title: Propunere de regulament al Consiliului de impunere a unei taxe antidumping definitive şi de colectare definitivă a taxei provizorii impuse asupra importurilor de porumb zaharat boabe preparat sau conservat, originar din Thailanda

text:
                  COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE

                                                   Bruxelles, 30.5.2007
                                                   COM(2007) 271 final

                                       Propunere de

                          REGULAMENT AL CONSILIULUI

     de impunere a unei taxe antidumping definitive şi de colectare definitivă a taxei
     provizorii impuse asupra importurilor de porumb zaharat boabe preparat sau
                           conservat, originar din Thailanda

                                  (prezentată de Comisie)

RO                                                                                RO
 ---pagebreak---                                  EXPUNERE DE MOTIVE

     1) CONTEXTUL PROPUNERII

       •   Motivele şi scopul propunerii

       Prezenta propunere face referire la punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr.
       384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecţia împotriva importurilor
       care fac obiectul unui dumping din partea ţărilor care nu sunt membre ale Comunităţii
       Europene, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr.
       2117/2005 al Consiliului din 21 decembrie 2005 (denumit în continuare „regulament
       de bază”).

       •   Context general

       Prezenta propunere este făcută în contextul punerii în aplicare a regulamentului de bază
       şi este rezultatul unei anchete care a fost realizată în conformitate cu obligaţiile de fond
       şi de procedură expuse în regulamentul de bază.

       •   Clauzele existente în sfera de acoperire a propunerii

       Nu se aplică.

       •   Coerenţa cu celelalte politici şi obiective ale Uniunii

       Nu se aplică.

     2) CONSULTAREA PĂRŢILOR INTERESATE ŞI EVALUAREA IMPACTULUI

       •   Consultarea părţilor interesate

       Părţile interesate vizate de anchetă au avut deja posibilitatea de a-şi apăra interesele în
       timpul anchetei, în conformitate cu prevederile regulamentului de bază.

       •   Obţinerea şi utilizarea expertizei

       Nu a fost necesar să se facă apel la o expertiză externă.

       •   Evaluarea impactului

       Prezenta propunere este rezultatul punerii în aplicare a regulamentului de bază.

       Regulamentul de bază nu prevede o evaluare generală a impactului, însă conţine o listă
       cuprinzătoare de condiţii care trebuie evaluate.

     3) ELEMENTE JURIDICE ALE PROPUNERII

       •   Sumarul acţiunii propuse

       La 28 martie 2006, Comisia a iniţiat procedura antidumping cu privire la importurile de
       porumb zaharat boabe preparat sau conservat, originar din Thailanda.

RO                                              2                                                     RO
 ---pagebreak---        Investigaţia a concluzionat că produsul în cauză a făcut obiectul unui dumping, ceea ce
       a cauzat prejudicii industriei comunitare. De asemenea, investigaţia a arătat că nu
       există motive întemeiate ca interesul Comunităţii să se opună impunerii definitive a
       măsurilor antidumping. În acest sens s-au impus măsuri provizorii prin Regulamentul
       (CE) nr. 1888/2006 al Comisiei. Continuarea investigaţiei a confirmat concluziile
       provizorii esenţiale.

       Prin urmare, se recomandă adoptarea de către Consiliu a propunerii de regulament
       alăturate, în vederea impunerii unor măsuri definitive.

       •   Temeiul legal

       Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecţia
       împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea ţărilor care nu sunt
       membre ale Comunităţii Europene, astfel cum a fost modificat ultima dată prin
       Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 al Consiliului din 21 decembrie 2005.

       •   Principiul subsidiarităţii

       Prezenta propunere intră sub competenţa exclusivă a Comunităţii. În consecinţă,
       principiul subsidiarităţii nu se aplică.

       •   Principiul proporţionalităţii

       Propunerea respectă principiul proporţionalităţii din următoarele motive:

       Tipul acţiunii este descris în regulamentul de bază menţionat anterior şi nu permite
       luarea unei decizii la nivel naţional.

       Nu sunt necesare indicaţii privind măsura în care sarcina financiară şi administrativă
       care revine Comunităţii, guvernelor naţionale, autorităţilor locale şi regionale,
       operatorilor economici şi cetăţenilor este limitată şi proporţională cu scopul propunerii.

       •   Alegerea instrumentelor

       Instrument propus: regulament.

       Alte mijloace nu ar fi potrivite, deoarece

       regulamentul de bază nu prevede alte opţiuni.

     4) INCIDENŢA BUGETARĂ

       Propunerea nu are nicio incidenţă asupra bugetului comunitar.

RO                                             3                                                    RO
 ---pagebreak---                                                     Propunere de

                                    REGULAMENT AL CONSILIULUI

           de impunere a unei taxe antidumping definitive şi de colectare definitivă a taxei
           provizorii impuse asupra importurilor de porumb zaharat boabe preparat sau
                                 conservat, originar din Thailanda

     CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

     având în vedere Tratatul de instituire a Comunităţii Europene,

     având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind
     protecţia împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea ţărilor care nu sunt
     membre ale Comunităţii Europene1 („regulamentul de bază”), în special articolul 9,

     având în vedere propunerea Comisiei, prezentată după consultarea comitetului consultativ,

     întrucât:

                                      A.       MĂSURILE PROVIZORII

     (1)     La 28 martie 2006, Comisia a publicat un aviz2 de iniţiere a unei proceduri
             antidumping cu privire la importurile de porumb zaharat boabe preparat sau conservat,
             originar din Thailanda. La 20 decembrie 2006, Comisia, prin Regulamentul (CE) nr.
             1888/20063 (denumit în continuare „regulament provizoriu”), a impus o taxă
             antidumping provizorie asupra importurilor aceluiaşi produs.

                                   B.       PROCEDURA ULTERIOARĂ

     (2)     Ulterior comunicării faptelor şi considerentelor esenţiale, pe baza cărora s-a decis
             impunerea măsurilor antidumping provizorii, unele părţi interesate şi-au exprimat în
             scris opiniile cu privire la concluziile provizorii. Părţile care au făcut cerere în scris au
             avut posibilitatea de a fi audiate. În conformitate cu articolul 6 alineatul (6) din
             regulamentul de bază, la 9 februarie 2007, a avut loc la sediile Comisiei o întâlnire
             între un producător exportator, o asociaţie a producătorilor thailandezi, Guvernul
             thailandez şi producătorii din Comunitate. Întâlnirea a fost dedicată aspectului legat de
             concurenţa pe piaţa comunitară pentru porumbul zaharat.

     (3)     Comisia a continuat să caute şi să verifice toate informaţiile pe care le-a considerat
             necesare pentru concluziile definitive.

