				|

		52011PC0706

			Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI de instituire a unui program de acțiune pentru domeniul vamal și fiscal în Uniunea Europeană pentru perioada 2014-2020 (FISCUS) și de abrogare a Deciziilor nr. 1482/2007/CE și nr. 624/2007/CE /* COM/2011/0706 final - 2011/0341 (COD) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE

1.
CONTEXTUL PROPUNERII

La 29 iunie 2011, Comisia a adoptat o
propunere referitoare la următorul cadru financiar multianual pentru
perioada 2014-2020[1]:
un buget pentru îndeplinirea Strategiei Europa 2020 care propune, printre
altele, o nouă generație a programelor Fiscalis și Vamă. În
conformitate cu politica de simplificare a Comisiei și ținând cont de
paralelele existente între actualele programe Fiscalis și Vamă, se
propune un viitor program unic (FISCUS), care păstrează totuși
particularitățile politicii vamale și fiscale. Acest program va
contribui la Strategia Europa 2020 pentru o creștere
inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii[2], prin consolidarea
funcționării pieței unice a Uniunii și a uniunii sale
vamale. Prin promovarea progresului tehnic și a inovării la nivelul
administrațiilor fiscale naționale, în vederea transformării
acestora în administrații fiscale electronice, noul program contribuie
și la realizarea unei piețe unice digitale („Agenda digitală
pentru Europa”).
Uniunea vamală protejează interesele
financiare ale Uniunii Europene și ale statelor sale membre care
colectează taxe, redevențe și impozite[3]. Aceasta presupune ca
mărfurile originare din țări terțe să fie conforme cu
legislația Uniunii, înainte de a putea circula liber pe teritoriul
Uniunii. Acest lucru implică gestionarea zilnică a unor volume
comerciale mari – prelucrarea a 7 declarații vamale pe secundă –
și impune autorităților vamale să găsească un echilibru
între facilitarea comerțului pentru întreprinderi și protecția
cetățenilor împotriva riscurilor la adresa siguranței și
securității lor. Acest lucru poate fi realizat doar prin intermediul
cooperării operaționale intense între administrațiile vamale ale
statelor membre, între acestea și alte autorități, cu operatorii
comerciali și alte părți terțe. Buna funcționare a sistemelor
de impozitare din cadrul pieței interne depinde de prelucrarea
efectivă și eficientă a tranzacțiilor transfrontaliere de
către administrațiile fiscale naționale, de prevenirea și
lupta împotriva fraudei fiscale și de protecția veniturilor fiscale.
Aceasta implică schimbul unei cantități mari de informații
între administrațiile fiscale, ceea ce face ca administrațiile
fiscale să funcționeze mai eficient, reducând în același timp costurile
administrative, economice și consumul de timp pentru contribuabilii
implicați în activități transfrontaliere. Acest lucru poate fi
realizat numai printr-o cooperare intensă între administrațiile
fiscale ale statelor membre și părțile terțe.
Programul propus va promova cooperarea
între autoritățile vamale și fiscale și celelalte
părți interesate. Programul înlocuiește atât programul
Vamă 2013, cât și programul Fiscalis 2013, care se vor încheia la 31
decembrie 2013. Propunerea de program FISCUS va sprijini cooperarea vamală
și fiscală din Uniune și va fi axată pe două elemente:
pe de o parte, dezvoltarea rețelelor și a competențelor umane
și, pe de altă parte, dezvoltarea capacităților IT. Primul
element permite schimbul de bune practici și de cunoștințe
operative între statele membre și alte țări participante la
program. Cel de-al doilea pune la dispoziția programului mijloacele de
finanțare a infrastructurii și a sistemelor IT de ultimă
oră care vor permite ca administrațiile vamale și fiscale din Uniune
să evolueze, devenind veritabile administrații electronice.
Principala valoare adăugată a programului rezidă în consolidarea
capacității statelor membre de a colecta veniturile și de a
gestiona fluxurile comerciale din ce în ce mai complexe, reducând în
același timp costurile ocazionate de dezvoltarea instrumentelor necesare
în acest sens.

2.
REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU PĂRŢILE INTERESATE
ŞI EVALUĂRILE IMPACTULUI
2.1.
Consultare și expertiză

