producătorii chinezi de oțel beneficiau într-adevăr de subvenții.46.  În consecință, argumentul solicitantului conform căruia piața oțelului din RPC nu este distorsionată nu poate fi susținut și se concluzionează definitiv că determinarea TEP nu trebuie revizuită și că TEP nu trebuie acordat societății Power Team.47.  Tratamentul individual (denumit în continuare „TI”)48.  În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, se stabilește, dacă este cazul, o taxă aplicabilă la nivel național pentru țările care intră sub incidența articolului respectiv, cu excepția cazurilor în care societățile pot demonstra că îndeplinesc toate criteriile prevăzute la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază pentru acordarea tratamentului individual. Aceste criterii sunt rezumate după cum urmează:49.  în cazul unor societăți deținute total sau parțial de străini sau în cazul întreprinderilor comune, exportatorii sunt liberi să repatrieze capitalurile și profiturile;50.  prețurile de export, cantitățile exportate și modalitățile de vânzare se stabilesc în mod liber;51.  majoritatea acțiunilor aparțin unor persoane private și trebuie demonstrat că societatea este suficient de independentă de intervenții din partea statului;52.  operațiunile de schimb valutar se efectuează la cursul de schimb al pieței;53.  intervenția statului nu este de natură să permită eludarea măsurilor, în cazul în care exportatorii beneficiază de niveluri individuale ale taxei.54.  Pe lângă cererea de acordare a TEP, în eventualitatea în care nu l-ar obține, solicitantul a înaintat și o cerere de acordare a TI.55.  Ancheta a arătat că solicitantul îndeplinea toate criteriile menționate anterior și se concluzionează că Power Team ar trebui să beneficieze de TI.56.  Valoarea normală57.  În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, în cazul importurilor provenite din țări care nu au o economie de piață și din țările menționate la articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în cazul în care nu se acordă TEP, valoarea normală trebuie să fie stabilită pe baza prețului sau a valorii construite într-o țară analoagă.58.  În avizul de inițiere, Comisia și-a indicat intenția de a utiliza din nou Turcia (care fusese utilizată ca țară analoagă în cadrul anchetei inițiale) în calitate de țară analoagă adecvată în scopul stabilirii valorii normale pentru RPC, dar niciun producător turc nu a cooperat la această reexaminare intermediară. Cu toate acestea, un producător-exportator ucrainean care participa la o anchetă paralelă, în cadrul unei alte reexaminări intermediare, a acceptat să coopereze. Părțile interesate au fost informate în consecință și, în acest stadiu, nu a fost primită nicio observație împotriva utilizării Ucrainei în calitate de țară analoagă.59.  Întrucât nu au fost identificate motive evidente pentru a nu alege Ucraina în calitate de țară analoagă și, în special, având în vedere că niciun alt producător dintr-o țară terță nu a cooperat, valoarea normală a fost stabilită în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, respectiv pe baza informațiilor verificate, primite din partea producătorului cooperant din țara analoagă.60.  În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a stabilit că volumul vânzărilor interne ale produsului similar efectuate de producătorul cooperant din țara analoagă era reprezentativ comparativ cu vânzările la export ale solicitantului către UE. În plus, pentru toate tipurile de produse exportate, vânzările interne comparabile (ajustate, după caz, pentru a ține cont de diferențele de caracteristici fizice) au fost considerate reprezentative, întrucât volumul lor reprezenta cel puțin 5 % din volumul vânzărilor la export corespunzătoare către UE.61.  Ulterior, Comisia a analizat dacă vânzările interne din țara analoagă ale fiecărui tip de mese de călcat vândute pe piața internă în cantități reprezentative pot fi considerate ca fiind efectuate în cursul operațiunilor comerciale normale, stabilind proporția vânzărilor rentabile ale tipului respectiv de mese de călcat spre clienți independenți.62.  Operațiunile de vânzare interne au fost considerate rentabile atunci când prețul unitar pentru un tip de produs specific era mai mare sau egal cu costul de producție. Prin urmare, a fost determinat costul de producție al fiecărui tip vândut pe piața internă a țării analoage în cursul perioadei de anchetă.63.  În cazul în care volumul vânzărilor pentru un tip de produs, comercializat la un preț de vânzare net mai mare sau egal cu costul de producție calculat, reprezenta mai mult de 80 % din volumul total al vânzărilor pentru acel tip și atunci când prețul mediu ponderat pentru acel tip era mai mare sau egal cu costul de producție, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern real. Acest preț a fost calculat ca medie ponderată a prețurilor tuturor vânzărilor interne pentru acel tip, realizate în cursul perioadei de anchetă, indiferent dacă aceste vânzări au fost sau nu rentabile.64.  