     1
             JO L 56, 6.3.1996, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr.
             2117/2005 (JO L 340, 23.12.2005, p. 17).
     2
             JO C 75, 28.3.2006, p. 6.
     3
             JO L 364, 20.12.2006, p. 68.

RO                                                         4                                                           RO
 ---pagebreak---      (4)    Toate părţile au fost informate cu privire la faptele şi considerentele esenţiale, pe baza
            cărora s-a dorit recomandarea de impunere a unei taxe antidumping definitive pentru
            importurile de porumb zaharat boabe preparat sau conservat, originar din Thailanda şi
            colectarea definitivă a sumelor garantate prin taxa provizorie. De asemenea, părţilor li
            s-a acordat o perioadă de timp pentru formularea observaţiilor în urma comunicării
            faptelor şi considerentelor esenţiale, pe baza cărora se impun măsurile definitive.

     (5)    Observaţiile verbale şi scrise prezentate de părţile interesate au fost examinate şi, dacă
            a fost cazul, concluziile provizorii au fost modificate în consecinţă.

     (6)    Se reaminteşte că investigaţia privind dumpingul şi prejudiciul s-a raportat la perioada
            cuprinsă între 1 ianuarie 2005 şi 31 decembrie 2005 (denumită în continuare „perioada
            de investigaţie” sau „PI”). În ceea ce priveşte tendinţele relevante pentru evaluarea
            prejudiciului, Comisia a analizat date acoperind perioada cuprinsă între 1 ianuarie
            2002 şi 31 decembrie 2005 (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).
            Perioada pentru concluziile cu privire la subcotare, vânzarea sub preţul de cost şi
            eliminarea prejudiciului este PI menţionată anterior.

                    C.      PRODUSUL ÎN CAUZĂ ŞI PRODUSUL SIMILAR

     (7)    În absenţa oricăror observaţii cu privire la produsul în cauză şi cel similar, motivele
            (13)-(15) din regulamentul provizoriu sunt confirmate.

                                          D.      DUMPINGUL

             1.    Eşantionarea şi examinarea individuală

     (8)    Anumiţi exportatori şi asociaţii de producători thailandezi au obiectat cu privire la
            evaluarea prin eşantionare şi examinare individuală prezentată în motivele (16)-(20)
            din regulamentul provizoriu. În special, s-a susţinut faptul că eşantionarea nu a fost
            reprezentativă, întrucât Comisia nu a luat în considerare alţi factori precum
            dimensiunea societăţilor şi localizarea lor geografică. Pe lângă aceasta, s-a susţinut
            faptul că nu ar fi fost nejustificat de oneroasă investigarea a mai multor societăţi decât
            cele patru eşantionate.

     (9)    Conform explicaţiilor din motivele (16)-(18) din regulamentul provizoriu, Comisia a
            considerat că, în vederea atingerii reprezentativităţii cât mai ridicate posibil al
            eşantionului şi având în vedere limita de timp pentru investigaţie, includerea a numai
            patru societăţi a fost corespunzătoare, întrucât (i) astfel a fost acoperit un volum ridicat
            de exporturi şi (ii) investigarea celor patru societăţi în timpul disponibil a fost fezabilă.
            Articolul 17 din regulamentul de bază nu specifică un prag peste care numărul de
            exportatori ar fi considerat atât de mare încât să justifice eşantionarea, şi nici nu
            prevede o indicaţie precisă privind numărul corespunzător de părţi care trebuie incluse
            în eşantion. În privinţa acestora din urmă, Comisia însăşi trebuie să decidă ce este
            fezabil pentru investigare în limita de timp dată, asigurând în acelaşi timp că
            eşantionul acoperă o parte cât mai mare posibilă a exporturilor în cauză. În acest sens,
            eşantionul ales a acoperit 52% din exporturile thailandeze în perioada investigaţiei,
            ceea ce este considerat ca fiind foarte reprezentativ raportat la volum.

     (10)   În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, criteriul de
            selectare a eşantionului a fost volumul cel mai mare reprezentativ de exporturi din

RO                                                   5                                                      RO
 ---pagebreak---             Thailanda în Comunitate care putea fi investigat în timpul avut la dispoziţie. Având în
            vedere reprezentativitatea ridicată a eşantionului selectat raportat la volum, nu a fost
            necesară examinarea altor factori precum dimensiunea societăţilor şi localizarea lor
            geografică.

     (11)   După cum s-a menţionat în motivul (20) din regulamentul provizoriu, investigarea mai
            multor societăţi ar fi făcut investigaţia nejustificat de oneroasă şi ar fi împiedicat
            terminarea acesteia în timp util.

     (12)   Prin urmare, obiecţiile anumitor părţi privind motivele (16)-(20) din regulamentul
            provizoriu sunt respinse, iar acele motive confirmate.

             2.    Valoarea normală

     (13)   Un producător exportator a susţinut faptul că s-au făcut erori de calcul matematic în
            calcularea valorii normale. Aceste obiecţii au fost confruntate cu acele calcule şi nu s-
            au găsit erori.

     (14)   În absenţa oricăror altor observaţii, motivele (21)-(32) din regulamentul provizoriu
            sunt confirmate.

             3.    Preţul de export

     (15)   În urma comunicării provizorii, un producător exportator a contestat concluziile din
            motivul (34) din regulamentul provizoriu. Această parte a susţinut faptul că toate
            vânzările la export ale societăţii ar fi trebuit luate în considerare, inclusiv vânzările de
            produse cumpărate de la alţi producători independenţi. Această parte a susţinut faptul
            că produsele finite cumpărate ar fi trebuit considerate ca şi provenind din producţia
            proprie, întrucât s-a presupus că au fost fabricate în cadrul unui sistem de taxare.

     (16)   În acest context trebuie reţinut faptul că pentru determinarea marjelor de dumping
            individuale se pot lua în considerare numai produsele fabricate de producătorul
            exportator în cauză. Dacă un producător exportator cumpără produse pentru revânzare
            în Comunitate, acesta se află într-o situaţie similară unui agent sau comerciant în
            raport cu acele achiziţii, iar aceste revânzări nu pot fi luate în considerare la stabilirea
            marjei de dumping individuale.

     (17)   Investigaţia a stabilit faptul că producătorul exportator în cauză cumpăra o parte din
            produsele vândute în Comunitate de la alţi producători. De asemenea, s-a concluzionat
            că acest exportator plătea pentru produse finite şi că aceste tranzacţii erau înregistrate
            în sistemul propriu de contabilitate ca şi achiziţii de bunuri finite. Nu a fost prezentată
            nicio dovadă de contract sau de alt fel (de exemplu aşa-numitele acorduri „privind
            taxarea”) pentru a dovedi că bunurile erau deţinute de producătorul exportator de la
            început şi că activitatea celorlalte societăţi a fost limitată la o simplă prelucrare a
            produselor în cauză.