În contextul evaluării intermediare a
programelor actuale[4],
un contractant a analizat eficiența, eficacitatea, relevanța și
valoarea adăugată a programelor Vamă și Fiscalis 2013. Au
fost utilizate datele de monitorizare disponibile de la diferitele
activități. Pentru evaluarea intermediară a programului
Vamă 2013 au avut loc consultări cu reprezentanți ai sectorului
comercial.
Un alt contractant a realizat un studiu
referitor la un posibil cadru al viitoarelor programe Vamă și
Fiscalis[5]:
provocările, obiectivele și opțiunile de politică posibile
ale acestora, inclusiv o analiză cuprinzătoare a viitoarelor
provocări, a problemelor structurale și a posibilelor
îmbunătățiri referitoare la funcționarea uniunii vamale.
Referitor la acestea din urmă au avut loc consultări cu experți
vamali la diferite niveluri. Având în vedere importanța
activităților legate de schimbul de informații, a fost realizat
un studiu separat privind viitoarea strategie de implementare pentru schimbul
de informații. Acest studiu a fost prezentat în cadrul unor ateliere
organizate în iunie 2011 pentru principalii responsabili în materie de
informare din administrațiile fiscale și vamale.
Concluziile studiului privind viitoarele
programe au fost discutate cu reprezentanții țărilor
participante în cadrul unor ateliere organizate în lunile iunie și iulie
2011. În vederea pregătirii acestor ateliere, în primăvara anului
2011 a fost organizată o masă rotundă cu ocazia reuniunii
comitetelor programelor în cauză[6],
la care li s-a solicitat țărilor participante să identifice cele
mai importante puncte tari ale programului și modul în care eficiența
programului ar putea fi îmbunătățită.
Au fost efectuate evaluări ale impactului
care au analizat continuarea programelor Fiscalis și Vamă și au
fost aprobate de către Comitetul de evaluare a impactului.
La elaborarea propunerii privind viitorul
program au fost luate în considerare numeroase recomandări referitoare la
proiectare și la îmbunătățiri suplimentare ale programului,
în special pentru proiectarea activităților și formularea
obiectivelor programului. Principalele recomandări se referă la
introducerea de noi obiective specifice sau la reafirmarea celor existente. În
domeniul fiscal, recomandările s-au axat pe reducerea sarcinii
administrative pentru administrațiile fiscale și contribuabili, pe
îmbunătățirea cooperării cu țările terțe
și părțile terțe și pe intensificarea luptei împotriva
fraudei. În sectorul vamal, programul ar trebui să pună mai mult
accentul pe cooperarea cu țările terțe, cu asociații
profesionale și comerciale, precum și pe facilitarea comerțului.
În plus, evaluările intermediare au recomandat introducerea unor noi
instrumente pentru a face față noilor provocări, mai ales
cooperarea referitoare la anumite sarcini operaționale, o mai bună
difuzare a rezultatelor activităților din program, valorificând
metodele de colaborare online și definind un cadru care să
permită o mai bună monitorizare a efectelor programului.

2.2.
Evaluarea impactului

Având în vedere contextul general al politicii
și problemele cu care se vor confrunta domeniul vamal și cel fiscal
în următorii zece ani, o serie de opțiuni de politică au fost
analizate și comparate în evaluarea impactului pentru fiecare dintre
programele actuale.
Opțiuni de politică comune:
(1)
Scenariu de referință: continuarea programelor cu obiectivele și în concepția actuală.

(2)
Întreruperea programului: ambele programe ar urma să fie întrerupte și nu s-ar mai
acorda finanțare UE pentru instrumente informatice, acțiuni comune
sau activități de formare profesională destinate susținerii
cooperării în domeniul vamal și fiscal.
Opțiuni de politică specifice
domeniului vamal:
(3)
Mai multă susținere pentru
obligațiile legale ale UE, cum ar fi Codul vamal modernizat (CVM): Această opțiune de politică ar extinde scenariul de
bază, adaptând programul la noile nevoi generate de mediul în
evoluție al uniunii vamale. Această opțiune include instalarea
de noi sisteme informatice, astfel cum sunt definite în legislația
vamală a UE, introducând treptat un model de dezvoltare comună pentru
sistemele IT și modernizând tehnologia, arhitectura și
guvernanța aferente.
(4)
Mai multă susținere pentru
obligațiile legale ale UE și sprijin financiar pentru consolidarea
capacității tehnice: Pe lângă
componentele opțiunii precedente, această opțiune ar urma
să includă un sistem de sprijin financiar care să le
permită statelor membre să solicite asistență pentru
achiziționarea de echipamente de supraveghere a frontierelor terestre,
maritime sau aeriene, de exemplu scanere sau echipamente de laborator. Astfel,
statele membre ar fi ajutate să facă față cerințelor
de accelerare și de simplificare a controalelor în contextul
evoluțiilor tehnologice.
(5)
Mai multă susținere pentru
obligațiile legale ale UE, prin optimizarea mediului informatic comun: Pe lângă componentele opțiunii 3, această opțiune
ajută autoritățile vamale din UE să profite de dezvoltarea
și operarea în comun a sistemelor IT europene pentru a pune în aplicare
legislația vamală a UE, cum ar fi Codul vamal modernizat și alte
acte normative din domeniul vamal. Această opțiune ar oferi mai
multă susținere autorităților publice la dezvoltarea
și implantarea tuturor sistemelor necesare pentru crearea unui mediu vamal
electronic paneuropean și pentru conectarea întreprinderilor la aceste
sisteme.
Opțiuni de politică specifice
domeniului fiscal:
(6)
Actualizarea scenariului de referință: Această opțiune ar urma să cuprindă scenariul de
bază și o mai bună adaptare a obiectivelor specifice la
provocările viitoare. În comparație cu programul existent,
opțiunea pune mai mult accent pe lupta împotriva fraudei și evaziunii
fiscale, abordând problema sarcinii administrative substanțiale care
afectează contribuabilii și administrațiile fiscale și
ținând cont de cooperarea cu țările terțe și
părțile terțe. Această opțiune de politică ar
necesita un buget doar marginal superior în comparație cu actualul program
Fiscalis.
(7)
Actualizarea și adaptarea la noi politici: Pe lângă abordarea problemelor descrise în cadrul opțiunii
„modernizarea scenariului de referință”, această opțiune de
politică ar oferi mijloacele de a extinde cooperarea la domenii noi care
pot rezulta din evoluția politicii, și, în special, ar permite ca
programele să aibă mijloacele de a facilita aplicarea și
implementarea coerentă a acestei noi legislații și de a pune în
aplicare schimbul de informații și cooperarea administrativă
aferente.
Evaluările impactului conduc la
următoarea recomandare: Pentru domeniul vamal se preferă
opțiunea 3 „Mai multă susținere pentru obligațiile
legale ale UE, cum ar fi Codul vamal modernizat (CVM)”, în timp ce pentru
domeniul fiscal se preferă opțiunea 6 „Actualizarea scenariului de
referință”. Ambele opțiuni de politică sunt în
conformitate cu propunerea pentru un nou buget pentru Strategia Europa 2020
și sunt bine cotate din punctul de vedere al acceptabilității de
către statele membre. Opțiunea „Mai multă susținere pentru
obligațiile legale ale UE și sprijin financiar pentru consolidarea
capacității tehnice” nu a fost reținută pentru domeniul
vamal deoarece achiziționarea de echipament, care face parte din
componenta de consolidare a capacității tehnice, ar putea fi
cofinanțată prin intermediul altor programe, precum fondurile
structurale regionale, asigurându-se în același timp coerența cu
obiectivele specifice ale propunerii privind programul FISCUS.