În cazul în care volumul vânzărilor rentabile pentru un tip de produs reprezenta 80 % sau mai puțin din volumul total al vânzărilor pentru acel tip sau atunci când prețul mediu ponderat pentru acel tip era mai mic decât costul de producție, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern real, calculat ca medie ponderată doar a vânzărilor rentabile pentru acel tip.65.  În urma comunicării constatărilor, solicitantul a afirmat că, în cazurile în care vânzările rentabile ar reprezenta mai puțin de 10 % din volumul total al vânzărilor unui anumit tip, ar trebui în mod normal să fie utilizată o valoare normală construită.66.  În acest sens, trebuie notat faptul că, în cadrul prezentei anchete, nu a existat o situație cu vânzări rentabile de mai puțin de 10 %. În plus, nu mai este în vigoare practica de a construi automat o valoare normală în astfel de circumstanțe.67.  Prețul de export68.  În toate cazurile, produsul în cauză a fost vândut la export unor clienți independenți din Uniune prin intermediul unor comercianți independenți din RPC și, prin urmare, prețul de export a fost stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, respectiv pe baza prețurilor plătite efectiv sau care urmează să fie plătite pentru produsul vândut la export către UE.69.  În urma comunicării constatărilor, solicitantul a susținut că prețul de export ar trebui să fie stabilit pe baza prețului facturat de către un comerciant chinez independent unor clienți independenți din UE, și nu, astfel cum s-a procedat, pe baza prețului plătit sau care urmează să fie plătit pentru produsul vândut de către Power Team unui comerciant independent din RPC, în vederea exportului. Cu toate acestea, o astfel de abordare nu ar fi în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, care prevede că, atunci când produsele sunt vândute la export, prima tranzacție independentă ar trebui să servească drept bază pentru stabilirea prețului de export. În consecință, această afirmație trebuie respinsă.70.  Comparația71.  Valoarea normală și prețul de export au fost comparate pe bază franco fabrică. În vederea unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, de diferențele de factori despre care s-a afirmat și s-a demonstrat că afectează prețurile și comparabilitatea acestora. Pe această bază, s-au făcut ajustări pentru a ține cont de diferențele în ceea ce privește caracteristicile fizice, costurile de transport, de asigurare, taxele de manipulare și costurile de credit, acolo unde acestea au fost aplicabile și justificate. Având în vedere faptul că prețul de export a fost stabilit exclusiv pe baza vânzărilor interne către comercianți chinezi în vederea exportului, o ajustare corespunzătoare diferențelor în materie de impozitare nu era justificată, întrucât valoarea normală a fost stabilită, de asemenea, pe baza vânzărilor interne din țara analoagă care erau supuse unui regim de impozitare similar. Prin urmare, valoarea normală și prețul de export au fost calculate pe o bază fără TVA.72.  În urma comunicării constatărilor, solicitantul a susținut că gruparea tipurilor de produse (care a fost efectiv realizată în scopuri comparative) ar crea anumite îndoieli în ceea ce privește exactitatea comparației prețurilor.73.  În acest sens, trebuie notat faptul că gruparea tipurilor de produse pentru prezenta anchetă a fost identică cu gruparea realizată pentru ancheta inițială și a fost considerată necesară pentru a crește comparabilitatea produselor vândute la export către Uniune de către Power Team, precum și a celor vândute pe piața internă din țara analoagă. De asemenea, trebuie notat faptul că solicitantul nu și-a documentat mai mult cererea, în special în ceea ce privește motivele pentru care gruparea, astfel cum a fost efectuată (și explicată în documentul specific trimis solicitantului), nu ar fi adecvată. În consecință, afirmația trebuie respinsă.74.  Marja de dumping75.  În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, valoarea normală medie ponderată în funcție de tip a fost comparată cu prețul de export mediu ponderat pentru tipul corespunzător de produs în cauză. Această comparație a dovedit existența unui dumping.76.  S-a constatat că marja de dumping a Power Team, exprimată ca procent al prețului net, franco-frontieră a Uniunii, este de 39,6 %.77.  CARACTERUL DURABIL AL CIRCUMSTANȚELOR MODIFICATE78.  În conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, s-a examinat, de asemenea, dacă circumstanțele schimbate pot fi considerate, în mod rezonabil, ca având un caracter durabil.79.  