               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 5.7.2016
            COM(2016) 442 final
            2016/0204(APP)
            Propunere de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            de instituire a unui cadru multianual pentru Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene pentru perioada 2018-2022

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.CONTEXTUL PROPUNERII

               •Motivele și obiectivele propunerii

                  La 15 februarie 2007, Consiliul a adoptat Regulamentul (CE) nr. 168/2007 (denumit în continuare „regulamentul”)
                     1
                   privind înființarea Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „agenția”). Agenția a devenit operațională la 1 martie 2007.

                  Obiectivul agenției este de a furniza instituțiilor, organismelor, oficiilor și agențiilor relevante ale Uniunii și statelor membre, atunci când pun în aplicare legislația Uniunii, asistență și expertiză în materie de drepturi fundamentale, în scopul de a le oferi sprijin atunci când iau măsuri sau stabilesc direcțiile de acțiune în domeniile lor de competență, pentru a respecta pe deplin drepturile fundamentale. Sarcinile încredințate agenției sunt prevăzute la articolul 4 din regulament și se referă la colectarea, analizarea și difuzarea de informații și date fiabile și comparabile, la elaborarea de metode și standarde pentru îmbunătățirea comparabilității, obiectivității și fiabilității datelor la nivel european, precum și la formularea unor concluzii și avize privind subiecte tematice specifice pentru instituțiile Uniunii și statele membre. De asemenea, agenția sensibilizează opinia publică cu privire la drepturile fundamentale și difuzează informații cu privire la activitatea sa. Agenția își îndeplinește sarcinile în cadrul domeniului de aplicare al dreptului Uniunii. În acest sens, agenția se referă la drepturile fundamentale astfel cum sunt definite la articolul 6 din Tratatul privind Uniunea Europeană. Agenția nu este un organ legislativ sau un organism de standardizare. Ea nu este autorizată să abordeze aspecte referitoare la legalitatea actelor Uniunii, și nici la îndeplinirea de către statele membre a obligațiilor care le revin în temeiul dreptului Uniunii. Activitatea sa este esențială pentru furnizarea de date, asistență și expertiză în materie de drepturi fundamentale pentru a sprijini elaborarea de politici bazate pe date concrete în întreaga UE, contribuind astfel la dezvoltarea unei culturi a drepturilor fundamentale în UE.

                  În conformitate cu articolul 5 din regulament, domeniile de activitate tematice ale agenției se stabilesc printr-un cadru multianual cu o durată de cinci ani. Agenția își îndeplinește sarcinile în cadrul domeniilor tematice stabilite în acest cadru. Cadrul multianual nu este un program de lucru. Programul de lucru al agenției se adoptă în fiecare an de către Consiliul de administrație al acesteia, în funcție de domeniile tematice stabilite în cadrul multianual și după ce Comisia își dă avizul. La solicitarea Parlamentului European, a Consiliului sau a Comisiei, efectuată în temeiul articolului 4 alineatul (1) literele (c) și (d) din regulament, agenția poate desfășura activități care nu intră în domeniile tematice respective, cu condiția ca resursele sale financiare și umane să îi permită acest lucru.

                  Obiectivul prezentei propuneri este de a stabili cadrul multianual al agenției pentru perioada 2018-2022, astfel cum prevede la articolul 5 din regulament. Actualul cadru multianual (2013-2017) expiră la sfârșitul anului 2017.

                  Cadrul multianual pe cinci ani al agenției trebuie să se bazeze pe o serie de elemente prevăzute la articolul 5 din regulament, cum ar fi:

                  (i) pentru elaborarea propunerii, Comisia consultă Consiliul de administrație;

                  (ii) cadrul multianual trebuie să respecte prioritățile Uniunii, ținând seama în mod corespunzător de orientările care rezultă din rezoluțiile Parlamentului European și din concluziile Consiliului în domeniul drepturilor fundamentale;

                  (iii) cadrul multianual trebuie să țină cont în mod corespunzător de resursele financiare și umane ale agenției;

                  (iv) cadrul multianual trebuie să includă dispoziții care asigură complementaritatea cu mandatul altor organisme, oficii și agenții ale Uniunii, precum și cu cel al Consiliului Europei și al altor organizații internaționale care își desfășoară activitatea în domeniul drepturilor fundamentale;

                  (v) cadrul multianual trebuie să includă printre domeniile tematice lupta împotriva rasismului, a xenofobiei și a lipsei de toleranță asociate acestora.

                  De asemenea, Comisia a luat în considerare următoarele elemente în momentul elaborării prezentei propuneri:

                  (i) necesitatea de a se asigura că activitatea agenției se axează în continuare pe domenii-cheie, ținând cont de resursele financiare și umane ale acesteia;

                  (ii) necesitatea de a se asigura continuitatea activității agenției, în special dată fiind importanța furnizării de date relevante, obiective, fiabile și comparabile de către agenție de-a lungul anilor;

                  (iii) consultările și evaluările interne și externe realizate de agenție.

                  Teme propuse:

                  Pe baza celor de mai sus, Comisia propune să se urmeze avizul Consiliului de administrație al agenției care sugerează confirmarea domeniilor tematice precedente, eliminând în același timp excluderea cooperării judiciare în materie penală și adăugând o referință la cooperarea polițienească. În plus, în cadrul temei referitoare la integrarea romilor, ar fi consolidate aspectele legate de incluziune socială. Prin urmare, domeniile tematice propuse pentru cadrul multianual al agenției pentru perioada 2018-2022 sunt următoarele:

                  (a)
                        accesul la justiție și victimele infracțiunilor;

                  (b)
                        egalitate și nediscriminare;

                  (c)
                        societatea informațională și, în special, respectarea vieții private și protecția datelor cu caracter personal;

                  (d)
                        cooperarea judiciară și polițienească;

                  (e)
                        migrația, frontierele, azilul și integrarea refugiaților și a migranților;

                  (f)
                        rasismul, xenofobia și lipsa de toleranță asociată acestora;

                  (g)
                        drepturile copilului;

                  (h)
                        integrarea romilor și incluziunea socială.

                    • Coerența cu dispozițiile existente în domeniul de politică vizat și cu alte politici ale Uniunii

               Actualul cadru multianual (2013-2017) a fost stabilit la 11 martie 2013 prin Decizia nr. 252/2013/UE a Consiliului
                  2
               . Articolul 2 din decizia menționată anterior prevede următoarele domenii tematice:

               a)
                     accesul la justiție;

               b)
                     victimele infracțiunilor, inclusiv despăgubirea victimelor infracționalității;

               c)
                     societatea informațională și, în special, respectarea vieții private și protecția datelor cu caracter personal;

               d)
                     integrarea romilor;

               e)
                     cooperarea judiciară, exceptând în materie penală;

               f)
                     drepturile copilului;

               g)
                     discriminarea bazată pe sex, rasă, culoare, origine etnică sau socială, caracteristicile genetice, limbă, religie sau convingeri, opinii politice sau de orice altă natură, apartenența la o minoritate națională, proprietate, naștere, handicap, vârstă sau orientare sexuală;

               h)
                     imigrarea și integrarea migranților, controlul la frontiere și vizele și azilul;

               i)
                     rasismul, xenofobia și lipsa de toleranță asociată acestora.

                  Prezenta propunere confirmă relevanța pentru următoarea perioadă de cinci ani a domeniilor tematice stabilite pentru agenție pentru perioada 2013-2017. Nicio temă nu este retrasă. Confirmarea temelor actuale va asigura continuitatea și coerența activității agenției. Aceasta va permite agenției să își continue lucrările în curs și să reitereze studiile la scară largă în aceste domenii, pentru a îmbunătăți comparabilitatea datelor și a identifica tendințele. Agenția va fi astfel în măsură să consolideze fiabilitatea, obiectivitatea, relevanța și comparabilitatea datelor colectate și care urmează să fie colectate în aceste domenii, precum și să își dezvolte și să își perfecționeze expertiza în aceste domenii.

               Articolul 5 alineatul (2) litera (c) prevede necesitatea concordanței cadrului multianual cu prioritățile Uniunii, ținând cont de orientările ce rezultă din rezoluțiile Parlamentului European și din concluziile Consiliului în domeniul drepturilor fundamentale. Aspectele referitoare la drepturile fundamentale ridicate în rezoluțiile Parlamentului European
                  3
                și în concluziile Consiliului
                  4
                din ultimii ani confirmă în mare măsură relevanța temelor propuse pentru cadrul multianual 2018-2022. Ele indică, de asemenea, relevanța includerii cooperării polițienești și a cooperării judiciare în materie penală.

               În plus, rasismul, xenofobia și lipsa de toleranță asociată acestora rămâne o temă centrală a activității agenției în temeiul propunerii, care este conformă cu articolul 5 alineatul (2) litera (b) din regulament și cu necesitatea de a sprijini Comisia și statele membre furnizându-le date și expertiză în scopul punerii în aplicare a Deciziei-cadru 2008/913/JAI a Consiliului privind combaterea anumitor forme și expresii ale rasismului și xenofobiei prin intermediul dreptului penal
                  5
               .