3.
ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII
3.1.
Temei juridic

Propunerea privind programul FISCUS are un
dublu temei juridic. Aspectele vamale din propunere se bazează pe articolul
33 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în care
se solicită luarea de măsuri de către Uniunea Europeană cu
privire la cooperarea vamală și uniunea vamală a UE.
Numeroase aspecte legate de punerea în
aplicare a politicii fiscale rămân, în principal, de competența
statelor membre. Cu toate acestea, programul propus nu poate fi considerat o
măsură de politică fiscală inclusă în sfera
competențelor naționale. Într-adevăr, obiectivul programului
este de a îmbunătăți cooperarea dintre administrațiile
fiscale, asigurând atât mecanismele, cât și finanțarea necesare. În
urma punerii sale în aplicare de către Comisie, programul ca atare nu va
conduce la armonizarea suplimentară a sistemelor fiscale naționale,
dar va permite reducerea efectelor negative legate de coexistența a 27 de
sisteme fiscale diferite, cum ar fi denaturarea concurenței, sarcina
administrativă care afectează administrațiile fiscale și
contribuabilii, turismul fiscal etc. Măsura propusă este, prin
urmare, o măsură clară de sprijinire a pieței interne,
permițând o mai bună funcționare a diferitelor sisteme fiscale
în cadrul pieței interne. Temeiul juridic pentru aspectele fiscale
al programului propus este, prin urmare, articolul 114 din TFUE.

3.2.
Subsidiaritate și proporționalitate

Este necesar să se acționeze la
nivelul Uniunii, mai degrabă decât la nivel național, din
următoarele motive:
·
Uniunea vamală
este o competență exclusivă a Uniunii. Prin transferul
competențelor lor către Uniune, statele membre au convenit ipso
facto că acțiunile în domeniul vamal vor fi mai bine puse în
aplicare la nivelul Uniunii. Cu toate acestea, cadrul juridic al Uniunii, în
sine, nu garantează suficient buna funcționare a uniunii vamale.
Acesta ar trebui completat prin măsuri de sprijin, astfel cum prevede
programul Vamă, pentru a garanta că legislația UE în domeniul
vamal este aplicată într-un mod convergent și armonizat.
·
Multe din activitățile în domeniul vamal
sunt de natură transfrontalieră, întrucât implică
și afectează toate cele 27 de state membre și, prin urmare, nu
pot fi realizate în mod eficace și eficient de fiecare stat membru în
parte. Este nevoie ca UE să acționeze pentru a consolida dimensiunea
europeană a activității vamale, pentru a evita denaturarea
pieței interne și a sprijini protecția efectivă a
frontierelor externe ale UE.
·
În acest sens, acțiunea UE este
justificată pentru a asigura buna funcționare și dezvoltarea
ulterioară a uniunii vamale și a cadrului comun de reglementare,
deoarece s-a demonstrat că reprezintă reacția cea mai
eficientă și mai eficace a UE la deficiențele și provocările
apărute în punerea în aplicare a uniunii vamale și a cooperării
vamale.
·
În domeniul fiscal, nu este suficient
să se adopte dispoziții legislative la nivel european, pornind de la
premisa că acestea vor fi puse în aplicare fără probleme, iar în
caz contrar procedura în constatarea neîndeplinirii obligațiilor va fi
suficientă. Pentru a pune în aplicare în mod eficient legislația
fiscală națională și a UE este nevoie de cooperare și
coordonare la nivel european.
·
Provocările identificate în domeniul fiscal
nu pot fi abordate fără un rol de coordonare din partea Comisiei
și fără a încuraja statele membre să privească dincolo
de frontierele teritoriului lor administrativ. În lipsa unei cooperări
și coordonări intensive între statele membre, concurența
fiscală neloială și turismul fiscal s-ar intensifica, în timp ce
persoanele care comit fraude ar putea exploata lipsa de cooperare între
autoritățile naționale.
·
Din punct de vedere economic, o acțiune
la nivelul UE este mult mai eficientă. Cooperarea vamală și
fiscală se sprijină pe o rețea de comunicare specializată,
cu un grad înalt de securitate. Aceasta leagă administrațiile vamale
și fiscale naționale prin aproximativ 5 000 de puncte de
conexiune. Această rețea IT comună garantează că
fiecare administrație națională trebuie să se conecteze o
singură dată la această infrastructură comună pentru a
fi în măsură să facă schimb de orice fel de
informații. În lipsa unei asemenea infrastructuri, statele membre ar
trebui să stabilească 26 de legături cu sistemele naționale
ale fiecăruia dintre celelalte state membre.
Comisia, în conformitate cu articolul 17 din
TUE, va exercita funcții de coordonare, de conducere și de
administrare, astfel cum este prevăzut în tratate. Coordonarea de
către Comisie trebuie să se realizeze împreună cu autoritățile
vamale și fiscale naționale, cu reprezentanți de specialitate,
la nivel operațional și pe termen lung, ținând seama de
provocările existente și viitoare pentru Uniune identificate în
domeniul vamal și în cel fiscal. Diferitele forumuri și instrumente
de care dispune programul oferă un cadru adecvat care să-i
permită Comisiei să își preia rolul de coordonare în domeniul
vamal și fiscal. Programul FISCUS respectă, prin
urmare, principiile subsidiarității și
proporționalității [prevăzute la articolul 5 din
Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE)].