     (18)   În urma comunicării definitive, producătorul exportator în cauză a reamintit
            argumentele sale, subliniind faptul că ar el trebui considerat ca fiind un coproducător
            al produsului achiziţionat de la alţi producători. Cu toate acestea, având în vedere
            faptul că dreptul de proprietate asupra bunurilor produse de alţii a fost transferat
            producătorului exportator în cauză numai după finalizarea procesului de fabricare,

RO                                                   6                                                     RO
 ---pagebreak---             conform facturilor de achiziţionare, se confirmă faptul că acest producător exportator
            nu poate fi considerat ca fiind producătorul sau coproducătorul produsului achiziţionat
            pentru revânzare.

     (19)   Având în vedere cele de mai sus, argumentul producătorului exportator este respinsă,
            motivele (33) şi (34) din regulamentul provizoriu sunt confirmate.

     (20)   O asociaţie de importatori a argumentat că ar fi trebuit făcută o ajustare în
            conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (k) din regulamentul de bază, pentru a
            arăta faptul că inundaţiile puternice din Thailanda au determinat ca preţurile de export
            ale produsului în cauză după inundaţii să fie relativ scăzute în comparaţie cu costul
            ridicat al materiei prime de porumb zaharat. În acest sens, ar trebui reţinut faptul că
            acest argument nu a fost adus de niciunul dintre producătorii exportatori înşişi, şi nici
            nu a fost cuantificat. Pe lângă aceasta, inundaţiile reprezintă un fenomen relativ
            obişnuit în Thailanda şi nu pot fi considerate evenimente imprevizibile în momentul
            negocierii contractelor şi, în special, a preţurilor de export. În cele din urmă, analiza a
            arătat că posibilul efect, dacă există vreunul, al inundaţiei asupra preţului materiei
            prime de porumb zaharat s-ar fi limitat numai la ultimul trimestru al PI, când, de fapt,
            cea mai mare parte a achiziţiilor de materie primă realizate de către producătorii
            exportatori a avut loc înainte de acea perioadă. Prin urmare, cererea de ajustare se
            respinge.

             4.    Comparaţia

     (21)   În urma comunicării provizorii, un număr de producători exportatori au susţinut faptul
            că trebuie acordate anumite indemnizaţii pentru vânzările pe piaţa internă (în principal
            referitoare la cheltuielile de manipulare, încărcare şi cele auxiliare, precum şi costurile
            de credit) în cadrul calculelor de dumping. Aceste obiecţii au fost examinate şi în cazul
            unei societăţi s-a constatat că trebuia acordată o indemnizaţie suplimentară. După
            această rectificare, marja de dumping pentru această societate a scăzut de la 4,3% la
            3,1%.

     (22)   Întrucât datele referitoare la societatea menţionată la motivul (21) de mai sus au fost
            folosite pentru crearea valorii normale a unei alte societăţi, astfel cum este explicat în
            motivele (29) şi (31) din regulamentul provizoriu, marja de dumping a societăţii din
            urmă a scăzut, de asemenea, de la 11,2% la 11,1% în urma indemnizaţiei acordate.

     (23)   În absenţa oricăror altor observaţii în acest sens şi în afara schimbărilor menţionate
            mai sus, motivele (35) şi (36) din regulamentul provizoriu sunt confirmate.

             5.    Marja de dumping

     (24)   Având în vedere schimbarea de mai sus, valoarea practicii de dumping determinată în
            final, exprimată ca procentaj din preţul net de cost franco frontieră comunitară înainte
            de taxă, este următoarea:

RO                                                  7                                                     RO
 ---pagebreak---                            Societate                                   Marja de dumping

                Karn Corn                                                       3,1 %

                Malee Sampran                                                 17,5 %

                River Kwai                                                    15,0 %

                Sun Sweet                                                     11,1 %

     (25)   Marja de dumping pentru societăţile cooperante neselectate în eşantion s-a stabilit pe
            baza mediei ponderate a marjelor de dumping pentru societăţile eşantionate, în
            conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din regulamentul de bază. Această marjă de
            dumping calculată ca medie ponderată, exprimată ca procent al preţului CIF la
            frontiera comunitară, taxă neplătită, este de 12,9%.

     (26)   În lipsa oricăror observaţii, motivul (40) din regulamentul provizoriu se confirmă.

                                           E.       PREJUDICIUL

     (27)   Una dintre părţile interesate susţine că modul de abordare al Comisiei prezentat în
            motivele (50) şi (51) din regulamentul provizoriu cu privire la diferite circuite
            comerciale nu este consistent cu regulamentul de bază şi Acordul OMC privind
            antidumpingul4, întrucât se presupune că „astfel se intenţionează reflectarea
            artificială a unui prejudiciu mai mare şi nu poate fi considerat ca şi având o bază sau
            ca fiind obiectiv şi nepărtinitor”. În susţinerea cauzei sale, partea interesată a făcut
            referire la raportul organismului de apel al OMC din 24 iulie 20015 (Appellate Body –
            „AB”), unde se menţionează că „autorităţile de investigare nu au dreptul de a efectua
            investigaţia de aşa manieră, încât în urma procesului de stabilire a faptelor şi de
            evaluare, acestea vor concluziona că industria internă este prejudiciată.”(alineat 196
            din AB).

     (28)   În primul rând, existenţa celor două circuite comerciale diferite prezentate de Comisie
            în motivele (50) şi (51) din regulamentul provizoriu, alături de implicaţiile viitoare cu
            privire la costurile şi preţurile de vânzare, nu este pusă sub semnul întrebării de nicio
            parte implicată în acest procedeu, nici chiar de către partea interesată. În al doilea rând,
            nici faptul că toate importurile de la exportatorii thailandezi cooperanţi fac parte din
            circuitul mărcii detailistului, fapt stabilit în motivul 51 din regulamentul provizoriu, nu
            este contestat. Partea interesată admite: „A se lua în considerare faptul că vânzările
            thailandeze către detailişti din Europa se efectuează în conformitate cu marca privată
            a detailiştilor”.

     (29)   Pe lângă aceasta, trebuie reţinut faptul că organismul de apel menţionează în alineatul
            204 că „[…] examinarea unei industrii interne pe părţi, sectoare sau segmente de
            către autorităţile investigatoare este pertinentă.” Prin urmare, distingerea între cele
            două circuite comerciale separate pentru anumiţi indicatori de prejudiciu a fost

     4
            Acord privind punerea în aplicare a articolului VI din Acordul General pentru Tarife şi Comerţ 1994.
     5
            WT/DS184/AB/R, 23.8.2001, Statele Unite – Măsuri antidumping privind anumite produse din oţel
            laminate la cald din Japonia.