               De asemenea, punerea în continuare a accentului pe egalitate și nediscriminare, drepturile copilului, migrație și azil, protecția datelor cu caracter personal, accesul la justiție, drepturile victimelor și cooperarea judiciară va permite sprijinirea în continuare a punerii în aplicare a legislației și politicilor UE în alte domenii importante ale drepturilor fundamentale
                  6
               . Integrarea romilor rămâne, de asemenea, o prioritate importantă și un domeniu în care agenția are încă multe de realizat. Evidențierea incluziunii sociale în acest sens, astfel cum s-a propus de către Consiliul de administrație al agenției, este conformă cu evoluțiile UE în acest domeniu
                  7
               .

               În sfârșit, în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) litera (e) din regulament, propunerea include dispoziții care să asigure complementaritatea cu mandatul altor organisme, oficii și agenții ale Uniunii, precum și cu cel al Consiliului Europei și al altor organizații internaționale care își desfășoară activitatea în domeniul drepturilor fundamentale
                  8
               . Cele mai relevante agenții și organisme ale Uniunii în raport cu prezenta propunere sunt Biroul European de Sprijin pentru Azil (EASO)
                  9
               , Agenția Europeană pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale Statelor Membre ale Uniunii Europene (FRONTEX)
                  10
               , Institutul European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați (EIGE)
                  11
               , Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor (AEPD)
                  12
               , Agenția Uniunii Europene pentru Securitatea Rețelelor și a Informațiilor (ENISA)
                  13
               , Unitatea de cooperare judiciară a Uniunii Europene (EUROJUST)
                  14
               , Oficiul European de Poliție (EUROPOL)
                  15
               , Colegiul European de Poliție (CEPOL)
                  16
               , Fundația Europeană pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă (EUROFOUND)
                  17
                și Agenția Europeană pentru Gestionarea Operațională a Sistemelor Informatice la Scară Largă în Spațiul de Libertate, Securitate și Justiție (eu-LISA)
                  18
               .

               2.TEMEIUL JURIDIC, SUBSIDIARITATEA ȘI PROPORȚIONALITATEA

               •Temeiul juridic

               Temeiul juridic al Deciziei de instituire a cadrului multianual pentru perioada 2018-2022 este articolul 352 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE). Acesta a fost, de asemenea, temeiul juridic al Deciziei de instituire a cadrului financiar multianual 2013-2017.

               Trebuie remarcat faptul că, pentru primul cadru multianual pentru perioada 2007-2012, temeiul juridic a fost articolul 5 alineatul (1) din regulamentul de instituire a agenției (Regulamentul nr. 168/2007 al Consiliului). Totuși, acest temei juridic nu mai poate fi utilizat, deoarece reprezintă un temei juridic derivat, în sensul hotărârii pronunțate de Curtea de Justiție a Uniunii Europene în cauza C-133/06
                  19
               . Temeiul juridic pentru propunerile de cadru multianual ar trebui să fie o dispoziție a tratatului. În absența altei dispoziții (mai specifice), temeiul juridic ar trebui să îl constituie cel al regulamentului de instituire a agenției, acesta fiind adoptat în baza articolului 308 al fostului tratat al Comunității Europene. Ca urmare a intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona, o versiune modificată a acestui articol a devenit articolul 352 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE).

               •Subsidiaritatea

               Articolul 5 alineatul (1) din regulamentul de instituire a agenției prevede adoptarea o dată la cinci ani a cadrului multianual al agenției de către Consiliu, la propunerea Comisiei și după consultarea Parlamentului European. Prin urmare, aceasta este o inițiativă a UE recurentă și obligatorie, care permite confirmarea sau actualizarea domeniilor tematice asupra cărora agenția ar trebui să își concentreze activitatea în următorii cinci ani.

               •Proporționalitatea

               Propunerea este proporțională, deoarece respectă formatul și domeniul de aplicare prevăzut în regulament. Comisia nu dispune de nicio marjă. Trebuie remarcat, de asemenea, faptul că agenția a fost instituită pentru a dezvolta un ansamblu de informații și date relevante, obiective, fiabile și comparabile privind aspecte legate de drepturile fundamentale la nivel european, pentru a completa lacunele în materie de cunoștințe în domeniile acoperite de cadrul multianual. În prezent nu există un mod mai puțin împovărător de a colecta și centraliza informații relevante comparabile în materie de drepturi fundamentale din toate statele membre, pentru a sprijini elaborarea unor politici bazate pe date concrete în UE în domeniul drepturilor fundamentale. Acest lucru a fost confirmat de evaluarea externă a agenției efectuată în 2012
                  20
               .

               •Alegerea instrumentului

               Nu există posibilitatea de a alege instrumentul care urmează a fi utilizat. Articolul 5 din regulament prevede stabilirea cadrului multianual de către Consiliu, la propunerea Comisiei și după consultarea Parlamentului European.

               În conformitate cu articolul 352 din TFUE, care constituie temeiul juridic pentru propunere, Consiliul adoptă decizia sa, hotărând în unanimitate, la propunerea Comisiei și după obținerea aprobării Parlamentului European.

               3.REZULTATELE EVALUĂRILOR EX POST, ALE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRILOR IMPACTULUI

               •Evaluarea ex post

                  În conformitate cu articolul 30 alineatul (4) din regulament, a fost efectuată o evaluare externă în 2012
                     21
                  . În urma acestei evaluări, asistența furnizată de agenție și expertiza sa au fost considerate adecvate. O nouă evaluare externă se va efectua în 2017 și va examina progresele și realizările înregistrate de la ultima evaluare. Aceasta va viza modul în care Agenția a pus în aplicare programul său de lucru, în cadrul multianual 2013-2017 (a se vedea, de asemenea, punctul 5 de mai jos pentru alte modalități de monitorizare, evaluare și raportare).

               •Consultarea părților interesate, obținerea și utilizarea expertizei

                  Regulamentul solicită Comisiei să consulte Consiliul de administrație al agenției cu ocazia elaborării propunerii sale privind cadrul multianual. Comisia a invitat Consiliul de administrație al agenției, în cadrul reuniunii sale din 19-20 mai 2015, să pregătească formularea unui aviz către Comisie la începutul anului 2016. Avizul în care se comunicau opiniile Consiliului de administrație în vederea revizuirii actualului cadru multianual a fost transmis Comisiei la 1 martie 2016
                     22
                  . Avizul se bazează pe discuțiile din cadrul reuniunii Consiliului de administrație din septembrie 2015, o consultare specifică a părților interesate care a avut loc în septembrie 2015, o reuniune a părților interesate din noiembrie 2015, avizul Comitetului științific al agenției și o evaluare la jumătatea perioadei a activităților agenției în perioada 2013-2015
                     23
                  . De asemenea, Comisia a consultat Consiliul de administrație al agenției cu privire la proiectul său de propunere în cadrul reuniunii sale din 19-20 mai 2016.

                  Evaluarea la jumătatea perioadei a activităților agenției în perioada 2013-2015 a emis o concluzie privind relevanța obiectivelor tematice ale cadrului multianual actual și necesitatea de a dezvolta în continuare expertiza agenției și punerea în comun a datelor în aceste domenii. Această concluzie s-a bazat în special pe rapoartele de evaluare prin care se evaluau realizările pentru fiecare domeniu tematic și se prezenta o analiză preliminară a impactului realizat în diferitele domenii tematice.

                  Consultarea specifică a părților interesate
                     24
                   s-a bazat pe un chestionar cu privire la cadrul financiar multianual și la revizuirea acestuia. 86 % din totalul respondenților au considerat că temele din actualul cadru multianual sunt încă relevante și ar trebui menținute în noul cadru multianual al agenției pentru perioada 2018-2022. Acest lucru a fost confirmat de reuniunea părților interesate din noiembrie 2015, de avizul Comitetului științific și de avizul Consiliului de administrație al agenției emis la 1 martie 2016.

               •Evaluarea impactului

               Articolul 5 din regulament prevede că domeniile tematice ale activității agenției trebuie stabilite printr-un cadru multianual pe cinci ani care urmează să fie adoptat de către Consiliu pe baza unei propuneri a Comisiei. Actualul cadru multianual (2013-2017) expiră la sfârșitul anului 2017. Prezentarea unei propuneri pentru un nou cadru financiar multianual este, prin urmare, o sarcină obligatorie și recurentă în temeiul regulamentului. Aceasta nu este opțională. În plus, temele abordate în cadrul multianual precedent rămân relevante. Una dintre acestea este în mod obligatoriu lupta împotriva rasismului, a xenofobiei și a lipsei de toleranță asociate acestora, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (2) litera (b) din regulament. Prin urmare, nu există o marjă prea mare în ceea ce privește temele.

               Cadrul multianual nu are implicații bugetare (a se vedea punctul 4).

               „Setul de instrumente” care însoțește orientările privind o mai bună legiferare clarifică faptul că o evaluare a impactului este necesară numai în cazul în care consecințele economice, de mediu sau sociale ale acțiunii UE sunt susceptibile de a fi semnificative, ceea ce nu este cazul pentru cadrul multianual. „Setul de instrumente” indică, de asemenea, că nu este necesară o evaluare a impactului „atunci când nu există aproape nicio posibilitate de alegere pentru Comisie (de exemplu, în cazul în care Comisia pune în aplicare decizii politice anterioare care au fost deja supuse unei evaluări a impactului)”
                  25
               . Acest lucru este valabil pentru cadrul multianual întrucât, în temeiul regulamentului, care a făcut obiectul unei evaluări a impactului ce a vizat obligația unui cadru multianual, Comisia nu are altă opțiune decât să prezinte o propunere privind un cadru multianual o dată la cinci ani.