3.3.
Instrument

În conformitate cu concluziile
evaluărilor de impact relevante, este oportună intervenția UE
prin intermediul unui program de finanțare. Luând în considerare
reacțiile pozitive rezultate în urma evaluării intermediare a
programelor Vamă 2013 și Fiscalis 2013, Comisia propune ca acestora
să le succeadă programul FISCUS.
Deși noul program se adresează în
primul rând statelor membre și autorităților acestora, se
intenționează ca acțiunile care vor fi incluse în program în
viitor să implice, mai mult decât în trecut, părțile interesate
externe. Având în vedere această evoluție, instrumentul juridic
adecvat pentru crearea programului este mai degrabă „regulamentul” decât
„decizia”, așa cum a fost cazul pentru programele anterioare.

4.
IMPLICAŢII BUGETARE

Calendarul de revizuire a programelor
finanțate de UE este legat de propunerea pentru un nou cadru financiar
multianual, astfel cum prevede programul de lucru al Comisiei. În conformitate
cu prezenta propunere, regulamentul privind programul FISCUS cuprinde un cadru
bugetar de 777 600 000 EUR (în prețuri curente) pentru
perioada 2014-2020.
Programul FISCUS va fi pus în aplicare
printr-un mod de gestiune centrală directă și pe bază de
priorități. Se elaborează, împreună cu părțile
interesate, programe de lucru care stabilesc prioritățile pentru o
anumită perioadă.

5.
ELEMENTE OPŢIONALE
5.1.
Observații legate de anumite dispoziții
legale
5.1.1.
Capitolul I: Dispoziții generale

În ceea ce privește aspectele vamale, domeniul
de aplicare al programului este orientat în mod specific către
funcționarea uniunii vamale a UE. În domeniul fiscal, programul a fost
armonizat cu legislația fiscală recentă a Uniunii, ceea ce
înseamnă că acesta nu va acoperi numai aspectele legate de TVA, de
accize și de impozite pe venit și pe capital, ci și aspecte
legate de alte impozite care fac obiectul legislației fiscale din UE.
Programul FISCUS va fi deschis participării
statelor membre, a țărilor candidate și a țărilor
potențial candidate. În conformitate cu politica generală a Uniunii
în această privință, țările din cadrul politicii
europene de vecinătate vor avea, de asemenea, posibilitatea de a participa
la program, în anumite condiții. În sfârșit, la acțiuni
specifice ar putea participa și „experți externi” (de exemplu,
reprezentanți ai altor autorități, ai sectorului comercial, ai
organizațiilor naționale și internaționale, și,
eventual, alți experți).
Obiectivele
programului FISCUS au fost reorientate în funcție de problemele și
provocările identificate și preconizate cu care se vor confrunta
politica vamală și fiscală și autoritățile
fiscale și vamale în următorii zece ani. Obiectivul global al
programului este de a sprijini funcționarea uniunii vamale și de a
consolida piața internă prin îmbunătățirea
funcționării sistemelor fiscale, prin intermediul cooperării
între țările participante, administrațiile vamale și
fiscale, funcționarii acestora și experții externi.
Pentru a oferi un răspuns adecvat la
provocările viitoare în domeniul vamal și fiscal din Uniune, au fost
definite următoarele obiective specifice ale programului:
1.
să sprijine elaborarea, aplicarea
coerentă și implementarea efectivă a dreptului Uniunii în
domeniul vamal și fiscal,
2.
să contribuie la funcționarea
eficientă a autorităților vamale și fiscale, prin
îmbunătățirea capacității administrative a acestora
și prin reducerea sarcinii administrative,
3.
să prevină frauda și evaziunea
fiscală și să amelioreze competitivitatea, siguranța
și securitatea prin intensificarea cooperării cu organizațiile
internaționale, celelalte autorități guvernamentale,
țările terțe, operatorii economici și organizațiile
acestora,
4.
să consolideze competitivitatea
întreprinderilor europene prin facilitarea comerțului și reducerea
costurilor de conformare,
5.
să protejeze interesele financiare și economice
ale Uniunii Europene și ale statelor membre prin lupta împotriva fraudei
și a evaziunii fiscale,
6.
(pentru sectorul vamal) să sprijine
vămile în vederea protejării cetățenilor și a
economiei prin prisma siguranței și a securității și
în vederea protejării mediului.
Au fost adăugate obiective
operaționale referitoare la rezultatele urmărite de program,
obiective care figurează în anexa 1 la regulament.