RO                                                      8                                                          RO
 ---pagebreak---             corespunzătoare, pentru a se asigura o evaluare justă a prejudiciul suportat de industria
            comunitară şi pentru a stabili dacă importurile din Thailanda care fac obiectul unui
            dumping au avut un impact direct asupra prejudiciului suportat de industria
            comunitară. Determinarea prejudiciului a luat în considerare în mod sistematic ambele
            circuite comerciale şi pe lângă aceasta a analizat separat, după caz, vânzările în
            conformitate cu marca detailistului.

     (30)   Cu toate acestea, organismul de apel continuă în alineatul 204 „[…] atunci când
            autorităţile de investigare examinează o parte a industriei interne, aceştia trebuie, în
            principiu, să examineze în mod asemănător, toate celelalte părţi care fac parte din
            industria respectivă, precum şi industria în întregime.” Prin urmare, serviciile
            Comisiei au completat analiza prejudiciului cu privire la cei trei indicatori de
            prejudiciu care fuseseră analizaţi separat în conformitate cu circuitul mărcilor
            detailistului din regulamentul provizoriu. Cei trei indicatori se referă la volumul de
            vânzări (motivul (56) din regulamentul provizoriu), preţul de vânzare (motivul (63)
            din regulamentul provizoriu) şi rentabilitatea (motivul (66) din regulamentul
            provizoriu). Prin urmare, s-a efectuat separat o analiză specifică de prejudiciu
            referitoare la circuitul propriu al mărcilor producătorului pentru cei trei indicatori de
            prejudiciu.

     (31)   Astfel cum s-a stabilit în motivul (51) din regulamentul provizoriu, vânzările
            comunitare în conformitate cu marca detailistului reprezintă 63% din totalul de vânzări
            comunitare (marca proprie şi cea a detailistului) în perioada PI. Prin urmare, vânzările
            în cadrul circuitului mărcii proprii reprezintă 37% din total.

     (32)   Volumul de vânzări de produse de marcă proprie ale industriei comunitare pe piaţa
            comunitară a scăzut cu 1% în 2003, a crescut cu 6 puncte procentuale în 2004 şi a
            scăzut cu 6 puncte procentuale în PI. Pe parcursul PI, volumul de vânzări de marcă
            proprie a rămas practic la nivelul din 2002, şi anume puţin peste 68 000 de tone.

     (33)   Preţul pe unitate pentru vânzările produselor de marcă proprie ale industriei
            comunitare către clienţi independenţi a rămas neschimbat pe parcursul perioadei
            analizate. Acestea au crescut cu 2% în 2003 de la un nivel de 1 380 EUR/tonă în 2002,
            au scăzut cu 2 puncte procentuale în 2004, înainte de a scădea cu 1 punct procentual în
            PI, când au atins nivelul de 1 361 EUR/tonă.

     (34)   Pe parcursul perioadei în cauză, rentabilitatea vânzărilor de produse de marcă proprie a
            industriei comunitare, exprimată ca procent din vânzarea netă, a scăzut treptat de la
            aproape 30% în 2002 la 29% în 2003, la aproximativ 27% în 2004 şi în final la
            aproximativ 24% în PI.

RO                                                  9                                                   RO
 ---pagebreak---                                                                       2002         2003           2004            IP

     Volumul de vânzări CE (marca proprie) către clienţi               68 778         68 002             72 387   68 193
     independenţi (tone)

     Index (2002=100)                                                        100            99             105         99

     Preţul de unitate al pieţei CE (marca proprie) (EUR/tonă)          1 380             1 405           1 386    1 361

     Index (2002=100)                                                        100           102             100         99

     Rentabilitatea vânzărilor CE către independenţi (marca             29,7%         29,0%              27,4%     23,6%
     proprie) (% din vânzările nete)

     Index (2002=100)                                                        100            98              92         79

     Sursa: Investigaţia

     (35)       Se reţine faptul că vânzările de produse de marcă proprie au rămas neschimbate atât în
                ceea ce priveşte cantitatea vândută, cât şi preţul pe parcursul perioadei analizate.
                Dimpotrivă, rentabilitatea acestor vânzări a scăzut treptat în aceeaşi perioadă. Această
                situaţie contrastează cu constatarea prejudiciului clar stabilită în regulamentul
                provizoriu în funcţie de toate vânzările luate împreună şi în funcţie de vânzările de
                marcă ale detailistului. Cu toate acestea, este evident faptul că impactul importurilor
                din Thailanda se simte cel mai puternic la produsele de marcă ale detailistului, asupra
                cărora se concentrează aceste importuri.

     (36)       Examinarea efectuată de serviciile Comisiei, completată, este în conformitate cu
                regulamentul de bază şi îndeplineşte cerinţa de obiectivitate stabilită la articolul 3
                alineatul (1) din Acordul OMC privind antidumpingul, întrucât toţi indicatorii de
                prejudiciu menţionaţi la articolul 3 alineatul (4) din Acordul OMC privind
                antidumpingul au fost examinaţi cu şi fără distingerea circuitelor comerciale, în funcţie
                de necesitate, având în vedere specificitatea cazului de faţă. Prin urmare, argumentul
                se respinge.

     (37)       În absenţa oricăror altor observaţii referitoare la acest aspect, motivele (41)-(76) din
                regulamentul provizoriu sunt confirmate.

                                       F.        LEGĂTURA DE CAUZALITATE

                  1.       Practici comerciale restrictive

     (38)       Unele dintre părţile interesate au argumentat că industria comunitară s-a angajat în
                practici comerciale restrictive, în special prin fixarea preţurilor pentru porumb zaharat
                pe piaţa comunitară. Una dintre aceste părţi s-a referit la următoarele elemente de
                susţinere a argumentaţiei: (i) a atras atenţia Comisiei asupra acestui aspect în scris la
                21 iunie 2006; (ii) un detailist european s-a referit în scris la aceeaşi problemă la 17
                mai 2006; iar în cele din urmă, (iii) partea respectivă a trimis la 1 decembrie 2006
                două e-mailuri din partea preşedintelui asociaţiei care a argumentat, menţionată în
                motivul 1 din regulamentul provizoriu. Într-unul dintre aceste e-mailuri datat 13 aprilie
                2005, preşedintele asociaţiei reclamante aparent informează pe directorul executiv al
                unei companii de export thailandeze cu privire la faptul că prelucrători vest-europeni
                au convenit asupra preţurilor a trei prezentări ale unui produs asemănător.