               În conformitate cu cerințele din aceste orientări, absența evaluării impactului și a justificării acesteia a fost semnalată în foaia de parcurs care însoțește propunerea.

               4.IMPLICAȚIILE BUGETARE

               Propunerea nu are nicio implicație directă pentru bugetul UE. Cadrul multianual stabilește cadrul tematic în care agenția trebuie să își efectueze sarcinile. Agenția va elabora proiecte în domeniile din cadrul său multianual și în limitele resurselor umane și financiare stabilite în bugetul anual al agenției, astfel cum a fost adoptat de autoritatea bugetară. Acestea vor fi detaliate în documentele de programare ale agenției.

               5.ALTE ELEMENTE

               •Planuri de punere în aplicare și măsuri de monitorizare, evaluare și raportare

               În conformitate cu articolul 12 alineatul (6) litera (a) din regulament, Consiliul de administrație al agenției adoptă programul de lucru al agenției în conformitate cu cadrul multianual și după ce Comisia și comitetul științific au emis un aviz, ceea ce contribuie la asigurarea coerenței între activitățile agenției și cadrul multianual.

               În plus, agenția elaborează un plan strategic pentru perioada acoperită de cadrul multianual, care stabilește obiectivele sale și rezultatele preconizate pentru fiecare domeniu tematic. Aceste elemente servesc drept orientări pentru pregătirea documentelor de programare.

               Agenția publică un raport anual cu privire la activitățile sale în temeiul articolului 4 alineatul (1) litera (g) din regulament și efectuează în mod regulat evaluări interne ale activității sale, pe baza cadrului multianual, a planului strategic și a documentelor sale de programare. În noiembrie 2015 a fost efectuată o evaluare la jumătatea perioadei, care viza perioada 2013-2015
                  26
               . Aceasta s-a bazat pe rapoartele de evaluare pentru fiecare dintre domeniile tematice acoperite de cadrul multianual și a evidențiat principalele realizări. De asemenea, aceasta a oferit o analiză preliminară a impactului privind realizarea „obiectivelor” și a „rezultatelor preconizate” prevăzute în Planul strategic al agenției pentru perioada 2013-2017
                  27
                pentru fiecare domeniu tematic. Aceste documente au fost examinate de Consiliul de administrație în cadrul reuniunii sale din septembrie 2015. Exercițiul de bilanț și evaluarea la jumătatea perioadei au contribuit, de asemenea, la procesul de reflecție privind domeniile tematice pentru cadrul multianual al agenției pentru perioada 2018-2022.

               În plus, după cum s-a menționat la punctul 3, în 2012 a fost efectuată o evaluare externă
                  28
               . O nouă evaluare externă se va efectua în 2017.

               •Explicație detaliată a dispozițiilor specifice ale propunerii

                  -
                        Accesul la justiție și victimele infracțiunilor: acestea sunt deja domenii tematice de interes pentru agenție în temeiul cadrului multianual pentru perioada 2013-2017. Ele sunt strâns legate, deoarece se referă la accesul la o justiție eficientă pentru cetățeni. Prin urmare, acestea pot fi regrupate și în scopul simplificării cadrului multianual. Programul de la Stockholm a subliniat necesitatea asigurării unui acces îmbunătățit la justiție în UE și a creșterii sprijinului acordat persoanelor care sunt victime ale infracționalității în UE. În comunicarea sa privind Agenda UE în domeniul justiției pentru 2020
                     29
                  , Comisia a menționat importanța facilitării accesului la justiție în condiții de egalitate în statele membre și a garantării unor căi de atac prompte, fiabile și demne de încredere, inclusiv prin soluții „extrajudiciare”. Aceasta a subliniat, de asemenea, eforturile depuse de UE pentru a apăra drepturile victimelor infracțiunilor
                     30
                   și respectarea dreptului la o cale de atac eficientă. Consiliul European, în concluziile sale din 27 iunie 2014 care defineau orientările strategice pentru spațiul de libertate, securitate și justiție, a subliniat necesitatea de a continua simplificarea accesului la justiție, de a promova căi de atac eficiente și de a consolida protecția victimelor. A fost lansat un apel pentru a mobiliza expertiza agenției în acest context. În ultimii ani, agenția și-a dezvoltat treptat expertiza în acest domeniu. De exemplu, a publicat un raport privind victimele infracțiunilor în UE
                     31
                  , un raport privind formele extreme de exploatare prin muncă
                     32
                   și anchete la scară largă care includ întrebări privind experiențele respondenților în calitate de victime ale infracțiunilor (sondajul Uniunii Europene privind minoritățile și discriminarea, sondajul privind persoanele LGBT, sondajul privind experiența și percepțiile poporului evreu cu privire la antisemitism, sondaje privind violența împotriva femeilor)
                     33
                  . Agenția a elaborat, de asemenea, rapoarte generale privind accesul la justiție, inclusiv în contexte specifice (de exemplu, în ceea ce privește solicitanții de azil, protecția datelor, copiii și libertatea de a desfășura o activitate comercială), a furnizat orientări online clare privind autoritățile cărora li se pot adresa cetățenii pentru a obține o cale de atac (care urmează să fie incluse pe portalul e-justiție până la sfârșitul lui 2016) și lucrează în prezent la elaborarea unui manual privind accesul la justiție în Europa
                     34
                  . Pentru a permite agenției să își continue activitatea în aceste domenii și să își dezvolte în continuare expertiza și ansamblul de date fiabile și comparabile, aceste domenii tematice ar trebui să fie confirmate în cadrul multianual pentru perioada 2018-2022. Acest fapt a reieșit în mod clar și din evaluările interne ale agenției, precum și din consultarea publică lansată de către agenție în toamna anului 2015, în cadrul căreia o majoritate covârșitoare dintre respondenți a indicat că aceste domenii de interes ar trebui menținute. Menținerea acestor domenii de interes este susținută de Consiliul de administrație al agenției.

                  -
                        Egalitate și nediscriminare: se preconizează că agenția va continua colectarea datelor privind discriminarea și egalitatea. Aceasta a fost o temă centrală a cadrului multianual pentru perioada 2013-2017 și ar trebui să rămână astfel. Pentru a simplifica formularea utilizată în cadrul multianual anterior, ar trebui să se facă referire la egalitate și nediscriminare în general și nu să se enumere motivele specifice de discriminare vizate de articolul 21 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. Trebuie remarcat faptul că aspectele legate de gen ar trebui să fie abordate doar în strânsă consultare și cooperare cu EIGE, care are drept mandat specific colectarea de date privind egalitatea de șanse între femei și bărbați și discriminarea de gen. În ultimii ani, agenția a publicat o serie de rapoarte relevante privind egalitatea și nediscriminarea (persoanele cu handicap
                     35
                  , discriminarea bazată pe orientarea sexuală
                     36
                  , situația privind egalitatea în UE
                     37
                  ). Sondajul său privind minoritățile și discriminarea în UE (UE-MIDIS II)
                     38
                   va fi repetat în mod regulat, pentru a se putea identifica tendințele în acest domeniu. În plus, agenția joacă un rol specific în cadrul Convenției privind drepturile persoanelor cu handicap. Continuarea activității agenției în materie de egalitate și nediscriminare va fi importantă pentru a sensibiliza opinia publică cu privire la problemele de pe teren și pentru a sprijini în continuare procesul de elaborare a politicilor în acest domeniu. Această abordare este sprijinită, de asemenea, de către părțile interesate ale agenției, după cum s-a demonstrat în timpul procesului de consultare și de către Consiliul de administrație al agenției.

                  -
                        Societatea informațională și, în special, respectarea vieții private și protecția datelor cu caracter personal: în Agenda digitală pentru Europa
                     39
                  , Comisia Europeană a subliniat rolul esențial al TIC și în special al internetului ca „suport vital al activităților economice și sociale, fie că e vorba de afaceri, muncă, joacă, de a comunica sau a ne exprima liber.” Strategia privind piața unică digitală a confirmat această abordare. Strategia acordă o atenție deosebită impactului său asupra dreptului fundamental la libertatea de exprimare și de informare.

                  Va fi important să se consolideze încrederea și securitatea online și să se asigure accesul la pluralismul mijloacelor de informare, al surselor și al opiniilor. Acest lucru se poate realiza prin abordarea unor aspecte legate de drepturile fundamentale în spațiul cibernetic, în special prin consolidarea politicilor ce vizează protejarea și sporirea libertății și pluralismului mass-mediei, promovarea educației în domeniul mass-mediei și a respectării drepturilor la viață privată și la protecția datelor cu caracter personal și combaterea criminalității informatice. Au fost lansate inițiative specifice de către UE, cum ar fi Directiva privind combaterea abuzului sexual asupra copiilor, a exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile
                     40
                  , Strategia de securitate cibernetică a Uniunii Europene
                     41
                  , dezvoltarea Centrului european de combatere a criminalității informatice în cadrul Europol, Directiva privind prevenirea și combaterea traficului de persoane
                     42
                   și noul cadru legislativ al UE pentru protecția datelor
                     43
                  . Drepturile fundamentale online constituie, de asemenea, un element important al guvernanței internetului.