5.1.2.
Capitolul II: acțiuni eligibile

Tipurile de acțiuni considerate eligibile pentru finanțare în cadrul programului sunt
similare cu cele din cadrul programelor curente, și anume:
·
acțiunile comune care urmăresc schimbul
de cunoștințe și bune practici între funcționarii vamali
și fiscali din țările participante
·
sistemele de informații europene[7] care să faciliteze
schimbul de informații și accesul la date comune și
·
activitățile de formare care să
conducă la consolidarea competențelor umane, destinate
funcționarilor vamali și fiscali din întreaga Europă
Au fost introduse modificări în ceea ce
privește anumite categorii de acțiuni.
·
Programul FISCUS va include o serie de instrumente
pentru acțiuni comune:
·
grupurile de coordonare
(nou-introduse doar în ceea ce privește domeniul fiscal) vor efectua
activități de coordonare și vor fi compuse, de obicei, din toate
țările participante interesate. Aceste grupuri se deosebesc de
grupurile de proiect, care se compun de obicei dintr-un număr limitat de
țări, funcționează o perioadă limitată de timp
și lucrează la realizarea unui obiectiv predefinit, cu rezultate
descrise cu precizie.
·
echipele de experți sunt forme structurate de cooperare, care pun în comun expertiza
și/sau abordează activități operaționale specifice.
Acestea pot fi înființate cu un caracter permanent sau temporar și ar
putea beneficia de sprijin, de exemplu sub forma serviciilor de colaborare
online, a asistenței administrative și a infrastructurii și
echipamentelor care să susțină realizarea și succesul unei
acțiuni.
·
acțiunile de consolidare a
capacității administrației publice vor
sprijini autoritățile vamale și fiscale care se confruntă
cu dificultăți deosebite, cum ar fi lipsa cunoștințelor, a
competențelor, deficiențele organizatorice sau de altă
natură, care pot fi depășite prin acțiuni individualizate
de sprijin, furnizate de celelalte țări și/sau de funcționarii
Comisiei.
·
În ceea ce privește sistemele de
informații europene, noul program definește „componentele Uniunii” ca
fiind bunurile și serviciile IT care se referă la unele sau la toate
statele membre și care sunt în proprietatea Comisiei sau sunt achiziționate
de aceasta. Aceste componente ale Uniunii sunt descrise în anexa 2 punctul 4
din propunerea legislativă. „Componentele naționale” sunt toate
componentele care nu sunt „componente ale Uniunii”. Acestea sunt proiectate,
instalate și exploatate de către statele membre și, prin urmare,
statele membre sunt cele care își asumă finanțarea și
responsabilitatea pentru aceste proiecte.
Redefinirea componentelor Uniunii ar trebui
să fie privită prin prisma schimbărilor de practici de
dezvoltare a sistemelor IT. În prezent, fiecare stat membru este responsabil de
punerea în aplicare a sistemelor naționale în conformitate cu
specificațiile comune, de unde rezultă 27 de evoluții pentru
fiecare sistem, 27 de interfețe cu operatorii economici, 27 de calendare
de dezvoltare, 27 de seturi de dificultăți operaționale sau
legate de proiecte etc. În special în contextul crizei financiare, Comisia
consideră că dezvoltarea sistemelor de informații ar trebui
să se realizeze într-un mod mai eficient, ceea ce presupune un număr
mai mare de resurse centrale și o mai mare implicare a statelor membre în
proiecte comune.
Această simplificare urmărește
reducerea costurilor totale ale tehnologiei informațiilor și
îmbunătățirea coerenței datelor și a aplicării
regulilor prin orientarea progresivă înspre dezvoltarea comună a
tehnologiei informațiilor (cunoștințe, date, componente IT). Se
vor îmbunătăți astfel metodele de lucru, de exemplu prin
modelizarea proceselor economice, specificații de calitate mai bună,
asigurându-se în același timp și un grad mai mare de standardizare,
de exemplu prin armonizarea interfețelor destinate operatorilor economici.
Noua abordare privind componentele Uniunii va limita riscul de
divergență în ceea ce privește planurile de dezvoltare și
instalare. Aceasta asigură, de asemenea, mijloace suplimentare pentru a
controla finalizarea proiectului, întrucât prin planurile comune se evită
situațiile în care membrul cel mai lent al lanțului de dezvoltare
determină intrarea în funcțiune a întregului proiect. Sporirea
responsabilității Comisiei va necesita mai mult sprijin și
personal de specialitate la nivelul Comisiei.

5.1.3.
Capitolul IV: Punere în aplicare

Pentru a asigura condiții uniforme de
punere în aplicare a prezentului regulament, Comisiei trebuie să i se acorde
competențe de executare. Ca urmare, va fi adoptat un program de lucru
anual în conformitate cu procedura de examinare menționată la
articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European
și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și
principiilor generale privind mecanismele de control de către statele
membre al exercitării competențelor de executare de către
Comisie[8].