În acest sens, se reamintește că solicitantului i se refuzase TEP în cadrul anchetei inițiale, din cauza unor nereguli stabilite în practicile sale contabile. Prezenta reexaminare a concluzionat că Power Team îndeplinea acest criteriu. Cu toate acestea, astfel cum se menționează mai sus, solicitantul nu a îndeplinit criteriul TEP menționat la articolul 2 alineatul (7) litera (c) prima liniuță din regulamentul de bază în ceea ce privește costurile principalelor intrări. În consecință, în ceea ce privește TEP, circumstanțele nu s-au schimbat pentru solicitant.80.  Cu toate acestea, datele culese și verificate în cursul anchetei (respectiv prețurile individuale ale solicitantului la exportul către UE și o valoare normală stabilită în Ucraina, țara analoagă) au condus la o marjă de dumping mai ridicată. Această schimbare este considerată semnificativă și menținerea măsurii la nivelul său actual nu ar mai fi suficientă pentru a compensa dumpingul.81.  MĂSURILE ANTIDUMPING82.  Ținând cont de rezultatele prezentei anchete de reexaminare, se consideră oportună modificarea taxei antidumping aplicabilă importurilor produsului în cauză provenind de la Power Team la valoarea de 39,6 %.83.  În ceea ce privește nivelul taxei reziduale, se reamintește faptul că, în cadrul anchetei inițiale, cooperarea a fost scăzută. Astfel, taxa pentru societățile care nu au cooperat a fost fixată la un nivel corespunzător marjei de dumping medii ponderate stabilite pentru cele mai vândute tipuri de produse ale producătorului-exportator cooperant cu marja de dumping cea mai ridicată. Aplicând aceeași metodologie și luând în considerare datele relevante transmise de solicitant, taxa reziduală trebuie modificată la 42,3 %.84.  Părțile interesate au fost informate cu privire la faptele esențiale și considerațiile pe baza cărora s-a intenționat recomandarea unei modificări a Regulamentului (CE) nr. 452/2007 al Consiliului și li s-a oferit posibilitatea să formuleze observații. Observațiile prezentate de părți au fost analizate și, după caz, constatările definitive au fost modificate în consecință.ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:Articolul 1Rubrica privind Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou din tabelul de la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 452/2007 se înlocuiește cu următorul text:Țara | Fabricant | Nivelul taxei (%) | Cod adițional TARIC |RPC | Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou | 39,6 | A783 |Articolul 2Rubrica privind toate celelalte societăți din RPC din tabelul de la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 452/2007 se înlocuiește cu următorul text:Țara | Fabricant | Nivelul taxei (%) | Cod adițional TARIC |RPC | Toate celelalte societăți | 42,3 | A999 |Articolul 3Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.Adoptat la Bruxelles,Pentru Consiliu,Președintele [1] JO L 343, 22.12.2009, p. 51.[2] JO L 109, 26.4.2007, p. 12.[3] JO L 343, 22.12.2009, p. 51.[4] JO L 109, 26.4.2007, p. 12.[5] JO C 3, 8.1.2009, p. 14 (denumit în continuare „avizul de inițiere”).[6] Modificarea codului (3924 90 00 în loc de 3924 90 90, astfel cum este menționat în avizul de inițiere) este rezultatul intrării în vigoare a noii nomenclaturi combinate la 1.1.2010 [a se vedea Regulamentul (CE) nr. 948/2009].[7] De exemplu, „Money for Metal: A detailed Examination of Chinese Government Subsidies to its Steel Industry” de Wiley Rein LLP, iulie 2007; „China Government Subsidies Survey” de Anne Stevenson-Yang, februarie 2007; „Shedding Light on Energy Subsidies in China: An Analysis of China’s Steel Industry from 2000-2007” de Usha C.V. Haley; „China’s Specialty Steel Subsidies: Massive, Pervasive and Illegal” de Specialty Steel Industry of North America; „The China Syndrome: How Subsidies and Government Intervention Created the World's Largest Steel Industry” de Wiley Rein & Fielding LLP, iulie 2006 și „The State-Business Nexus in China’s Steel Industry – Chinese Market Distortions in Domestic and International Perspective” de Prof. Dr. Markus Taube & Dr. Christian Schmidkonz, THINK!DESK China Research & Consulting, 25.2.2009.[8] Sursă: Steel Business Briefing, prețuri medii pentru 2005 și 2008.[9] A se vedea Regulamentul (CE) nr. 91/2009 al Consiliului privind impunerea unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de anumite elemente de fixare din fier sau oțel originare din Republica Populară Chineză (JO L 29, 31.1.2009, p. 1) și Regulamentul (CE) nr. 287/2009 al Comisiei privind impunerea unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de anumite folii de aluminiu originare, printre altele, din Republica Populară Chineză (JO L 94, 8.4.2009, p. 17).