                  Agenția a elaborat o serie de studii în domeniul protecției datelor, cum ar fi un manual privind jurisprudența europeană în materie de protecție a datelor
                     44
                   și un studiu privind căile de atac aflate la dispoziția persoanelor în ceea ce privește practicile de supraveghere
                     45
                   și lucrează în prezent la un studiu privind implicațiile utilizării datelor biometrice asupra drepturilor fundamentale
                     46
                  . Este important ca agenția să își consolideze expertiza și să colecteze date privind aspecte legate de drepturile fundamentale în legătură cu lumea digitală – inclusiv conținut media — și guvernanța internetului, precum și privind problemele de pe teren cu privire la punerea în aplicare a legislației UE în acest domeniu. Agenția va colabora îndeaproape cu alte agenții ale UE și cu actori din aceste domenii, cum ar fi Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor, Comitetul european pentru protecția datelor, ENISA, eu-LISA și Centrul Comun de Cercetare (JRC).

                  -
                        Cooperarea judiciară și polițienească: în comunicarea sa privind Agenda UE în domeniul justiției pentru 2020
                     47
                  , Comisia a subliniat importanța consolidării încrederii reciproce prin crearea de punți între diferitele sisteme administrative și judiciare ale statelor membre. Acest lucru este valabil pentru chestiunile civile, comerciale, administrative și penale și presupune consolidarea cooperării dintre autoritățile judiciare, administrative și de aplicare a legii, precum și elaborarea de standarde minime în întreaga UE. Este important ca agenția să își poată aduce sprijinul prin lucrările sale de cercetare și inițiativele sale în materie de date menite să consolideze cooperarea judiciară. Prin urmare, acest domeniu tematic ar trebui să rămână în cadrul multianual 2018-2022.

                  Este necesar să se menționeze că Consiliul a exclus cooperarea judiciară în materie penală din cadrul multianual 2013-2017. Cu toate acestea, Comisia inclusese acest domeniu în propunerea sa din 2011
                     48
                  . La rândul său, Parlamentul European a susținut cu tărie includerea cooperării penale și polițienești în actualul cadru multianual al agenției și a regretat profund lipsa unui acord în cadrul Consiliului în acest sens
                     49
                  . Într-adevăr, de la intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, cooperarea judiciară în materie penală face parte din acquis-ul UE și au fost adoptate inițiative importante ale UE în acest domeniu, cum ar fi, de exemplu, crearea unui parchet european
                     50
                   și standarde comune pentru protecția drepturilor persoanelor suspectate și acuzate în cadrul procedurilor penale
                     51
                  . Consiliul European, în concluziile sale din 27 iunie 2014, care defineau orientările strategice pentru spațiul de libertate, securitate și justiție, a subliniat printre altele necesitatea de a continua eforturile de consolidare a drepturilor persoanelor suspectate și acuzate în cadrul procedurilor penale. A fost lansat un apel pentru a mobiliza expertiza agenției în acest context. De asemenea, la sfârșitul anului 2014, faza de tranziție prevăzută în Tratatul de la Lisabona pentru domeniul justiției a luat sfârșit. Prin urmare, au fost ridicate restricțiile impuse controlului judiciar exercitat de Curtea de Justiție a Uniunii Europene și rolului Comisiei în calitate de gardian al tratatului în materie de cooperare polițienească și judiciară în materie penală. Prin urmare, este important pentru Comisie să dispună de date și informații cu privire la situația de pe teren pentru a-și îndeplini rolul de monitorizare. Activitatea agenției în domeniul justiției penale s-a dovedit deja a fi utilă, în cadrul studiilor ad hoc efectuate la cererea Comisiei (cu privire la copiii în cadrul procedurilor penale
                     52
                  , transferul persoanelor aflate în detenție
                     53
                  , dreptul la interpretare, traducere și informare în cadrul procedurilor penale
                     54
                  ). Agenția ar trebui să participe acum pe deplin la tematica privind cooperarea judiciară. Acest aspect a fost puternic susținut de către Consiliul de administrație al agenției în avizul său și abordat, de asemenea, în evaluarea externă a agenției efectuată în 2012
                     55
                  .

                  Aceasta se aplică, de asemenea, cooperării polițienești care ar trebui să fie menționată în mod expres în cadrul multianual 2018-2022. Importanța consolidării cooperării polițienești a fost deja evidențiată de către Consiliul European în concluziile sale din 27 iunie 2014 și a devenit cu atât mai evidentă în urma atacurilor teroriste care au lovit în 2015 state membre ale UE. Dimensiunea drepturilor fundamentale este esențială în acest sens. Acest lucru a fost evidențiat de Comisie în comunicarea sa privind o agendă europeană privind securitatea
                     56
                  . Și în acest domeniu, agenția a acordat un sprijin valoros pe baza solicitărilor ad hoc adresate de serviciile Comisiei. De exemplu, aceasta a elaborat un document intitulat „Douăsprezece considerații operaționale legate de drepturile fundamentale în materie de aplicare a legii în cadrul prelucrării datelor din registrul cu numele pasagerilor (PNR)” în contextul acordării de asistență statelor membre pentru dezvoltarea standardelor adecvate în materie de drepturi fundamentale atunci când prelucrează date PNR. Consolidarea cooperării polițienești este, de asemenea, necesară în contextul crizei refugiaților, care determină o creștere a traficului de ființe umane și a introducerii ilegale de migranți. Este important ca agenția să poată susține prin date fiabile și comparabile, precum și prin colectarea de bune practici inițiative în domenii cum sunt, de exemplu, combaterea introducerii ilegale de migranți, a criminalității organizate și a terorismului.

                  -
                        Migrația, frontierele, azilul și integrarea refugiaților și a migranților: având în vedere creșterea semnificativă a numărului de solicitanți de azil în ultimii ani, migrația a devenit o prioritate majoră pentru Comisie, așa cum a subliniat președintele Juncker în discursul său privind starea Uniunii din 9 septembrie 2015 și astfel cum s-a demonstrat prin adoptarea Agendei europene privind migrația în mai 2015
                     57
                   și prin numeroasele inițiative întreprinse deja de Comisie sau care urmează a fi întreprinse în acest domeniu. În acest context și având în vedere creșterea fluxurilor de migrație către UE, activitatea desfășurată de agenție este esențială pentru a evidenția problemele de pe teren. Agenția ar trebui să își continue activitatea de colectare a datelor cu privire la acest subiect în strânsă cooperare cu alte agenții ale UE, în special EASO și FRONTEX. Agenția a publicat deja o serie de rapoarte în ultimii ani [de exemplu, Return/transfer of children at risk who are EU nationals („returnarea/transferul copiilor expuși riscurilor care sunt resortisanți ai UE”), Social inclusion and migrant participation in society („incluziunea socială și participarea migranților în societate”), Alternative detention for asylum seekers and people in return procedures („detenția alternativă pentru solicitanții de azil și persoanele care fac obiectul procedurilor de returnare”), Costs of exclusion from healthcare – the case of migrants in irregular situation („costurile excluderii de la serviciile de asistență medicală — cazul migranților aflați în situație neregulamentară”), Fundamental rights at land borders: findings from selected European union border crossing points („drepturile fundamentale la frontierele terestre: constatări în urma observării anumitor puncte de trecere a frontierei Uniunii Europene”), Legal entry channels to the EU for persons in need of international protection: a toolbox („canale de intrare în UE legale pentru persoanele care necesită protecție internațională: un set de instrumente”), Fundamental rights at airports and land borders („drepturile fundamentale în aeroporturi și la frontierele terestre”), Handbook on European law relating to asylum, borders and immigration („manual privind legislația europeană în materie de azil, frontiere și imigrație”)]
                     58
                   și a participat la activități de formare privind drepturile fundamentale pentru polițiștii de frontieră în cooperare cu FRONTEX. De asemenea, ea publică în mod regulat date cu privire la situația actuală a migrației în UE
                     59
                  . În ceea ce privește integrarea migranților (inclusiv a refugiaților), agenția va desfășura în 2016 și în 2017 două proiecte majore privind integrarea migranților. În primul rând, a doua etapă a sondajului privind minoritățile și discriminarea în UE (UE-MIDIS II), care va permite identificarea tendințelor. În al doilea rând, colectarea de informații privind politicile naționale și locale/regionale referitoare la incluziunea socială și la participarea migranților în societate prin intermediul rețelei de cercetare a agenției, FRANET (SIMPS). Această activitate importantă privind discriminarea față de migranți și incluziunea socială va trebui să fie continuată după 2018. Părțile interesate susțin într-o mare măsură continuarea activității agenției privind aspectele legate de migrație. De asemenea, Consiliul de administrație al agenției a solicitat ca aceasta să își continue activitatea referitoare la aceste aspecte.