5.2.
Simplificare
5.2.1.
Care este contribuția propunerii la
simplificare?

(a)
Coerența cu regulamentul financiar
Propunerea de program este pe deplin coerentă
cu regulamentul financiar și normele de aplicare ale acestuia.
Subvențiile și achizițiile publice sunt principalele instrumente
financiare utilizate pentru a pune în aplicare programul. Programul include
măsurile de simplificare cuprinse în propunerea Comisiei de revizuire a
regulamentului financiar, în special în ceea ce privește recurgerea la
sume forfetare, rate fixe și costuri unitare. Având în vedere
importanța prelucrării costurilor de ședere și de deplasare
plătite în cadrul programului, programul va introduce măsuri de
simplificare oferite de noul regulament financiar în acest domeniu.
(b)
Coerența între programele Vamă și
Fiscalis 2013
Gestionarea programelor Vamă și Fiscalis
anterioare a fost armonizată în întregime, pe baza unor norme privind
achizițiile publice și a unor modele de finanțare identice, a
unor ghiduri de gestionare și a unor sisteme IT comune. Modelul de
gestiune include proceduri clare și simple pentru
organizarea activităților programului. Echipa de gestionare a
programului din cadrul Comisiei este asistată de echipe de
gestionare a programului din cadrul diferitelor administrații vamale
și fiscale, care acționează ca intermediar și prim punct de
contact pentru funcționarii vamali, respectiv fiscali din statele membre.
Modelul de gestiune permite desfășurarea activităților
într-un interval de timp scurt, de cel mult câteva săptămâni,
reacționând rapid la nevoile nou apărute și
menținând în același timp coerența între diferitele
activități. În evaluarea intermediară, statele membre și-au
exprimat satisfacția cu privire la modelul de gestiune a programului[9]. Având în vederea armonizarea
strânsă care există deja între programele Vamă și Fiscalis,
precum și politica de simplificare a Comisiei, s-a decis să se
propună un program unic (FISCUS) în contextul cadrului financiar
multianual 2014 - 2020.
(c)
Programul a avut în vedere externalizarea?
A fost luată în considerare posibilitatea
punerii în aplicare a viitorului program prin intermediul unei agenții
executive. O agenție ar putea fi împuternicită să execute
sarcini precum selectarea activităților din cadrul programului,
pregătirea administrativă și follow-up al
activităților, monitorizarea activităților, a
subvențiilor și a achiziției sistemelor informatice.
Totuși, o astfel de agenție executivă ar adăuga o
verigă suplimentară în structura de guvernare, majorând costurile de
coordonare și verificare și complicând și prelungind procesul de
luare a deciziilor prin adăugarea de noi proceduri administrative. De
asemenea, ar avea un impact negativ asupra nivelului cunoștințelor
existente în cadrul Comisiei și ar crește riscul unei
fragmentări a conținutului în raport cu aspectele administrative.
Această opțiune nu ar aduce beneficiile economice așteptate și,
prin urmare, a fost eliminată.
Într-un scenariu alternativ a fost luată, de
asemenea, în considerare transferarea tuturor activităților
informatice relevante către administrațiile naționale, cu
excepția rețelei CCN/CSI și a serviciilor legate de aceasta. În
acest scenariu, există un risc foarte mare ca, treptat, să apară
nevoia de a crea structuri de guvernanță mai centrale, precum și
inițiative în vederea instituirii acestor structuri. Consecințele ar
fi similare cu efectele întreruperii programelor, ceea ce ar pune în pericol
eficiența și eficacitatea administrațiilor vamale și
fiscale, ar periclita uniformitatea uniunii vamale și, în
consecință, tratamentul acordat operatorilor economici, și ar
diminua capacitatea de a preveni și detecta fraudele. Având în vedere
impactul negativ asupra rezultatelor și performanței, acest scenariu
a fost, de asemenea, respins.
(d)
Programul utilizează instrumente IT comune în
vederea reducerii sarcinii administrative care afectează beneficiarii
și contractanții?
Programele Vamă 2013 și Fiscalis 2013
recurg deja la instrumente de facilitare a gestionării subvențiilor,
printr-un instrument comun de raportare a activităților (Activity
Reporting Tool - ART).

5.2.2.
Măsurarea performanțelor propunerii

Performanțele programului vor fi
măsurate cu ajutorul unui set coerent de indicatori de
performanță, de impact, de rezultat și de realizare, legați
de obiectivele generale, specifice și operaționale ale programului
și prin stabilirea unei legături cu Planul de gestionare al Comisiei.
O listă detaliată a indicatorilor de impact, de rezultat și de
realizare este disponibilă în evaluările impactului pentru programele
respective. Comisia a identificat ținte pentru unele dintre obiectivele
operaționale ale programului, altele urmând să fie precizate prin
acțiuni în cadrul programelor actuale. Țintele tuturor obiectivelor
operaționale vor fi identificate înainte de începerea programului 2020 de
către Comisie și vor fi prezentate comitetului programului spre
aprobare în cadrul procedurii privind programul anual de lucru.