RO                                                               10                                                         RO
 ---pagebreak---      (39)   Prin urmare, părţile interesate menţionate anterior au cerut Comisiei să încheie de
            îndată procedura curentă, pe baza lipsei legăturii de cauzalitate între importurile care
            fac obiectul unui dumping şi situaţia prejudiciată a industriei comunitare, întrucât
            nivelul preţurilor practicate de industria comunitară nu este de încredere şi este mărit
            artificial prin practica anticoncurenţială a industriei comunitare. Una dintre părţi s-a
            referit în mod explicit la articolul 3 alineatul (7) din regulamentul de bază şi la cauza
            Mukand6, cerând Comisiei să evalueze potenţialul impact al practicii anticoncurenţiale
            menţionat anterior asupra situaţiei prejudiciate a industriei comunitare, înainte de a
            trage concluzii privind legătura de cauzalitate.

     (40)   În ceea ce priveşte aspectele (i) şi (ii) din motivul (38), se reţine faptul că cele două
            semnalări în scris cuprind doar câteva afirmaţii nefondate. În semnalarea menţionată la
            punctul (i) partea interesată însăşi a declarat că „informaţii şi dovezi suplimentare
            privind aceste abuzuri, care reprezintă încălcarea flagrantă a normelor de concurenţă
            comunitare, vor fi furnizate în timp util.” Ulterior, partea în cauză a trimis e-mailurile
            menţionate în motivul (38) de mai sus.

     (41)   În urma primirii acelor e-mailuri, serviciile Comisiei răspunzătoare de aspectele legate
            de antidumping au solicitat de îndată părţii interesate să înainteze acelaşi material
            serviciilor Comisiei răspunzătoare de aspecte legate de concurenţă. Serviciile Comisiei
            răspunzătoare de aspectele legate de antidumping au examinat îndeaproape, dată fiind
            existenţa acestor e-mailuri, preţurile practicate de diferiţi producători comunitari, în
            special având în vedere faptul că preşedintele asociaţiei reclamante a confirmat că este
            autorul mesajelor.

     (42)   Preşedintele a negat cu vehemenţă declaraţiile sale din e-mail, conform cărora,
            industria comunitară ar fi convenit asupra sau ar fi aplicat preţuri „de referinţă”. De
            atunci, în cadrul prezentei proceduri antidumping, serviciile Comisiei dispun de
            informaţii detaliate privind preţurile model tranzacţie cu tranzacţie, de la toţi
            producătorii comunitari cooperanţi, verificând dacă se pot identifica alinieri de preţ.

     (43)   Pe parcursul investigaţiei antidumping nu s-au găsit dovezi privind alinierea efectivă
            de preţ între producătorii comunitari cooperanţi. Mai mult, preţurile actuale, în marea
            lor majoritate, erau sub preţul „de referinţă” menţionat în e-mailul din 13 aprilie 2005.

     (44)   Prin urmare, pe parcursul investigaţiei antidumping, instituţiile comunitare nu au găsit
            nicio dovadă privind faptul că subminarea preţurilor industriei comunitare prin
            preţurile importurilor care au făcut obiectul unui dumping din ţările în cauză, s-a
            datorat în special unui nivel artificial al preţurilor, rezultat al unui comportament
            anticoncurenţial.

     (45)   De asemenea, Comisia nu a emis nicio decizie finală, conform căreia industria
            comunitară ar fi participat într-un cartel.

     (46)   În urma elementelor menţionate anterior, Comisia consideră că investigaţia
            antidumping actuală nu a găsit nicio dovadă că preţurile industriei comunitare şi
            indicatorii prejudiciului ar fi fost afectaţi de practică anticoncurenţială sau practici
            comerciale restrictive. Prin urmare, acest argument se respinge.

     6
            Cauza T-58/99 Mukand şi alţii împotriva Consiliului [2001] ECR II-2521.

RO                                                      11                                               RO
 ---pagebreak---              2.     Impactul condiţiilor atmosferice

     (47)   Unele părţi interesate au argumentat că ar trebui inclus şi impactul condiţiilor
            atmosferice în examinarea legăturii de cauzalitate. Mai exact, aceste părţi s-au referit
            la: (i) valul de arşiţă din vara anului 2003 şi (ii) inundaţiile din Ungaria în perioada
            mai-august 2005.

     (48)   S-a examinat cu atenţie dacă valul de arşiţă din 2003 din Europa (argumentul (i) de
            mai sus) şi inundaţiile din Ungaria din 2005 (argumentul (ii) de mai sus) ar fi putut
            avea un impact asupra situaţiei negative a industriei comunitare.

     (49)   S-a constatat că valul de arşiţă din 2003 şi inundaţiile din 2005 nu au avut niciun
            impact asupra cantităţii de porumb zaharat recoltate la nivel global şi asupra industriei
            comunitare. Într-adevăr, datele obţinute de la producătorii comunitari în cadrul
            investigaţiei au arătat recolte stabile (tone de porumb zaharat recoltate la hectar) pe
            parcursul perioadei analizate. Comisia a constatat, astfel cum se prezintă în motivele
            (86) şi (87) din regulamentul provizoriu, creşterea costului de producţie pe unitate în
            industria comunitară cu doar 5% în perioada 2002-PI, în principal datorită creşterii
            preţului oţelului (cutia de conservă fiind cel mai important element de cost). Pe baza
            acestor elemente se resping argumentele (i) şi (ii).

     (50)   Prin urmare, nu condiţiile atmosferice reprezintă cauza prejudiciului suferit de
            industria comunitară, ci importurile care fac obiectul dumpingului.

     (51)   În absenţa oricăror altor observaţii referitoare la legătura de cauzalitate, motivele (77)-
            (99) din regulamentul provizoriu sunt confirmate.

                                  G.       INTERESUL COMUNITĂŢII

     (52)   În absenţa unor observaţii noi şi întemeiate cu privire la interesul comunitar, motivele
            (100)-(118) din regulamentul provizoriu sunt confirmate.

                                     H.      MĂSURILE DEFINITIVE

     (53)   Unele părţi interesate au argumentat: (i) Comisia ar trebui să clarifice modul de calcul
            al profitului de 14% care s-ar fi putut obţine în absenţa importurilor care fac obiectul
            unui dumping, astfel cum se menţionează în motivul 121 din regulamentul provizoriu
            şi (ii) profitul de 14% menţionat anterior este prea ridicat. Referitor la argumentul cel
            din urmă, s-a făcut referire la proceduri recente de salvgardare şi antidumping cu
            privire la produse agricole procesate în mod similar, cum ar fi fructele citrice7 şi
            căpşunii îngheţaţi8, în cazul cărora s-au folosit marje de profit de 6,8% şi respectiv,
            6,5%. În acest context, o altă parte interesată a argumentat (iii) că profitul de 14% este
            prea scăzut şi că ar trebui fixat la 17% pentru a reflecta rentabilitatea vânzărilor
            produselor de marcă ale detailistului atinsă în 2002.