                  -
                        Rasismul, xenofobia și lipsa de toleranță asociată acestora: acest domeniu tematic trebuie inclus în cadrul multianual, astfel cum se prevede la articolul 5 alineatul (2) litera (b) din regulament. Rasismul, xenofobia și alte forme de intoleranță sunt în creștere în UE, atât online, cât și offline. Provocările din ce în ce mai mari sunt generate de lupta împotriva terorismului și a radicalizării, precum și de aspecte legate de migrație. UE a recurs la un cadru comun privind combaterea rasismului și xenofobiei
                     60
                  , care este monitorizat îndeaproape de către Comisie. Primul colocviu anual al Comisiei privind drepturile fundamentale a avut drept rezultat o listă de acțiuni pentru combaterea infracțiunilor motivate de ură și a discursurilor de incitare la ură și pentru promovarea unei culturi a toleranței favorabile incluziunii în UE
                     61
                  . În cadrul colocviului, s-a subliniat lipsa unor date fiabile și comparabile referitoare la infracțiunile motivate de ură. Prin urmare, este important ca agenția să își concentreze activitatea pe sprijinirea statelor membre în vederea realizării de progrese în acest domeniu, inclusiv prin elaborarea unei metodologii comune care să permită înregistrarea infracțiunilor motivate de ură. Acest lucru ar trebui realizat în cooperare cu Eurostat. În plus, va fi important ca agenția să repete în mod regulat studiile sale pe scară largă, cum ar fi cel privind antisemitismul în vederea identificării tendințelor și să dezvolte un ansamblu de date privind islamofobia și un ansamblu separat de date privind xenofobia în contextul migrației.

                  -
                        Drepturile copilului: promovarea și protecția drepturilor copilului sunt consacrate în Carta drepturilor fundamentale ale UE și reprezintă o prioritate pentru UE. Ele reprezintă un domeniu major de interes pentru activitatea agenției în temeiul cadrului multianual pentru perioada 2013-2017. Agenția a publicat numeroase lucrări de cercetare privind drepturile copilului cu relevanță și pentru o serie de alte domenii de politică precum azilul și migrația, incluziunea socială, justiția, nediscriminarea, rasismul și xenofobia, violența împotriva copiilor, protecția copilului și interesul superior al copilului
                     62
                  . Comisia organizează un forum anual european privind drepturile copilului
                     63
                   și a adoptat recent măsuri în domeniul sistemelor de protecție a copilului
                     64
                   și al copiilor migranți
                     65
                  . Lucrările de cercetare și datele care vizează drepturile copilului sunt esențiale în vederea sprijinirii și documentării inițiativelor la nivelul UE și la nivel național. Este important ca drepturile copilului să rămână un domeniu de interes pentru agenție în perioada 2018-2022, pentru a-i permite acesteia să continue colectarea de date și monitorizarea progreselor și a tendințelor în timp cu privire la aspecte cum sunt justiția în interesul copilului și copiii aflați în situații vulnerabile, luând măsurile necesare pentru ca indicatorii privind drepturile copilului elaborați de agenție să devină operaționali. Această abordare a fost puternic susținută de către Consiliul de administrație al agenției.

                  -
                        Integrarea romilor și incluziunea socială: integrarea romilor reprezintă o prioritate clară pentru UE. În „Cadrul UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor până în 2020” se solicită agenției să colecteze date în statele membre privind situația romilor, în legătură cu accesul la piața muncii, educație, servicii medicale și locuințe, precum și să conlucreze cu statele membre pentru a elabora metode de monitorizare prin care să se poată realiza o analiză comparativă a situației romilor în întreaga Europă. În ultimii ani, agenția a dezvoltat o expertiză în colectarea datelor privind aspectele legate de romi, astfel cum reiese din rapoartele sale privind situația romilor în 11 state membre, situația cetățenilor romi ai UE care se deplasează și se stabilesc în alte state membre ale UE și sondajul UE privind minoritățile și discriminarea
                     66
                  . Părțile interesate au solicitat ca situația romilor să rămână o prioritate tematică majoră, astfel cum arată rezultatele consultării publice realizate de agenție. Acest obiectiv a fost, de asemenea, susținut în mod clar de către Consiliul de administrație al agenției. Prin urmare, agenția ar trebui să își continue eforturile de a furniza date privind toate statele membre, și pe baza unei serii de indicatori privind integrarea romilor care urmează să fie elaborați de agenție, în complementaritate cu instrumentul de raportare online elaborat de Comisie. Incluziunea socială necesită o atenție sporită în acest context, ținând seama de importanța luptei împotriva sărăciei și a excluziunii sociale, care este unul dintre cele cinci obiective ale UE în strategia pentru creștere Europa 2020. Experiența agenției în colectarea de informații privind incluziunea socială a romilor și a altor minorități și grupuri vulnerabile (de exemplu, prin intermediul sondajelor precum EU-MIDIS: sondajul UE privind minoritățile și discriminarea sau al proiectelor precum SIMPS: colectarea de informații privind politicile naționale și locale/regionale referitoare la incluziunea socială și la participarea migranților în societate) ar putea fi, de asemenea, benefică pentru viitoarea activitate a agenției, de exemplu în contextul viitorului sondaj privind drepturile fundamentale sau în lumina priorităților UE legate de viitorul pilon european al drepturilor sociale. Ar trebui urmărite complementaritatea și sinergiile cu activitatea altor actori, precum EUROFUND și Eurostat, consolidând cooperarea existentă. Este necesar să se menționeze că părțile interesate, în cadrul consultării publice realizate de agenție în 2015, și Consiliul de administrație al agenției, în avizul său privind următorul cadru multianual, au solicitat punerea unui accent mai puternic pe incluziunea socială în cadrul multianual al agenției. Acest lucru a fost solicitat, de asemenea, de Parlamentul European
                     67
                  .

               2016/0204 (APP)

               Propunere de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               de instituire a unui cadru multianual pentru Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene pentru perioada 2018-2022

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 352,

               având în vedere propunerea Comisiei Europene,

               după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

               având în vedere aprobarea Parlamentului European
                  68
               ,

               hotărând în conformitate cu o procedură legislativă specială,

               întrucât:

               (1)Pentru ca Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „agenția”) să își îndeplinească sarcinile în mod corespunzător, Consiliul trebuie să adopte la fiecare cinci ani un cadru multianual, stabilind domeniile tematice ale activității agenției în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 168/2007 al Consiliului din 15 februarie 2007 privind înființarea Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene
                  69
               .

               (2)Primul cadru multianual a fost adoptat de Consiliu în Decizia 2008/203/CE din 28 februarie 2008 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 168/2007 în ceea ce privește adoptarea unui cadru multianual pentru Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene pentru perioada 2007-2012
                  70
               . Cel de-al doilea cadru multianual a fost adoptat de Consiliu în Decizia 252/2013/UE din 11 martie 2013 de instituire a unui cadru multianual pentru Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene
                  71
               .

               (3)Cadrul multianual ar trebui să includă dispoziții care să asigure complementaritatea cu mandatul altor organisme, oficii și agenții ale Uniunii, precum și cu cel al Consiliului Europei și al altor organizații internaționale care își desfășoară activitatea în domeniul drepturilor fundamentale. Cele mai relevante agenții și organisme ale Uniunii în raport cu acest cadru multianual sunt Biroul European de Sprijin pentru Azil (EASO), instituit prin Regulamentul (UE) nr. 439/2010
                  72
               , Agenția Europeană pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale Statelor Membre ale Uniunii Europene (FRONTEX), instituită prin Regulamentul (CE) nr. 2007/2004
                  73
               , Rețeaua europeană de migrație, instituită prin Decizia 2008/381/CE a Consiliului
                  74
               , Institutul European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați (EIGE), instituit prin Regulamentul (CE) nr. 1922/2006
                  75
               , Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor (AEPD), instituită prin Regulamentul (CE) nr. 45/2001
                  76
               , Agenția Uniunii Europene pentru Securitatea Rețelelor și a Informațiilor (ENISA), instituită prin Regulamentul (CE) Nr. 460/2004
                  77
               , Unitatea Europeană de Cooperare Judiciară (EUROJUST), instituită prin Decizia 2002/187/JAI a Consiliului
                  78
               , Oficiul European de Poliție (EUROPOL), instituit prin Decizia 2009/371/JAI a Consiliului
                  79
               , Colegiul European de Poliție (CEPOL), instituit prin Decizia 2005/681/JAI a Consiliului
                  80
               , Fundația Europeană pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă (EUROFOUND), instituită prin Regulamentul (CEE) nr. 1365/75
                  81
                și Agenția Europeană pentru Gestionarea Operațională a Sistemelor Informatice la Scară Largă în Spațiul de Libertate, Securitate și Justiție (eu-LISA), instituită prin Regulamentul (UE) nr. 1077/2011
                  82
               .

               (4)Printre domeniile tematice ale activității agenției ar trebui să se numere lupta împotriva rasismului, a xenofobiei și a lipsei de toleranță asociate acestora.

               (5)În faza de pregătire a propunerii sale, Comisia a consultat Consiliul de administrație al agenției și a primit un aviz scris la data de 1 martie 2016, De asemenea, Consiliul de administrație al agenției a fost consultat în cadrul reuniunii sale din 19-20 mai 2016.