5.2.3.
Este propunerea de program compatibilă cu
politica globală a Comisiei?

Programul va contribui la realizarea obiectivelor
strategiei Europa 2020, prin consolidarea pieței unice, creșterea
productivității din sectorul public și sprijinirea progresului
tehnic și a inovării în cadrul administrațiilor, precum și
prin promovarea ocupării forței de muncă. Programul va sprijini
inițiative emblematice privind Agenda digitală pentru Europa[10], inițiativa
emblematică „O Uniune a inovării”[11],
inițiativa emblematică privind Agenda pentru noi competențe
și locuri de muncă[12]
și inițiativa emblematică privind politica industrială în
epoca globalizării[13].
Programul va sprijini, de asemenea, Actul privind piața unică[14] și va promova
creșterea economică și inovarea prin aplicarea drepturilor de
proprietate intelectuală (DPI) la frontieră, în conformitate cu
recenta strategie cuprinzătoare privind drepturile de proprietate
intelectuală[15].
În ceea ce privește protecția intereselor financiare ale Uniunii
și ale statelor membre, programul va sprijini colectarea taxelor vamale
și a diverselor redevențe și impozite legate de schimburile
comerciale, precum și eforturile comune pentru a lupta împotriva fraudei.
Uniunea vamală constituie componenta operațională a politicii
comerciale a UE, iar programul va contribui, prin urmare, la punerea în
aplicare a acordurilor comerciale multilaterale și bilaterale, la
colectarea taxelor și la aplicarea măsurilor de politică
comercială (cum ar fi regulile de origine), a embargourilor și a
altor restricții, în conformitate cu strategia comercială a UE[16]. Mai recent,
autorităților vamale le-a fost încredințat un rol în
protecția mediului (legat, printre altele, de exporturile ilegale de
deșeuri, de produsele chimice, de substanțele care diminuează
stratul de ozon, de exploatările forestiere ilegale și de
Convenția CITES). În sfârșit, acțiunile vamale și
cooperarea între administrațiile vamale, poliție și alte
autorități de aplicare a legii contribuie din ce în ce mai mult la
securitatea internă a UE, astfel cum s-a arătat în planul de
acțiune pentru Strategia de securitate internă[17] și în planul de
acțiune pentru Programul de la Stockholm[18].
2011/0341 (COD)
Propunere de
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN
ŞI AL CONSILIULUI
de instituire a unui program de acțiune
pentru domeniul vamal și fiscal în Uniunea Europeană pentru perioada
2014-2020 (FISCUS) și de abrogare a Deciziilor nr. 1482/2007/CE
și nr. 624/2007/CE
PARLAMENTUL EUROPEAN ŞI
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 33 și 114,
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectului actului
legislativ către parlamentele naționale,
având în vedere avizul Comitetului Economic
și Social European[19],
hotărând în conformitate cu procedura
legislativă ordinară,
întrucât:
(1)
Programele de acțiune multianuale pentru
domeniul vamal și fiscal aplicate înainte de 2014 au contribuit în mod
semnificativ la facilitarea și consolidarea cooperării între administrațiile
vamale, respectiv fiscale din cadrul Uniunii. Prin urmare, este oportun să
se asigure continuarea acestor programe prin instituirea unui nou program în
același domeniu.
(2)
Având în vedere sinergiile dintre programele
aplicabile înainte de 2014 și în conformitate cu angajamentul asumat de
Comisie de a reduce numărul de programe, astfel cum se prevede în
Comunicarea „Un buget pentru Europa 2020”[20],
programele de cooperare vamală și fiscală trebuie înlocuite cu
un program unic. În plus, instituirea unui singur program va permite o mai mare
simplificare și coerență, menținând în același timp
posibilitatea de a iniția activități separate în domeniul vamal
și în cel fiscal.
(3)
Se preconizează că activitățile
din cadrul programului, și anume sistemele de informații europene,
acțiunile comune pentru funcționarii din administrațiile fiscale
și vamale și inițiativele de formare comune, vor contribui la
realizarea Strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă
și favorabilă incluziunii[21].
Prin asigurarea unui cadru de activitate care urmărește să
sporească eficiența autorităților vamale și fiscale,
să consolideze competitivitatea întreprinderilor, să promoveze
ocuparea forței de muncă și să contribuie la protejarea
intereselor financiare și economice ale Uniunii, programul va consolida în
mod activ funcționarea uniunii vamale și a pieței interne.
(4)
Componenta fiscală a programului trebuie
armonizată cu legislația în vigoare și care urmează să
fie adoptată la nivelul Uniunii, pentru a permite sprijinirea activităților
aferente unor noi impozite sau acte legislative ale Uniunii. În sensul
prezentului program, fiscalitatea trebuie să acopere nu numai TVA astfel
cum se prevede în Directiva 2006/112/CE a Consiliului din 28 noiembrie 2006
privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată[22], accizele la alcool, astfel
cum se prevede în Directiva 92/83/CEE a Consiliului din 19 octombrie 1992
privind armonizarea structurilor accizelor la alcool și băuturi
alcoolice[23],
produsele din tutun, astfel cum se prevede în Directiva 2011/64/UE a
Consiliului din 21 iunie 2011 privind structura și ratele accizelor
aplicate tutunului prelucrat[24],
produsele energetice și energia electrică, astfel cum se prevede în
Directiva 2003/96/CE a Consiliului din 27 octombrie 2003 privind restructurarea
cadrului comunitar de impozitare a produselor energetice și a
electricității[25],
dar și toate celelalte taxe care intră sub incidența
legislației fiscale a Uniunii în sensul Directivei 2010/24/UE a
Consiliului din 16 martie 2010 privind asistența reciprocă în materie
de recuperare a creanțelor legate de taxe, impozite, drepturi și alte
măsuri[26].
(5)
Pentru a susține procesul de aderare și
asociere a țărilor terțe, programul trebuie să fie deschis
participării țărilor în curs de aderare și
țărilor candidate, precum și țărilor potențial
candidate și țărilor partenere din cadrul politicii europene de
vecinătate[27]
dacă sunt îndeplinite anumite condiții. Mai mult, având în vedere
interconectarea tot mai accentuată a economiei mondiale, este util să
se prevadă, de asemenea, posibilitatea de a implica experți externi,
precum funcționari din țările terțe, reprezentanți ai
organizațiilor internaționale sau operatori economici care
desfășoară anumite activități.
(6)
Având în vedere problemele și provocările