     (54)   În ceea ce priveşte argumentele (i) şi (ii) de mai sus, motivul (121) din regulamentul
            provizoriu explică faptul că profitul de 21,4% din 2002 al vânzărilor produselor de
            marcă proprie şi a detailistului a fost ajustat la 14 % pentru a reflecta diferenţa între

     7
            Regulament (CE) nr. 658/2004, JO L 104, 8.4.2004, p. 67, [a se vedea motivul (115)].
     8
            Regulament (CE) nr. 1551/2006, JO L 287, 18.10.2006, p. 3, [a se vedea motivul (144)].

RO                                                      12                                                RO
 ---pagebreak---             marca industriei comunitare şi a importurilor din Thailanda. Comisia a notat faptul că,
            astfel cum se menţionează în motivul (66) din regulamentul provizoriu, rentabilitatea
            vânzărilor prin circuitul de marcă al detailistului a fost de 17,0 % în 2002 şi 11,1 % în
            2003, când s-a înregistrat cel mai scăzut volum de importuri care au făcut obiectul
            unui dumping. Comisia a considerat de cuviinţă să ia în considerare media acestor
            două rate de profit, care atinge 14%.

     (55)   În ceea ce priveşte argumentul (ii) de mai sus, se consideră că în absenţa importurilor
            care fac obiectul unui dumping, profitul trebuie, pe cât posibil, să reflecte
            specificitatea industriei comunitare în cauză. Numai în absenţa acestor informaţii,
            datele altor industrii care aparţin aceluiaşi sector vast, sunt relevante. Această abordare
            aplicată de Comisie în mod constant a fost susţinută de Tribunalul de Primă Instanţă în
            cauza EFMA9.

     (56)   Prin urmare, argumentele (i) (ii) şi (iii) se resping şi se confirmă concluzia conform
            căreia se putea atinge profitul de 14% în lipsa importurilor care fac obiectul unui
            dumping.

     (57)   Având în vedere concluziile cu privire la dumping, prejudiciu, legătura de cauzalitate
            şi interesul comunitar şi în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din regulamentul
            de bază, ar trebui impusă o taxă antidumping definitivă la nivelul marjei dumping, însă
            aceasta nu ar trebui să fie mai ridicată decât marja de prejudiciu prezentată în motivul
            123 din regulamentul provizoriu şi confirmată în prezentul regulament. Având în
            vedere nivelul ridicat de cooperare, taxa pentru societăţile care nu au cooperat în
            investigaţie se stabileşte la nivelul celei mai ridicate taxe impuse societăţilor
            cooperante în investigaţie. Prin urmare, taxa restantă se stabileşte la rata de 12,9%.

     (58)   În consecinţă, taxele definitive se stabilesc după cum urmează:

                         Societate                       Marja de           Marja de             Taxă
                                                         prejudiciu         dumping          antidumping

         Karn Corn                                         31,3 %            3,1 %                  3,1 %

         Malee Sampran                                     12,8 %           17,5 %              12,8 %

         River Kwai                                        12,8 %           15,0 %              12,8 %

         Sun Sweet                                         18,6 %           11,1 %              11,1 %

         Exporturi cooperante neincluse în                 17,7 %           12,9 %              12,9 %
         eşantion

         Toate celelalte societăţi                         31,3 %           17,5 %              12,9 %

     9
             Cauza T-210/95 EFMA împotriva Consiliului [1999] ECR II-3291 (alineatul 54 et seq.).

RO                                                       13                                                 RO
 ---pagebreak---                                        I.     ÎNTREPRINDERI

     (59)   În urma impunerii măsurilor provizorii, un anumit număr de producători exportatori
            cooperanţi şi-au exprimat interesul de a oferi anumite angajamente privind preţurile.
            Cu toate acestea, ulterior comunicării definitive (cu excepţia celor două societăţi
            menţionate în motivul (60)), aceştia nu au făcut oferte de angajament în limita
            termenului prevăzut la articolul 8 alineatul (2) din regulamentul de bază.

     (60)   Un producător exportator cooperant nu a reuşit să depună o ofertă de angajament
            privind preţurile suficient de bine justificată în limita termenelor prevăzute la articolul
            8 alineatul (2) din regulamentul de bază. Prin urmare, Comisia nu a putut să accepte
            nicio ofertă de angajament din partea acestui producător. Cu toate acestea, având în
            vedere complexitatea problemei pentru operatorul economic în cauză şi pentru alţi
            producători exportatori cooperanţi aflaţi într-o situaţie similară (industrie fragmentată,
            producători exportatori situaţi într-o ţară în curs de dezvoltare şi care adesea operează
            atât în calitate de comercianţi cât şi în calitate de producători exportatori, ceea ce face
            mai complexă operaţiunea de formulare a unei oferte acceptabile), precum şi
            disponibilitatea crescută pentru cooperare pe parcursul investigaţiei, Consiliul
            consideră că producătorilor exportatori menţionaţi ar trebui să li se premită, în mod
            excepţional, să îşi finalizeze ofertele de angajament şi după expirarea termenului, dar
            nu mai târziu de zece zile calendaristice de la intrarea în vigoare a prezentului
            regulament. Comisia are dreptul să propună o modificare corespunzătoare a
            regulamentului respectiv.

     (61)   În urma comunicării definitive, doi producători exportatori au oferit anumite
            angajamente acceptabile privind preţurile, combinate cu un prag cantitativ în
            conformitate cu articolul 8 alineatele (1) şi (2) din regulamentul de bază. Aceştia s-au
            oferit să vândă produsul în cauză în limitele pragului cantitativ sau peste nivelurile de
            preţ, eliminând efectele dăunătoare ale dumpingului. Importurile care depăşesc pragul
            cantitativ vor face obiectul taxelor antidumping. Societăţile vor furniza Comisiei cu
            regularitate informaţii detaliate cu privire la exporturile lor în Comunitate, astfel
            angajamentul putând fi monitorizat eficient de Comisie. Pe lângă aceasta, structura de
            vânzări a acestor societăţi este de aşa natură, încât Comisia consideră că riscul de
            eludare a angajamentelor stabilite este limitat.

     (62)   Comisia, prin Decizia [A SE INSERA]10 a acceptat oferta de angajament menţionată
            mai sus. Decizia stabileşte în detaliu motivele pentru acceptarea acestor angajamente.