               (6)La cererea Parlamentului European, a Consiliului sau a Comisiei, dacă resursele sale financiare și umane îi permit acest lucru, agenția poate desfășura activități care nu intră în domeniile tematice stabilite în cadrul multianual, în conformitate cu articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 168/2007,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1
               Cadrul multianual

               1.
                     Se instituie un cadru multianual pentru Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „agenția”) pentru perioada 2018-2022.

               2.
                     În conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 168/2007, agenția îndeplinește sarcinile definite la articolul 4 alineatul (1) din regulament, în cadrul domeniilor tematice prevăzute la articolul 2 din prezenta decizie.

               Articolul 2
               Domenii tematice

               Domeniile tematice menționate la articolul 1 alineatul (2) sunt următoarele:

               (a)accesul la justiție și victimele infracțiunilor;

               (b)egalitate și nediscriminare;

               (c)societatea informațională și, în special, respectarea vieții private și protecția datelor cu caracter personal;

               (d)cooperarea judiciară și polițienească;

               (e)migrația, frontierele, azilul și integrarea refugiaților și a migranților;

               (f)rasismul, xenofobia și lipsa de toleranță asociată acestora;

               (g)drepturile copilului;

               (h)integrarea romilor și incluziunea socială.

               Articolul 3
               Complementaritatea și cooperarea cu alte organisme

               1.
                     Pentru a pune în aplicare prezentul cadru multianual, agenția asigură cooperarea și coordonarea adecvate cu instituțiile, organismele, oficiile și agențiile relevante ale Uniunii, cu statele membre, cu organizațiile internaționale și cu societatea civilă, în conformitate cu articolele 6, 7, 8 și 10 din Regulamentul (CE) nr. 168/2007 al Consiliului.

               2.
                     Agenția abordează aspecte referitoare la discriminarea de gen doar ca parte a activității sale care urmează să fie întreprinsă cu privire la aspectele generale legate de discriminare menționate la articolul 2 litera (b) și în măsura relevantă pentru această activitate, ținând seama de faptul că strângerea de date privind egalitatea de gen și discriminarea de gen este o atribuție a Institutului European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați (EIGE)
                  83
               . Agenția și EIGE ar trebui să coopereze conform dispozițiilor acordului de cooperare din 22 noiembrie 2010
                  84
               .

               3.
                     Agenția cooperează cu alte organisme, oficii și agenții ale Uniunii, cum ar fi Fundația Europeană pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă (EUROFOUND)
                  85
               , în conformitate cu acordul de cooperare din 8 octombrie 2009
                  86
               ; Agenția Europeană pentru Gestionarea Cooperării Operative la Frontierele Externe ale Statelor Membre ale Uniunii Europene (FRONTEX)
                  87
               , în conformitate cu acordul de cooperare din 26 mai 2010
                  88
               ; Biroul European de Sprijin pentru Azil (EASO)
                  89
               , în conformitate cu acordul de lucru din 11 iunie 2013
                  90
               ; și Unitatea Europeană de Cooperare Judiciară (EUROJUST)
                  91
               , în conformitate cu memorandumul de înțelegere din 3 noiembrie 2014
                  92
               . De asemenea, ea cooperează cu Oficiul European de Poliție (EUROPOL)
                  93
               , Colegiul European de Poliție (CEPOL)
                  94
               , Rețeaua europeană de migrație
                  95
                și Agenția Europeană pentru Gestionarea Operațională a Sistemelor Informatice la Scară Largă în Spațiul de Libertate, Securitate și Justiție (eu-LISA)
                  96
               , în conformitate cu viitoarele acorduri de cooperare.

               4.
                     Agenția își îndeplinește sarcinile în toate domeniile legate de respectarea vieții private și protecția datelor cu caracter personal pentru a sprijini instituțiile, organismele, oficiile și agențiile Uniunii, precum și statele membre, în a se asigura că drepturile și libertățile fundamentale ale persoanelor fizice sunt respectate de instituțiile, organismele, oficiile și agențiile Uniunii. Procedând astfel, aceasta asigură complementaritatea cu activitatea Autorității Europene pentru Protecția Datelor (AEPD)
                  97
               , a Comitetului european pentru protecția datelor, a Agenției Uniunii Europene pentru Securitatea Rețelelor și a Informațiilor (ENISA)
                  98
                și a Centrului Comun de Cercetare al Comisiei Europene (JRC).

               5.
                     Agenția își coordonează activitățile cu cele ale Consiliului Europei în conformitate cu articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. 168/2007 al Consiliului și în conformitate cu Acordul între Uniunea Europeană și Consiliul Europei cu privire la cooperarea între Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene și Consiliul Europei
                  99
               , menționat la articolul respectiv.

               Articolul 4
               Intrarea în vigoare

               Prezenta decizie intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

               Se aplică de la 1 ianuarie 2018.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 53, 22.2.2007, p. 1.

                     (2)
                  JO L 79, 21.3.2013, p.1.

                     (3)
                  Principalele rezoluții recente ale Parlamentului European referitoare la drepturile fundamentale:

                     Fondul european pentru refugiați, Fondul european de returnare și Fondul european de integrare a resortisanților țărilor terțe

                   din 6.2.2013;

                     Soluționarea online a litigiilor în materie de consum

                   din 12.3.2013;

                     Stereotipurile de gen în UE

                   din 12.3.2013;

                     Combaterea rasismului, a xenofobiei și a infracțiunilor inspirate de ură

                   din 14.3.2013;

                     Integrarea migranților

                   din 14.3.2013;

                     Tratamentul egal al bărbaților și femeilor

                   din 16.4.2013;

                     Norme standard pentru libertatea mass-mediei în UE

                   din 21.5.2013;

                     Impactul crizei asupra accesului la îngrijire pentru grupurile vulnerabile

                   din 4.7.2013;

                     Strategia UE în materie de securitate cibernetică

                   din 12.9.2013;

                     Minorii neînsoțiți în UE

                   din 12.9.2013;

                     Fluxurile migratorii din Mediterana și Lampedusa

                   din 23.10.2013;

                     Aspecte de gen ale Cadrului UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor

                   din 10.12.2013;

                     Stabilirea programului „Drepturi, egalitate și cetățenie” pentru perioada 2014-2020

                   din 10.12.2013;

                     Femeile cu dizabilități

                   din 11.12.2013;

                     Implementarea strategiilor naționale de integrare a romilor

                  din 12.12.2013;

                     Incriminarea persoanelor LGBTI

                   din 16.1.2014;

                     Foaia de parcurs împotriva homofobiei și a discriminării pe motive de orientare sexuală și identitate de gen

                   din 4.2.2014;

                     Femeile migrante fără acte de identitate în Uniunea Europeană

                   din 4.2.2014;

                     Violența împotriva femeilor

                   din 25.2.2014;

                     Situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană (2012)

                   din 27.2.2014;

                     Mandatul european de arestare

                   din 27.2.2014;

                     Impactul programului de supraveghere al Agenției Naționale de Securitate (NSA) a SUA asupra drepturilor fundamentale ale cetățenilor UE

                   din 12.3.2014;

                     Protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal

                   din 12.3.2014;

                     Prelucrarea datelor cu caracter personal în scopul prevenirii infracțiunilor

                   din 12.3.2014;

                     Evaluarea justiției în domeniul justiției penale și al statului de drept

                   din 12.3.2014;

                     Raportul privind cetățenia UE în 2013

                   din 12.3.2014;

                     Fondul pentru azil, migrație și integrare

                   din 13.3.2014;

                     Securitatea rețelelor și a informației

                   din 13.3.2014;

                     Evaluarea intermediară a Programului de la Stockholm

                   din 2.4.2014;

                     Libertățile religioase și diversitatea culturală

                   din 17.4.2014;

                     Piața unică digitală

                   din 27.11.2014;

                     Situația din Marea Mediterană și necesitatea unei abordări holistice a migrației

                   din 17.12.2014;

                     Progresele înregistrate în ceea ce privește egalitatea între femei și bărbați în Uniunea Europeană în 2013

                   din 10.3.2015;

                     Combaterea abuzurilor sexuale asupra copiilor pe internet

                   din 11.3.2015;

                     Ziua internațională a romilor

                   din 15.4.2015;

                     Parchetul European

                   din 29.4.2015;

                     Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap

                   din 20.5.2015;

                     Strategia UE pentru egalitatea între femei și bărbați post-2015

                   din 9.6.2015;

                     Agenda europeană privind securitatea

                   din 9.7.2015;

                     Situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană (2013-2014)

                   din 8.9.2015;

                     Migrație și refugiați în Europa

                   din 10.9.2015;

                     Supravegherea electronică în masă a cetățenilor UE

                   din 29.10.2015;

                     Reducerea inegalităților, în special a sărăciei în rândul copiilor

                   din 24.11.2015;

                     Politica de coeziune și comunitățile marginalizate

                   din 24.11.2015;

                     Prevenirea radicalizării și recrutării cetățenilor europeni de către organizații teroriste

                   din 25.11.2015;

                     Pregătirea unui act legislativ privind piața unică digitală

                   din 19.1.2016;

                     Rolul dialogului intercultural, al diversității culturale și al educației în promovarea valorilor fundamentale ale UE

                   din 19.1.2016;

                     Prezumția de nevinovăție și dreptul de a fi prezent la proces în cadrul procedurilor penale

                   din 20.1.2016;

                     Garanții procedurale pentru copiii suspectați sau acuzați în cadrul procedurilor penale

                   din 9.3.2016.