|

52010PC0306

Propunere de Regulament (UE) Nr. [...]/2010 al Consiliului din de modificare a Regulamentul (UE) nr. 53/2010 în ceea ce priveşte anumite posibilităţi de pescuit pentru cod, sebastă şi ton roţu şi de excludere a anumitor grupuri de nave din regimul efortului de pescuit prevăzut la capitolul III din Regulamentul (CE) nr. 1342/2008  /* COM/2010/0306 final - NLE 2010/0167 */

	[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |Bruxelles, 11.6.2010COM(2010)306 final2010/0167 (NLE)Propunere deREGULAMENT (UE) Nr. [...]/2010 AL CONSILIULUIdinde modificare a Regulamentul (UE) nr. 53/2010 în ceea ce privește anumite posibilități de pescuit pentru cod, sebastă și ton roșu și de excludere a anumitor grupuri de nave din regimul efortului de pescuit prevăzut la capitolul III din Regulamentul (CE) nr. 1342/2008EXPUNERE DE MOTIVERegulamentul (UE) nr. 53/2010[1] stabilește, pentru anul 2010, posibilitățile de pescuit pentru anumite resurse halieutice și grupe de resurse halieutice, aplicabile în apele UE și, pentru navele din UE, în apele în care sunt necesare limitări ale capturilor.La reuniunea sa anuală din 2009, NAFO a decis să redeschidă pescuitul pentru cod în zona NAFO 3M și pentru sebastă în zona NAFO 3LN, după un moratoriu de mai mult de 10 ani, și au fost instituite norme stricte privind capturile accidentale. Este necesar să se precizeze că, în conformitate cu norma generală privind capturile accidentale aplicabilă în zona de reglementare NAFO, capturile accidentale pot fi efectuate numai de statele membre care dispun de o cotă pentru o anumită specie dintr-o zonă anume.Anexa ID la regulamentul respectiv stabilește TAC și cotele pentru speciile de pești cu migrație extinsă pe baza deciziilor adoptate de Comisia Internațională pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT) la reuniunea sa anuală din 2009. În cadrul reuniunii speciale a Comitetului pentru controlul conformității al ICCAT, care s-a desfășurat la Madrid în perioada 24-26 februarie 2010, alocarea cotelor pentru ton roșu a fost revizuită, iar cota Uniunii Europene a fost redusă. Prin urmare, cota pentru ton roșu trebuie modificată în consecință.În plus, articolul 15 și anexa IV din regulamentul în cauză stabilesc numărul maxim de nave autorizate să pescuiască ton roșu în anumite regiuni și în anumite circumstanțe. Având în vedere articolele 5 și 6 din Regulamentul (CE) nr. 302/2009 privind planul multianual de refacere a stocurilor de ton roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană[2], este necesar să se adopte limitări suplimentare ale posibilităților de pescuit pentru aceste stocuri, și în special să se determine, în ceea ce privește pescuitul de ton roșu în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană, numărul capcanelor, numărul și capacitatea totală în tonaj brut a navelor de pescuit și capacitatea de creștere și de îngrășare a tonului pentru fiecare stat membru.În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1342/2008 de stabilire a unui plan pe termen lung pentru rezervele de cod și zonele piscicole care exploatează aceste rezerve și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 423/2004, Consiliul poate, pe baza informațiilor furnizate de statele membre și a avizului CSTEP, să excludă anumite grupuri de nave de la aplicarea regimului de efort, cu condiția existenței unor date corespunzătoare cu privire la capturile de cod și capturile de cod aruncate înapoi în mare ale navelor respective și a unui procentaj al capturilor de cod care să nu depășească 1,5% din totalul capturilor grupului de nave și în cazul în care includerea grupului de nave în regimul de efort constituie o sarcină administrativă disproporționată în raport cu impactul său global asupra rezervelor de cod.Pe baza avizului CSTEP, informațiile furnizate de Germania, Irlanda și Franța referitoare la anumite grupuri de nave care pescuiesc în Marea Nordului, în vestul Scoției și în Marea Irlandei demonstrează în mod suficient că atât capturile de cod, cât și capturile de cod aruncate înapoi în mare ale grupurilor de nave în cauză respectă condițiile articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1342/2008, ele putând fi, așadar, excluse din regimul de efort. Având în vedere avizul CSTEP, este oportun să se excludă aceste grupuri de nave de la aplicarea regimului de efort prevăzut de Regulamentul (CE) nr. 1342/2008 prin modificarea Regulamentului (CE) nr. 754/2009 și să se adapteze efortul maxim admisibil alocat statelor membre menționate în apendicele 1 la anexa IIA la Regulamentul (CE) nr. 53/2010.