     (63)   În vederea monitorizării eficiente de către Comisie şi autorităţile vamale a
            conformităţii societăţilor cu angajamentele luate, atunci când se solicită autorităţii
            vamale punerea în liberă circulaţie, scutirea de taxa antidumping este condiţionată de
            (i) prezentarea unei facturi privind angajamentul, care este o factură comercială
            conţinând cel puţin elementele enumerate şi declaraţia menţionată în anexa II; (ii)
            faptul că bunurile importate sunt fabricate, transportate şi facturate direct de către
            societăţile menţionate pentru primul client independent din Comunitate; şi (iii) faptul
            că bunurile declarate şi prezentate la vamă corespund exact descrierii de pe factura
            privind angajamentul. În cazul în care condiţiile menţionate mai sus nu sunt

     10
            JO L [A SE INSERA]

RO                                                  14                                                    RO
 ---pagebreak---             îndeplinite, se aplică taxa de antidumping în momentul acceptării declaraţiei de punere
            în liberă circulaţie.

     (64)   În cazul în care Comisia îşi retrage acceptul privind un anumit angajament, în
            conformitate cu articolul 8 alineatul (9) din regulamentul de bază, în urma unui abuz
            privind anumite tranzacţii şi declară nevalide facturile relevante privind un anumit
            angajament, se aplică o datorie vamală în momentul acceptării declaraţiei de punere în
            liberă circulaţie a acestor tranzacţii.

     (65)   Importatorii ar trebui să ştie că datoria vamală se poate aplica, ca şi un risc comercial
            obişnuit, în momentul acceptării declaraţiei de punere în liberă circulaţie, astfel cum
            este descris în motivele (62) şi (63), chiar dacă angajamentul oferit de producătorul de
            la care aceştia au cumpărat direct sau indirect a fost acceptat de Comisie.

     (66)   Conform articolului 14 alineatul (7) din regulamentul de bază, autorităţile vamale
            trebuie să informeze Comisia de îndată ce descoperă indicii de încălcare a
            angajamentului.

     (67)   Pe baza motivelor enunţate mai sus, angajamentele oferite de producătorul exportator
            thailandez sunt considerate acceptabile de Comisie, iar societăţile în cauză au fost
            informate cu privire la faptele, analizele şi obligaţiile esenţiale pe care se bazează
            acceptul.

     (68)   În cazul unui abuz sau al retragerii angajamentelor sau al retragerii acceptării unui
            angajament de Comisie, taxa antidumping care a fost impusă de Consiliu în
            conformitate cu articolul 9 alineatul (4) se aplică automat conform articolului 8
            alineatul (9) din regulamentul de bază.

                  J.      COLECTAREA DEFINITIVĂ A TAXEI PROVIZORII

     (69)   Având în vedere valoarea marjelor de dumping pentru producătorii exportatori din
            Thailanda şi dat fiind nivelul prejudiciului cauzat industriei comunitare, este necesar
            ca sumele obţinute din taxa antidumping provizorie impusă prin regulamentul
            provizoriu să fie colectate până la valoarea taxelor definitive.

     (70)   Ratele de taxă antidumping pentru societatea individuală, specificate în prezentul
            regulament, au fost stabilite pe baza concluziilor prezentei investigaţii. Prin urmare,
            acestea reflectă situaţia constatată în cazul societăţilor în cauză în cursul acestei
            investigaţii. Aceste rate de taxă (spre deosebire de cele la nivel naţional aplicabile
            „tuturor celorlalte societăţi”) sunt aplicabile exclusiv importurilor de produse originare
            din ţara în cauză şi fabricate de societăţile menţionate, entităţi legale specifice.
            Produsele importate fabricate de o altă societate care nu este menţionată cu nume şi
            adresă în partea operativă a prezentului regulament, inclusiv entităţile relaţionate cu
            cele menţionate în mod special, nu beneficiază de aceste rate şi fac obiectul ratei de
            taxă aplicabilă „tuturor celorlalte societăţi”.

     (71)   Orice argument care cere aplicarea acestor rate de taxă antidumping ale societăţilor
            individuale (de exemplu în urma schimbării numelui entităţii sau în urma înfiinţării de
            noi entităţi de producţie sau vânzare) trebuie trimisă de îndată Comisiei şi trebuie să
            conţină toate informaţiile relevante, în special orice modificare a activităţilor societăţii
            legate de producţie, vânzări pe piaţa internă şi la export, care rezultă din această

RO                                                  15                                                     RO
 ---pagebreak---             schimbare a numelui sau în urma înfiinţării entităţilor noi de producţie sau vânzare.
            Regulamentul va fi modificat, după caz, printr-o actualizare a listei societăţilor care
            beneficiază de taxe individuale,

     ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

                                                Articolul 1

     1.      Prin prezenta se impune o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de porumb
     zaharat boabe (Zea mays var. saccharata), pregătit sau conservat în oţet sau acid acetic,
     necongelat, intrând sub incidenţa codului NC ex 2001 90 30 (codul TARIC 2001 90 30 10) şi
     porumb zaharat boabe (Zea mays var. saccharata) preparat sau conservat în alt mod decât în
     oţet sau acid acetic, necongelat, altul decât produsele din lotul 2006, intrând sub incidenţa
     codului NC ex 2005 80 00 (codul TARIC 2005 80 00 10), originar din Thailanda.

     2.       Rata taxei antidumping definitive aplicabile preţului net de cost franco frontieră
     înainte de taxă, al produselor prezentate în alineatul 1 şi fabricate de societăţile enumerate mai
     jos, trebuie fixată după cum urmează:

                                                                              Taxă           Cod
                                  Societate                               antidumping      adiţional
                                                                               (%)          TARIC

      Karn Corn Co., Ltd., 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka,                   3,1           A789
      Kanchanaburi 71130, Thailanda

      Malee Sampran Public Co., Ltd., Abico Bldg. 401/1                        12,8          A790
      Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Thailanda

      River Kwai International Food Industry Co., Ltd., 52 Thaniya             12,8          A791
      Plaza, 21st. Floor, Silom Rd., Bangrak, Bangkok 10500,
      Thailanda

      Sun Sweet Co., Ltd., 9 M 1, Sanpatong, Chiangmai, Thailanda              11,1          A792
      50120

      Producători enumeraţi în anexa I:                                        12,9          A793

      Toate celelalte societăţi                                                12,9          A999

     3.     Fără a aduce atingere primului paragraf, taxa antidumping definitivă nu se aplică
     importurilor puse în liberă circulaţie în conformitate cu articolul 2.

     4.     Cu excepţia cazului în care se prevede altfel, se aplică dispoziţiile în vigoare în
     materie de drepturi vamale.