                     (4)
                  Principalele concluzii recente ale Consiliului referitoare la drepturile fundamentale:

                     Raportul Comisei pe 2012 privind aplicarea Cartei drepturilor fundamentale a UE

                   din 29.5.2013;

                     Strategia de securitate cibernetică

                   din 22.7.2013;

                     Strategia de securitate cibernetică a UE

                   din 23.10.2013;

                     Evaluarea Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene

                   din 5-6.12.2013;

                     Combaterea infracțiunilor motivate de ură în UE

                   din 5.12.2013;

                     Promovarea femeilor și a egalității de gen

                   din 10.12.2013;

                     Situația socială în UE

                   din 12.3.2014;

                     Raportul pe 2013 al Comisiei privind aplicarea Cartei drepturilor fundamentale a UE

                   din 21.5.2014;

                     Spațiul de libertate, securitate și justiție și o serie de aspecte orizontale conexe

                   din 16.7.2014;

                     Protecția și promovarea drepturilor copilului

                   din 5.12.2014;

                     Aplicarea Cartei

                   din 22.5.2015;

                     Diplomația cibernetică

                   din 11.2.2015;

                     Planul de acțiune privind drepturile omului și democrația

                   din 20.7.2015;

                     Migrația

                   din 20.7.2015;

                     Migrația

                   din 12.10.2015.

                     (5)
                  JO L 328, 6.12.2008, p.55.

                     (6)
                  Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă, JO L 303, 2.12.2000, p. 16; Directiva 2000/43/CE a Consiliului din 29 iunie 2000 de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică, JO L 180, 19.7.2000, p. 22; Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor: O agendă a UE pentru drepturile copilului, COM(2011) 60 final; Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor: O agendă europeană privind migrația, COM(2015) 240 final; Directiva 2010/64/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 octombrie 2010 privind dreptul la interpretare și traducere în cadrul procedurilor penale, JO L 280, 26.10.2010, p. 1; Directiva 2013/48/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2013 privind dreptul de a avea acces la un avocat în cadrul procedurilor penale și al procedurilor privind mandatul european de arestare, precum și dreptul ca o persoană terță să fie informată în urma privării de libertate și dreptul de a comunica cu persoane terțe și cu autorități consulare în timpul privării de libertate, JO L 294, 6.11.2013, p. 1; Directiva (UE) 2016/343 a Parlamentului European și a Consiliului din 9 martie 2016 privind consolidarea anumitor aspecte ale prezumției de nevinovăție și a dreptului de a fi prezent la proces în cadrul procedurilor penale, JO L 65, 11.3.2016, p. 1; Directiva 2016/800/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind garanțiile procedurale pentru copiii care sunt persoane suspectate sau acuzate în cadrul procedurilor penale, JO L 132, 21.5.2016, p. 1; Propunerea Comisiei de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind asistența judiciară provizorie pentru persoanele suspectate sau acuzate care sunt private de libertate și asistența judiciară în cadrul procedurilor aferente
                     mandatului european de arestare, COM(2013) 824 final; Directiva Parlamentului European și a Consiliului privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal de către autoritățile competente în scopul prevenirii, depistării, investigării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării pedepselor și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Deciziei-cadru 2008/977/JAI a Consiliului, JO L 119, 4.5.2016, p. 189; Regulamentul Parlamentului European și al Consiliului privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor), JO L 119, 4.5.2016, p.1.

                     (7)
                  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor: Un cadru UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor până în 2020, COM(2011) 173 final; Recomandarea Consiliului din 9 decembrie 2013 cu privire la măsurile de integrare efectivă a romilor în statele membre, JO C 378, 24.12.2013, p. 1; Comunicare a Comisiei: EUROPA 2020 O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, COM(2010) 2020 final; Consultarea publică privind pilonul european al drepturilor sociale:

                     http://ec.europa.eu/priorities/deeper-and-fairer-economic-and-monetary-union/towards-european-pillar-social-rights/public_en

                  .

                     (8)
                  Articolul 5 alineatul (2) litera (e) din regulamentul de înființare al agenției.

                     (9)
                  Instituit prin Regulamentul (UE) nr. 439/2010, JO L 132, 29.5.2010, p. 11.

                     (10)
                  Instituită prin Regulamentul (CE) nr. 2007/2004, JO L 349, 25.11.2004, p. 1.

                     (11)
                  Instituit prin Regulamentul (CE) nr. 1922/2006, JO L 403, 30.12.2006, p. 9.

                     (12)
                  Instituită prin Regulamentul (CE) nr. 45/2001, JO L 8, 12.1.2001, p. 1.

                     (13)
                  Instituită prin Regulamentul (CE) nr. 460/2004, JO L 077, 13.3.2004, p. 1.

                     (14)
                  Instituită prin Decizia 2002/187/JAI a Consiliului, JO L 63, 6.3.2002, p. 1.

                     (15)
                  Instituit prin Decizia 2009/371/JAI a Consiliului, JO L 121, 15.5.2009, p. 37.

                     (16)
                  Instituit prin Decizia 2005/681/JAI a Consiliului, JO L 256, 1.10.2005, p. 63.

                     (17)
                  Instituită prin Regulamentul (CEE) nr. 1365/75, JO L 139, 30.5.1975, p. 1.

                     (18)
                  Instituită prin Regulamentul (UE) nr. 1077/2011, JO L 286 1.11.2011, p. 1.

                     (19)
                  Hotărârea din 6 mai 2008, Parlamentul/Consiliu, cauza C-133/06, Rep. 2008, p. I-3189.

                     (20)
                  Ramboll, evaluarea Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene, raport final, noiembrie 2012, p. 63,

                     http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra-external_evaluation-final-report.pdf

                  , punctul 3.4.

                     (21)
                  Ramboll, evaluarea Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene, raport final, noiembrie 2012, p. 63,

                     http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra-external_evaluation-final-report.pdf

                  .

                     (22)

                     http://fra.europa.eu/en/about-fra/what-we-do/areas-of-work/multi-annual-framework-2018-2022

                  .

                     (23)

                     http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2016-mid-term-review-strategic-plan-2013-2017_en.pdf

                  .

                     (24)
                  A fost trimis un chestionar unui număr de aproximativ 500 de contacte vizate din organizațiile societății civile și organismele naționale pentru drepturile omului (organisme de promovare a egalității, instituții naționale din domeniul drepturilor omului și instituții de mediere). Rezultatele pot fi consultate la adresa:

                     http://fra.europa.eu/en/about-fra/what-we-do/areas-of-work/multi-annual-framework-2018-2022

                  .

                     (25)

                     http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/tool_5_en.htm

                  .

                     (26)

                     http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2016-mid-term-review-strategic-plan-2013-2017_en.pdf

                  .

                     (27)

                     http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_strategic_plan_en.pdf

                  .

                     (28)
                  Ramboll, evaluarea Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene, raport final, noiembrie 2012, p. 63,

                     http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra-external_evaluation-final-report.pdf

                  .

                     (29)
                  COM(2014) 144 final.

                     (30)
                  Directiva 2012/29/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 de stabilire a unor norme minime privind drepturile, sprijinirea și protecția victimelor criminalității și de înlocuire a Deciziei-cadru 2001/220/JAI a Consiliului, JO L 315, 14.11.2012, p. 57; Directiva 2004/80/CE a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind despăgubirea victimelor infracționalității, JO L 261, 6.8.2004, p. 15; Directiva 2011/99/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 decembrie 2011 privind ordinul european de protecție, JO L 338, 21.12.2011, p. 2; Regulamentul (UE) nr. 606/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 iunie 2013 privind recunoașterea reciprocă a măsurilor de protecție în materie civilă, JO L 181, 29.6.2013, p. 4.

                     (31)

                     http://fra.europa.eu/en/publication/2014/victims-crime-eu-extent-and-nature-support-victims

                  .

                     (32)

                     http://fra.europa.eu/en/publication/2015/severe-labour-exploitation-workers-moving-within-or-european-union

                  .

                     (33)

                     http://fra.europa.eu/en/research/surveys

                  .

                     (34)

                     http://fra.europa.eu/en/project/2014/handbook-access-justice-europe

                  .

                     (35)

                     http://fra.europa.eu/en/theme/people-disabilities

                  .

                     (36)

                     http://fra.europa.eu/en/theme/lgbti

                  .

                     (37)

                     http://fra.europa.eu/en/opinion/2013/fra-opinion-situation-equality-european-union-10-years-initial-implementation-equality

                  .

                     (38)

                     http://fra.europa.eu/en/project/2015/eu-midis-ii-european-union-minorities-and-discrimination-survey

                  .

                     (39)
                  COM(2010) 245 final.