În sfârșit, în conformitate cu articolul 16 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1342/2008, în 2009 statele membre au putut să își modifice alocările de efort prin transferarea efortului și capacității de pescuit între zonele geografice, dacă erau îndeplinite anumite condiții. Țările de Jos au furnizat informații referitoare la transferuri ale unei părți de efort și de capacități din Marea Nordului în Marea Irlandei, efectuate în 2009 și care pot fi considerate ca fiind compatibile cu condițiile menționate la articolul 16 alineatul (3). Prin urmare, efortul de pescuit maxim admisibil alocat Țărilor de Jos în apendicele 1 la anexa IIA la Regulamentul (UE) nr. 53/2010 trebuie modificat în consecință.Consiliul este invitat să adopte prezenta propunere în cel mai scurt timp posibil, pentru a permite pescarilor să își planifice activitățile pentru partea rămasă din sezonul actual de pescuit.2010/0167 (NLE)Propunere deREGULAMENT (UE) Nr. [...]/2010 AL CONSILIULUIdinde modificare a Regulamentul (UE) nr. 53/2010 în ceea ce privește anumite posibilități de pescuit pentru cod, sebastă și ton roșu și de excludere a anumitor grupuri de nave din regimul efortului de pescuit prevăzut la capitolul III din Regulamentul (CE) nr. 1342/2008CONSILIUL UNIUNII EUROPENEavând în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 43 alineatul (3),având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1342/2008 al Consiliului din 18 decembrie 2008 de stabilire a unui plan pe termen lung pentru rezervele de cod și zonele piscicole care exploatează aceste rezerve[3], în special articolul 11,având în vedere propunerea Comisiei Europene,întrucât:(1) Regulamentul (UE) nr. 53/2010[4] al Consiliului stabilește, pentru anul 2010, posibilitățile de pescuit pentru anumite resurse halieutice și grupe de resurse halieutice, aplicabile în apele UE și, pentru navele din UE, în apele în care sunt necesare limitări ale capturilor.(2) La reuniunea sa anuală din 2009, Organizația de Pescuit în Atlanticul de Nord-Vest (NAFO) a decis să redeschidă pescuitul pentru cod în zona NAFO 3M și pentru sebastă în zona NAFO 3LN, după un moratoriu de mai mult de zece ani. Normele privind capturile accidentale stabilite de Regulamentul (UE) nr.53/2010 pentru cele două activități de pescuit redeschise trebuie modificate pentru a se asigura coerența cu normele generale privind capturile accidentale aplicabile în zona de reglementare NAFO în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1386/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unor măsuri de conservare și executare care se aplică în zona de reglementare a Organizației de Pescuit în Atlanticul de Nord-Vest[5].(3) În cadrul reuniunii sale speciale care s-a desfășurat la Madrid în perioada 24-26 februarie 2010, Comitetul pentru controlul conformității al Comisiei Internaționale pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic (ICCAT) a redus cota pentru ton roșu alocată Uniunii Europene. Prin urmare, este necesar să se implementeze aceste noi prevederi în legislația UE.(4) Având în vedere articolul 5 alineatele (5) și (8), precum și articolul 6 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 302/2009 privind un plan multianual de refacere a stocurilor de ton roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană[6], este necesar să se stabilească numărul maxim și capacitatea totală în tonaj brut a navelor de pescuit ale fiecărui stat membru care pot fi autorizate să pescuiască, să păstreze la bord, să transbordeze, să transporte sau să debarce ton roșu, numărul maxim de capcane care pot fi autorizate de fiecare stat membru pentru pescuitul de ton, capacitatea maximă de creștere și de îngrășare a tonului pentru fiecare stat membru și volumul maxim al intrărilor de ton roșu sălbatic capturat pe care fiecare stat membru îl poate repartiza fermelor sale piscicole.