                                                Articolul 2

     1.     Importurile declarate pentru punerea în liberă circulaţie facturate de societăţile ale
     căror angajamente sunt acceptate de Comisie şi al căror nume este menţionat în Decizia

RO                                                  16                                                    RO
 ---pagebreak---      [2007[A SE INSERA]/EC] a Comisiei, astfel cum a fost modificată periodic, trebuie scutite
     de taxa antidumping impusă la articolul 1, în următoarele condiţii:

              –     acestea sunt fabricate, transportate şi facturate direct de către societăţile
                    menţionate pentru primul client independent din Comunitate; şi

              –     astfel de importuri sunt însoţite de o factură privind angajamentul, care este o
                    factură comercială conţinând cel puţin elementele şi declaraţia menţionate în
                    anexa II la prezentul regulament; şi

              –     bunurile declarate şi prezentate la vamă corespund exact descrierii de pe
                    factura privind angajamentul.

     2.       Se aplică o datorie vamală în momentul acceptării declaraţiei de punere în liberă
              circulaţie:

              –     în cazul în care se constată faptul că, în ceea ce priveşte importurile prezentate
                    la alineatul 1, una sau mai multe dintre condiţiile menţionate în respectivul
                    alineat nu sunt îndeplinite; sau

              –     atunci când Comisia îşi retrage acceptul angajamentului în conformitate cu
                    articolul 8 alineatul (9) din regulamentul de bază, în cadrul unui regulament
                    sau a unei decizii care se referă la anumite tranzacţii, şi declară nevalide
                    facturile relevante privind angajamentul.

                                                Articolul 3

     Sumele obţinute din taxe antidumping provizorii în conformitate cu Regulamentul (CE) nr.
     1888/2006 privind importurile de porumb zaharat boabe (Zea mays var. saccharata), pregătit
     sau conservat în oţet sau acid acetic, necongelat, intrând sub incidenţa codului NC ex 2001 90
     30 (codul TARIC 2001 90 30 10) şi porumbul zaharat boabe (Zea mays var. saccharata)
     preparat sau conservat în alt mod decât în oţet sau acid acetic, necongelat, altul decât
     produsele din lotul 2006, intrând sub incidenţa codului NC ex 2005 80 00 (codul TARIC 2005
     80 00 10), originar din Thailanda, trebuie colectate definitiv. Trebuie deblocate sumele în
     exces ale taxelor definitive, astfel cum s-a stabilit la articolul 1 alineatul (2).

                                                Articolul 4

     Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al
     Uniunii Europene.

     Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale şi se aplică direct în toate statele
     membre.

     Adoptat la Bruxelles,

                                                   Pentru Consiliu
                                                   Preşedintele

RO                                                   17                                                    RO
 ---pagebreak---                                                   ANEXA I

     Lista producătorilor cooperanţi menţionaţi la articolul 1 alineatul (2) în temeiul codului
     adiţional TARIC A793:

     Nume                                                Adresă

                                                         50/499-500 Moo 6, Baan Mai, Pakkret, Monthaburi
     Agro-On (Thailand) Co., Ltd.                        11120, Thailanda

                                                         425/6-7 Sathorn Place Bldg., Klongtonsai, Klongsan,
     B.N.H. Canning Co., Ltd.                            Bangkok 10600, Thailanda

                                                         7/4 M.2, Soi Chomthong 13, Chomthong Rd.,
     Boonsith Enterprise Co., Ltd.                       Chomthong, Bangkok 10150, Thailanda

                                                         Panjathani Tower 16th floor, 127/21 Nonsee Rd.,
     Erawan Food Public Company Limited                  Chongnonsee, Yannawa, Bangkok 10120, Thailanda

                                                         888/127 Panuch Village, Soi Thanaphol 2, Samsen-
     Great Oriental Food Products Co., Ltd.              Nok, Huaykwang, Bangkok 10310, Thailanda

                                                         236 Krung Thon Muang Kaew Bldg., Sirindhorn Rd.,
     Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd.                     Bangplad, Bangkok 10700, Thailanda

                                                         22K Building, Soi Sukhumvit 35, Klongton Nua,
     Lampang Food Products Co., Ltd.                     Wattana, Bangkok 10110, Thailanda

                                                         121/320 Soi Ekachai 66/6, Bangborn, Bangkok
     O.V. International Import-Export Co., Ltd.          10500, Thailanda

                                                         400 Sunphavuth Rd., Bangna, Bangkok 10260,
     Pan Inter Foods Co., Ltd.                           Thailanda

                                                         3195/14 Rama IV Rd., Vibulthani Tower 1, 9th Fl.,
     Siam Food Products Public Co., Ltd.                 Klong Toey, Bangkok, 10110, Thailanda

                                                         100/48 Vongvanij B Bldg, 18th Fl, Praram 9 Rd.,
     Viriyah Food Processing Co., Ltd.                   Huay Kwang, Bangkok 10310, Thailanda

                                                         89 Arunammarin Rd., Banyikhan, Bangplad, Bangkok
     Vita Food Factory (1989) Ltd.                       10700, Thailanda

RO                                                  18                                                         RO
 ---pagebreak---                                                ANEXA II

     Factura comercială care însoţeşte vânzările societăţii către Comunitate de bunuri care fac
     obiectul angajamentului trebuie să conţină următoarele elemente:

     1.      Titlul „FACTURĂ COMERCIALĂ CARE ÎNSOŢEŞTE BUNURI CARE FAC
             OBIECTUL UNUI ANGAJAMENT”.

     2.      Numele societăţii care emite factura comercială.

     3.      Numărul facturii comerciale.

     4.      Data emiterii facturii comerciale.

     5.      Codul adiţional TARIC în temeiul căruia bunurile din factură pot fi scoase din vamă
             la frontiera comunitară.

     6.      Descrierea exactă a bunurilor, inclusiv:

             –     codul numeric al produsului (PCN) folosit în scopul angajamentului,

             –     descrierea într-un limbaj uzual a bunurilor corespunzătoare PCN în cauză,

             –     codul numeric al societăţii (CPC),

             –     codul Taric,

             –     cantitatea (a se specifica în tone).

     7.      Descrierea condiţiilor de vânzare, inclusiv:

             –     preţul per tonă,

             –     condiţiile de plată,

             –     condiţiile de livrare,

             –     valoarea totală a reducerilor şi rabaturilor.

     8.      Numele societăţii importatoare în Comunitate pentru care se emite direct de societate
             factura comercială care însoţeşte bunurile care fac obiectul unui angajament.

     9.      Numele reprezentantului oficial al societăţii care a emis factura comercială, precum
             şi declaraţia de mai jos, semnată:

     „Eu, subsemnatul, certific că vânzările pentru exportul direct în Comunitatea Europeană al
     bunurilor acoperite de această factură au fost efectuate în scopul şi în condiţiile
     angajamentului oferit de [SOCIETATEA] şi acceptat de Comisia Europeană prin [Decizia
     2007/XXXX/CE]. Declar că informaţiile furnizate în această factură sunt complete şi
     corecte.”

RO                                                  19                                               RO