                     (40)
                  Directiva 2011/93/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 decembrie 2011 privind combaterea abuzului sexual asupra copiilor, a exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile și de înlocuire a Deciziei-cadru 2004/68/JAI a Consiliului, JO L 335, 17.12.2011, p. 1.

                     (41)
                  Comunicarea comună către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Strategia de securitate cibernetică a Uniunii Europene: un spațiu cibernetic deschis, sigur și securizat”, JOIN/2013/01 final.

                     (42)
                  Directiva 2011/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 aprilie 2011 privind prevenirea și combaterea traficului de persoane și protejarea victimelor acestuia, precum și de înlocuire a Deciziei-cadru 2002/629/JAI a Consiliului, JO L 101, 15.4.2011, p. 1.

                     (43)
                  Directiva Parlamentului European și a Consiliului privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal de către autoritățile competente în scopul prevenirii, depistării, investigării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării pedepselor și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Deciziei-cadru 2008/977/JAI a Consiliului, JO L 119, 4.5.2016, p. 89; Regulamentul Parlamentului European și al Consiliului privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor), JO L 119, 4.5.2016, p.1.

                     (44)

                     http://fra.europa.eu/en/project/2012/handbook-european-data-protection-case-law

                  .

                     (45)

                     http://fra.europa.eu/en/project/2014/national-intelligence-authorities-and-surveillance-eu-fundamental-rights-safeguards-and

                  .

                     (46)

                     http://fra.europa.eu/en/project/2012/handbook-european-data-protection-case-law

                  .

                     (47)
                  COM(2014) 144 final.

                     (48)
                  Propunere de decizie a Consiliului de instituire a unui cadru multianual pentru Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene pentru perioada 2013-2017, COM(2011) 880 final.

                     (49)
                  Rezoluția P7_TA(2012)0500 din 12 decembrie 2012 referitoare la situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană (2010-2011), punctul 45; raportul raportorului privind cadrul multianual actual:

                     http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+REPORT+A7-2012-0361+0+DOC+XML+V0//RO

                  .

                     (50)
                  Propunere de Regulament al Consiliului de instituire a Parchetului European, COM(2013) 534 final.

                     (51)
                  Directiva 2010/64/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 octombrie 2010 privind dreptul la interpretare și traducere în cadrul procedurilor penale, JO L 280, 26.10.2010, p. 1; Directiva 2013/48/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2013 privind dreptul de a avea acces la un avocat în cadrul procedurilor penale și al procedurilor privind mandatul european de arestare, precum și dreptul ca o persoană terță să fie informată în urma privării de libertate și dreptul de a comunica cu persoane terțe și cu autorități consulare în timpul privării de libertate, JO L 294, 6.11.2013, p. 1; Directiva (UE) 2016/343 a Parlamentului European și a Consiliului din 9 martie 2016 privind consolidarea anumitor aspecte ale prezumției de nevinovăție și a dreptului de a fi prezent la proces în cadrul procedurilor penale, JO L 65, 11.3.2016, p. 1; Directiva 2016/800/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2016 privind garanțiile procedurale pentru copiii care sunt persoane suspectate sau acuzate în cadrul procedurilor penale, JO L 132, 21.5.2016, p. 1; Propunerea Comisiei de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind asistența judiciară provizorie pentru persoanele suspectate sau acuzate care sunt private de libertate și asistența judiciară în cadrul procedurilor aferente
                     mandatului european de arestare, COM(2013) 824 final.

                     (52)

                     http://fra.europa.eu/en/publication/2015/child-friendly-justice-perspectives-and-experiences-professionals-childrens

                  .

                     (53)

                     http://fra.europa.eu/en/project/2015/rehabilitation-and-mutual-recognition-practice-concerning-eu-law-transfer-persons

                  .

                     (54)

                     http://fra.europa.eu/en/project/2015/right-interpretation-and-translation-and-right-information-criminal-proceedings-eu

                  .

                     (55)
                  Ramboll, evaluarea Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene, raport final, noiembrie 2012, p. 63,

                     http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra-external_evaluation-final-report.pdf

                  . Evaluarea externă a agenției pentru 2012 a concluzionat că excluderea cooperării judiciare în materie penală din cadrul multianual a fost considerată ca fiind incoerentă din perspectiva cetățenilor europeni (a se vedea p. vii, 63, 71 și 97).

                     (56)
                  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social și Comitetul Regiunilor, intitulată „Agenda europeană privind securitatea”, COM(2015) 185 final.

                     (57)
                  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor: O agendă europeană privind migrația, COM(2015) 240 final.

                     (58)

                     http://fra.europa.eu/en/theme/asylum-migration-borders

                  .

                     (59)

                     http://fra.europa.eu/en/theme/asylum-migration-borders/overviews

                  .

                     (60)
                  Decizia-cadru 2008/913/JAI a Consiliului din 28 noiembrie 2008 privind combaterea anumitor forme și expresii ale rasismului și xenofobiei prin intermediul dreptului penal, JO L 328, 6.12.2008, p. 55.

                     (61)

                     http://ec.europa.eu/justice/events/colloquium-fundamental-rights-2015/files/fundamental_rights_colloquium_conclusions_ro.pdf

                  .

                     (62)

                     http://fra.europa.eu/en/theme/rights-child

                  .

                     (63)

                     http://ec.europa.eu/justice/fundamental-rights/rights-child/european-forum/index_en.htm

                  .

                     (64)

                     http://ec.europa.eu/justice/fundamental-rights/rights-child/protection-systems/index_en.htm

                  .

                     (65)
                  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu privind stadiul de realizare a acțiunilor prioritare din cadrul Agendei europene privind migrația, COM(2016) 85 final și anexa 6 la aceasta privind acțiunile în curs care contribuie la protecția copiilor migranți.

                     (66)

                     http://fra.europa.eu/en/theme/roma

                  .

                     (67)
                  De exemplu, în Rezoluția din 14 septembrie 2011 referitoare la o strategie a UE privind persoanele fără adăpost, raportul raportorului pentru recomandarea Parlamentului European referitoare la proiectul de decizie a Consiliului cu privire la cadrul multianual pentru perioada 2013-2017.

                     (68)
                  JO C , , p. .

                     (69)
                  JO L 53, 22.2.2007, p. 1.

                     (70)
                  JO L 63, 7.3.2008, p. 14.

                     (71)
                  JO L 79, 21.3.2013, p.1.

                     (72)
                  JO L 132, 29.5.2010, p. 11.

                     (73)
                  JO L 349, 25.11.2004, p. 1.

                     (74)
                  JO L 131, 21.5.2008, p. 7.

                     (75)
                  JO L 403, 30.12.2006, p. 9.

                     (76)
                  JO L 8, 12.1.2001, p. 1.

                     (77)
                  JO L 077, 13.3.2004, p. 1.

                     (78)
                  JO L 63, 6.3.2002, p. 1.

                     (79)
                  JO L 121, 15.5.2009, p. 37.

                     (80)
                  JO L 256, 1.10.2005, p. 63.

                     (81)
                  JO L 139, 30.5.1975, p. 1.

                     (82)
                  JO L 286, 1.11.2011, p. 1.

                     (83)
                  Instituit prin Regulamentul (CE) nr. 1922/2006, JO L 403, 30.12.2006, p. 9.

                     (84)

                     http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/1257-FRA-EIGE-cooperation-agreement_RO.pdf

                  .

                     (85)
                  Instituită prin Regulamentul (CEE) nr. 1365/75, JO L 139, 30.5.1975, p. 1.

                     (86)

                     http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/1961-eurofound-fra-cooperation-agreement_EN.pdf

                  .

                     (87)
                  Instituită prin Regulamentul (CE) nr. 2007/2004, JO L 349, 25.11.2004, p. 1.

                     (88)

                     http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/891-Cooperation-Agreement-FRA-Frontex_en.pdf

                  .

                     (89)
                  Instituit prin Regulamentul (UE) nr. 439/2010, JO L 132, 29.5.2010, p. 11.

                     (90)

                     http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra-easo-cooperation-agreement-.pdf

                  .

                     (91)
                  Instituită prin Decizia 2002/187/JAI a Consiliului, JO L 63, 6.3.2002, p. 1.

                     (92)

                     http://fra.europa.eu/sites/default/files/mou_fra_-_eurojust.pdf

                  .

                     (93)
                  Instituit prin Decizia 2009/371/JAI a Consiliului, JO L 121, 15.5.2009, p. 37.

                     (94)
                  Instituit prin Decizia 2005/681/JAI a Consiliului, JO L 256, 1.10.2005, p. 63.

                     (95)
                  Instituită prin Decizia 2008/381/CE, JO L 131, 21.5.2008, p. 7.

                     (96)
                  Instituită prin Regulamentul (UE) nr. 1077/2011, JO L 286 1.11.2011, p. 1.

                     (97)
                  Instituită prin Regulamentul (CE) nr. 1922/2006, JO L 403, 30.12.2006, p. 9.

                     (98)
                  Instituită prin Regulamentul (CE) nr. 460/2004, JO L 077, 13.03.2004, p. 1.

                     (99)
                  JO L 186, 15.7.2008, p. 7.