(5) În contextul stabilirii de posibilități de pescuit și în conformitate cu articolul 11 din Regulamentul (CE) nr. 1342/2008, Consiliul poate, acționând pe baza informațiilor furnizate de statele membre și evaluate de către CSTEP, să excludă anumite grupuri de nave de la aplicarea regimului privind efortul de pescuit stabilit în respectivul regulament, cu condiția existenței unor date corespunzătoare cu privire la capturile de cod și capturile de cod aruncate înapoi în mare ale navelor respective și a unui procentaj al capturilor de cod care să nu depășească 1,5% din totalul capturilor grupului de nave și în cazul în care includerea grupului de nave în regimul de efort constituie o sarcină administrativă disproporționată în raport cu impactul său global asupra rezervelor de cod. Germania a furnizat informații cu privire la capturile de cod ale unui grup de nave care pescuiește cod negru în Marea Nordului și în vestul Scoției cu traule de fund cu dimensiunea ochiurilor de plasă egală cu sau mai mare de 120 mm. Irlanda a furnizat informații privind capturile de cod ale unui grup de nave care pescuiește langustină în Marea Irlandei cu ajutorul unei site de sortare selectivă, asemănătoare celei definite în apendicele 2 la anexa III din Regulamentul (CE) nr. 43/2009. Franța a furnizat informații cu privire la capturile de cod ale unui grup de nave care pescuiește specii de adâncime în vestul Scoției cu traule de fund cu dimensiunea ochiurilor de plasă mai mare de 110 mm. Pe baza acestor informații evaluate de către CSTEP, se poate stabili că capturile de cod ale acestor grupuri de nave, inclusiv capturile aruncate înapoi în mare, nu depășesc 1,5% din totalul capturilor acestora. În plus, având în vedere măsurile care asigură controlul și monitorizarea activităților de pescuit ale acestor grupuri de nave și având în vedere faptul că includerea acestor grupuri ar constitui o sarcină administrativă disproporționată în raport cu impactul global al respectivei includeri asupra stocurilor de cod, este oportun să se excludă aceste grupuri de nave de la aplicarea capitolului III din Regulamentul (CE) nr. 1342/2008, permițându-se astfel stabilirea în consecință a limitelor de efort pentru statele membre în cauză.(6) Articolul 16 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1342/2008 a autorizat statele membre să își modifice alocările de efort în 2009, prin transferarea efortului și capacității de pescuit între zonele geografice, dacă erau îndeplinite anumite condiții. Pe baza informațiilor furnizate de Țările de Jos cu privire la transferuri ale unei părți de efort și de capacități din Marea Nordului în Marea Irlandei, efectuate în 2009, este oportun să se adapteze efortul maxim admisibil alocat Țărilor de Jos în apendicele 1 la anexa IIA la Regulamentul (UE) nr. 53/2010.(7) Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 53/2010 și Regulamentul (CE) nr. 754/2009 de excludere a anumitor grupuri de nave din regimul efortului de pescuit prevăzut la capitolul III din Regulamentul (CE) nr. 1342/2008[7] trebuie modificate în consecință.(8) Pentru a se evita întreruperea activităților de pescuit și în scopul raportării capturilor pe an calendaristic sau a efortului pe o perioadă de un an, calculată între 1 februarie 2010 și 31 ianuarie 2011, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare imediat după publicare și să se aplice de la 1 ianuarie 2010 și, respectiv, de la 1 februarie 2010,ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:Articolul 1Modificarea Regulamentului (UE) nr. 53/2010Regulamentul (UE) nr. 53/2010 se modifică după cum urmează:(1) Articolul 15 se înlocuiește cu următorul text:„Articolul 15 Limitări ale capacității de pescuit, de creștere și de îngrășare a tonului roșu1. Numărul navelor de pescuit din UE cu platformă și paragate autorizate să pescuiască activ ton roșu cu o greutate/lungime cuprinse între 8 kg/75 cm și 30 kg/115 cm în Oceanul Atlantic de Est se limitează conform anexei IV punctul 1.2. Numărul navelor din UE de pescuit artizanal de coastă autorizate să pescuiască activ ton roșu cu o greutate/lungime cuprinse între 8 kg/75 cm și 30 kg/115 cm în Marea Mediterană se limitează conform anexei IV punctul 2.3. Numărul navelor de pescuit din UE care pescuiesc în Marea Adriatică ton roșu în scopul creșterii, autorizate să pescuiască activ ton roșu cu o greutate/lungime cuprinse între 8 kg/75 cm și 30 kg/115 cm se limitează conform anexei IV punctul 3.4. Numărul și capacitatea totală în tonaj brut a navelor de pescuit autorizate să pescuiască, să păstreze la bord, să transbordeze, să transporte sau să debarce ton roșu în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană se limitează conform anexei IV punctul 4.5. Numărul de capcane utilizate pentru pescuitul de ton roșu în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană se limitează conform anexei IV punctul 5.6. Capacitatea de creștere a tonului roșu, capacitatea de îngrășare a acestuia și volumul maxim al intrărilor de ton roșu sălbatic capturat repartizat fermelor piscicole din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană se limitează conform anexei IV punctul 6.”(2) Anexa IC se modifică după cum urmează:(i) rubrica pentru cod din zona NAFO 3M se înlocuiește cu următorul text:Specia: | Cod de Atlantic Gadus morhua | Zona: | NAFO 3M (COD/N3M.) |Estonia | 61 | (1) (2) |Germania | 247 | (1) |Letonia | 61 | (1) (2) |Lituania | 61 | (1) (2) |Polonia | 209 | (1) (2) |Spania | 796 | (1) |Franța | 110 | (1) |Portugalia | 1070 | (1) |Regatul Unit | 521 | (1) |UE | 3 136 | (1) (2) |TAC | 5 500 | (1) (2) |(1) Pescuitul direcționat de cod de Atlantic în zona NAFO 3M este permis până în momentul în care capturile estimate, inclusiv cele accidentale, care urmează să fie efectuate în restul anului ating nivelul de 100% din cota alocată. După această dată sunt permise numai capturi accidentale în limita a maximum 1 250 de kg sau 5% din cota alocată statului membru de pavilion, luându-se în calcul valoarea mai mare dintre cele două. (2) Inclusiv drepturile de pescuit ale Estoniei, Letoniei și Lituaniei de 61 de tone fiecare, precum și alocarea pentru Polonia de 209 tone, în conformitate cu acordurile de partajare pentru fosta URSS adoptate în 2003 de Comisia pentru pescuit a NAFO ca urmare a aderării Estoniei, Letoniei, Lituaniei și Poloniei la Uniunea Europeană. |(ii) rubrica pentru sebastă din zona 3 LN se înlocuiește cu următorul text:Specia: | Sebastă Sebastes spp. | Zona: | NAFO 3LN (RED/N3LN.) |Estonia | 173 | (1) (2) |Germania | 119 | (1) |Letonia | 173 | (1) (2) |Lituania | 173 | (1) (2) |UE | 638 | (1) (2) |TAC | 3 500 | (1) (2) |(1) Pescuitul direcționat de sebastă în zona NAFO 3LN este permis până în momentul în care capturile estimate, inclusiv cele accidentale, care urmează să fie efectuate în restul anului ating nivelul de 100% din cota alocată. După această dată sunt permise numai capturi accidentale în limita a maximum 1 250 de kg sau 5% din cota alocată statului membru de pavilion, luându-se în calcul valoarea mai mare dintre cele două. (2) Inclusiv drepturile de pescuit ale Estoniei, Letoniei și Lituaniei de 173 de tone fiecare, în conformitate cu acordurile de partajare pentru fosta URSS adoptate în 2003 de Comisia pentru pescuit a NAFO ca urmare a aderării Estoniei, Letoniei, Lituaniei și Poloniei la Uniunea Europeană. |(3) În anexa ID, rubrica referitoare la specia ton roșu din Oceanul Atlantic, la est de 45° V și Marea Mediterană se înlocuiește cu următorul text:„Specia: | Ton roșu Thunnus thynnus | Zona: | Oceanul Atlantic, la est de 45° V și Marea Mediterană (BFT/AE045W) |Cipru | 70,18 | (4) |Grecia | 130,30 |Spania | 2 526,06 | (2)(4) |Franța | 2 021,93 | (2)(3)(4) |Italia | 1 937,50 | (4)(5) |Malta | 161,34 | (4) |Portugalia | 237,66 |Toate statele membre | 2,41 | (1) |UE | 7 087,38 | (2)(3)(4)(5) |TAC | 13 500 |(1) Cu excepția Ciprului, Greciei, Spaniei, Franței, Italiei, Maltei și Portugaliei și numai pentru capturi accidentale. |(2) În limitele acestei TAC, următoarele limite de captură și următoarea alocare între statele membre se aplică capturilor de ton roșu cu greutatea/lungimea cuprinse între 8 kg/75 cm și 30 kg/115 cm efectuate de navele menționate în anexa IV punctul 1(BFT/*8301): |Spania | 367,23 |Franța | 165,69 |UE | 532,92 |(3) În limitele acestei TAC, următoarele limite de captură și următoarea alocare între statele membre se aplică capturilor de ton roșu cu greutatea de cel puțin 6,4 kg sau cu lungimea de cel puțin 70 cm efectuate de navele menționate în anexa IV punctul 1(BFT/*641): |Franța | 45 (*) |UE | 45 |(*) Această cantitate poate fi revizuită de Comisie la cererea Franței, până la 100 de tone, conform indicațiilor din Recomandarea 08-05 a ICCAT. |(4) În limitele acestei TAC, următoarea limită de captură și următoarea alocare între statele membre se aplică capturilor de ton roșu cu greutatea cuprinsă între 8 kg și 30 kg efectuate de navele menționate în anexa IV punctul 2 (BFT/*8302): |Spania | 50,52 |Franța | 49,84 |Italia | 39,34 |Cipru | 1,40 |Malta | 3,23 |UE | 144,34 |(5) În limitele acestei TAC, următoarea limită de captură și următoarea alocare între statele membre se aplică capturilor de ton roșu cu greutatea cuprinsă între 8 kg și 30 kg efectuate de navele menționate în anexa IV punctul 3 (BFT/*643): |Italia | 39,34 |UE | 39,34 | ” |(4) Anexa IV se modifică după cum urmează:(i) tabelul de la punctul 2 se înlocuiește cu următorul text:„Spania | 139 |Franța | 86 |Italia | 35 |Cipru | 25 |Malta | 83 |UE | 374” |(ii) se adaugă următoarele puncte 4, 5 și 6:„4. Numărul maxim și capacitatea totală în tonaj brut a navelor de pescuit ale fiecărui stat membru care pot fi autorizate să pescuiască, să păstreze la bord, să transbordeze, să transporte sau să debarce ton roșu în Oceanul Atlantic de Est și în Marea MediteranăTabelul ANumărul navelor de pescuit |Cipru | Grecia | Italia | Franța | Spania | Malta |Nave cu plase-pungă | 1 | 1 | 24 | 19 | 6 | 0 |Nave cu paragate | 12 | 0 | 30 | 0 | 81 | 83 |Nave cu momeală | 0 | 0 | 0 | 8 | 61 | 0 |Nave cu undițe de mână | 0 | 0 | 0 | 29 | 2 | 0 |Trauler | 0 | 0 | 0 | 78 | 0 | 0 |Alte nave de pescuit artizanal | 0 | 256 | 0 | 87 | 33 | 0 |Tabelul BCapacitatea totală în tonaj brut |Cipru | Grecia | Italia | Franța | Spania | Malta |Nave cu plase-pungă | 51 | 260 | * | 4044 | 1608 | 0 |Nave cu paragate | 409 | - | 1196 | 0 | 4416,73 | 1365,64 |Nave cu momeală | - | - | - | 248 | 10335,58 | 0 |Nave cu undițe de mână | - | - | - | pm | 20,96 | 0 |Trauler | - | - | - | pm | 0 | 0 |Alte nave de pescuit artizanal | - | 3343,21** | - | pm | 489,83 | 0 |* Încetarea temporară a activităților în 2010 ** Nave polivalente, care sunt echipate cu mai multe unelte (paragate, undițe de mână, undițe tractate) |5. Numărul maxim de capcane pentru pescuitul de ton roșu în Oceanul Atlantic de Est și în Marea Mediterană autorizate de fiecare stat membruNumărul de capcane |Spania | 6 |Italia | 6 |Portugalia | 1 |6. Capacitatea maximă de creștere și de îngrășare a tonului roșu pentru fiecare stat membru și volumul maxim al intrărilor de ton roșu sălbatic capturat pe care fiecare stat membru îl poate repartiza fermelor sale piscicole din Oceanul Atlantic de Est și din Marea MediteranăTabelul ACapacitatea maximă de creștere și de îngrășare a tonului |Spania | 14 |Italia | 15 |Grecia | 2 |Cipru | 3 |Malta | 8 |Tabelul BVolumul maxim al intrărilor de ton roșu sălbatic capturat (în tone) |Spania | 5 855 |Italia | 3 764 |Grecia | 785 |Cipru | 2 195 |Malta | 8 768” |(5) Apendicele 1 la anexa IIA se modifică după cum urmează:(i) În tabelul (b), coloanele referitoare la Germania și Țările de Jos se înlocuiesc cu următorul text:Unelte de pescuit reglementate | DE | NL |TR 1 | 1 269 111 | 371 757 |TR 2 | 516 154 | 1 080 920 |TR 3 | 3 501 | 48 508 |BT 1 | 29 271 | 999 808 |BT 2 | 1 691 253 | 34 743 212 |GN | 224 484 | 438 664 |GT | 467 | 0 |LL | 0 | 0 |(ii) În tabelul (c), coloanele referitoare la Irlanda și Țările de Jos se înlocuiesc cu următorul text:Unelte de pescuit reglementate | IE | NL |TR 1 | 59 625 | 0 |TR 2 | 778 729 | 0 |TR 3 | 8 433 | 0 |BT 1 | 0 | 0 |BT 2 | 514 584 | 200 000 |GN | 18 255 | 0 |GT | 0 | 0 |LL | 0 | 0 |(iii) În tabelul (d), coloanele referitoare la Germania și Franța se înlocuiesc cu următorul text:Unelte de pescuit reglementate | DE | FR |TR 1 | 11 151 | 2 317 946 |TR 2 | 0 | 7 415 |TR 3 | 0 | 0 |BT 1 | 0 | 7 161 |BT 2 | 0 | 13 211 |GN | 35 442 | 400 503 |GT | 0 | 0 |LL | 0 | 54 917 |Articolul 2Modificarea Regulamentului (CE) nr. 754/2009La articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 754/2009 se adaugă următoarele litere:„(f) grupul de nave care arborează pavilionul Germaniei, care participă la activitățile de pescuit menționate în cererea depusă de Germania din data de 26 martie 2010, completată prin scrisorile din 9 aprilie și 20 mai 2010, și care pescuiește cod negru în Marea Nordului, în apele UE din zona ICES IIa și în vestul Scoției cu traule de fund cu dimensiunea ochiurilor de plasă egală cu sau mai mare de 120 mm;(g) grupul de nave care arborează pavilionul Irlandei, care participă la activitățile de pescuit menționate în cererea depusă de Irlanda din data de 26 martie 2010, și care pescuiește langustină în Marea Irlandei, pentru perioada în care aceste nave folosesc pentru pescuit numai o sită de sortare selectivă, asemănătoare celei definite în apendicele 2 la anexa III din Regulamentul (CE) nr. 43/2009;(h) grupul de nave care arborează pavilionul Franței, care participă la activitățile de pescuit menționate în cererea depusă de Franța din data de 24 martie 2010, completată prin corespondența din 25 martie, 29 martie, 8 aprilie și 20 mai 2010, și care pescuiește specii de adâncime în zona din vestul Scoției cu traule de fund cu dimensiunea ochiurilor de plasă mai mare de 110 mm.”Articolul 3Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .Se aplică de la 1 ianuarie 2010, cu excepția articolului 1 alineatul (5) și a articolului 2, care se aplică de la 1 februarie 2010.Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.Adoptat la Bruxelles,Pentru ConsiliuPreședintele [1] JO L 21, 26.1.2010, p. 1.[2] JO L 96, 15.4.2009, p.1.[3] JO L 348, 24.12.2008, p. 20.[4] JO L 21, 26.1.2010, p. 1.[5] JO L 318, 5.12.2007, p. 1.[6] JO L 96, 15.4.2009, p.1.[7] JO L 214, 19.8.2009, p. 16.