identificate pentru deceniul următor, trebuie ajustate obiectivele
programelor aplicate înainte de 2014. Programul instituit prin prezentul
regulament trebuie să joace un rol în domenii esențiale precum
punerea în aplicare coerentă a dreptului Uniunii, protejarea intereselor
financiare și economice ale Uniunii, menținerea siguranței
și a securității și creșterea capacității
administrative a autorităților vamale și fiscale. Cu toate
acestea, având în vedere dinamica noilor provocări identificate, o
atenție mai mare ar trebui acordată luptei împotriva fraudei,
reducerii sarcinii administrative și facilitării comerțului.
(7)
Instrumentele utilizate în cadrul programelor
aplicate înainte de 2014 s-au dovedit a fi adecvate și au fost, prin
urmare, menținute. Cu toate acestea, având în vedere nevoia de a dispune
de instrumente care să permită o cooperare operațională mai
bine structurată, au fost adăugate și alte instrumente, cum ar
fi echipele de experți compuse din experți ai Uniunii și
experți naționali, care să îndeplinească în comun sarcini
în domenii specifice. Mai mult, ținând seama de evoluțiile recente,
este oportun să se prevadă posibilitatea de a institui în cadrul
programului acțiuni care să contribuie la consolidarea capacității
administrative, în scopul de a oferi asistență specializată
pentru țările care au nevoie de aceasta.
(8)
Sistemele de informații europene joacă un
rol vital în consolidarea sistemelor vamale și fiscale din cadrul Uniunii
și trebuie, prin urmare, să fie finanțate în continuare prin
intermediul programului. În plus, trebuie să existe posibilitatea
includerii în program a unor noi sisteme de informații legate de domeniul
vamal și de cel fiscal, înființate în temeiul legislației
Uniunii. Acestea din urmă trebuie să se bazeze pe modele comune de
dezvoltare și pe o arhitectură IT modernă, pentru a spori
flexibilitatea și eficiența administrațiilor vamale și
fiscale.
(9)
Dezvoltarea competențelor umane prin
acțiuni comune de pregătire profesională trebuie, de asemenea,
să fie realizată prin intermediul programului. Funcționarii
vamali și fiscali trebuie să își dezvolte și să
își actualizeze cunoștințele și aptitudinile necesare
pentru a răspunde necesităților UE. Programul trebuie să
joace un rol crucial în consolidarea capacității umane în mod
eficient, prin îmbunătățirea sprijinului acordat pregătirii
profesionale care se adresează funcționarilor vamali și fiscali,
precum și operatorilor economici. În acest scop, actuala abordare
comună a pregătirii profesionale la nivelul Uniunii, care s-a bazat
în principal pe dezvoltarea formării electronice (eLearning)
centralizate trebuie să se transforme într-un program complex de sprijin
pentru pregătirea profesională în domeniul fiscal în Uniune.
(10)
Programul trebuie să acopere o perioadă
de șapte ani, pentru a alinia durata acestuia cu cea a cadrului financiar
multianual prevăzut în Regulamentul (UE) nr. XXX al Consiliului din XXX de
stabilire a cadrului financiar multianual pentru anii 2014-2020[28].
(11)
Pentru întreaga durată a programului trebuie
stabilit un pachet financiar care să constituie cadrul de
referință prioritar pentru autoritatea bugetară în timpul
procedurii bugetare anuale, în sensul punctului [17] din Acordul
interinstituțional din XX/YY/201Z dintre Parlamentul European, Consiliu
și Comisie privind cooperarea în chestiuni bugetare și buna
gestionare financiară.
(12)
În conformitate cu angajamentul Comisiei, stabilit
în Comunicarea privind revizuirea bugetului din 2010[29], de a asigura coerența
și simplificarea programelor de finanțare, dacă
activitățile programului preconizat urmăresc obiective care sunt
comune mai multor instrumente de finanțare, resursele trebuie să fie
împărțite cu celelalte instrumente de finanțare, excluzând
totuși dubla finanțare. Acțiunile întreprinse în cadrul
prezentului program trebuie să asigure coerența în ceea ce
privește utilizarea resurselor Uniunii în sprijinul funcționării
uniunii vamale.
(13)
Măsurile necesare pentru aplicarea
financiară a prezentului regulament trebuie să fie adoptate în
conformitate cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. XXX/20xx al Consiliului din XXX
privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al
Comunităților Europene și cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. XXX
al Comisiei din xxx/20xx de stabilire a normelor detaliate de aplicare a
Regulamentului (CE, Euratom) nr. XXX/20xx al Consiliului din xxx (se vor
adăuga referințele noului regulament financiar și ale actului de
aplicare).
(14)
Interesele financiare ale Uniunii trebuie protejate
prin măsuri adecvate de-a lungul întregului ciclu de cheltuire a
fondurilor, inclusiv prin prevenirea, depistarea și investigarea
neregulilor, prin recuperarea fondurilor pierdute, plătite în mod
necuvenit sau incorect utilizate și, dacă este cazul, prin aplicarea
de sancțiuni.
(15)
Pentru a asigura condiții unitare de punere în
aplicare a prezentului regulament, trebuie să se confere Comisiei
competențe de executare. Aceste
competențe trebuie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr.
182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011
de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de
control de către statele membre al exercitării competențelor de
executare de către Comisie[30].
(16)
Având în vedere că obiectivele acțiunii
preconizate, și anume instituirea unui program multianual care să
îmbunătățească funcționarea sistemelor de impozitare
din cadrul pieței interne și funcționarea uniunii vamale, nu pot
fi îndeplinite în mod satisfăcător de către statele membre, care
nu pot asigura în mod eficient cooperarea și coordonarea necesare pentru
realizarea programului, și că, în consecință, având în
vedere efectele programului, aceste obiective pot fi realizate mai bine la
nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri, în conformitate cu
principiul subsidiarității, prevăzut la articolul 5 din TUE. În
conformitate cu principiul proporționalității enunțat în
respectivul articol, prezentul regulament nu depășește ceea ce
este necesar în vederea atingerii acestor obiective.
(17)
Comisia trebuie să fie sprijinită de
către Comitetul FISCUS pentru punerea în aplicare a programului. Principalele competențe ale acestui comitet se
referă la programele de lucru anuale.
(18)
Prezentul regulament trebuie să
înlocuiască Decizia nr. 1482/2007/CE a Parlamentului European și a
Consiliului din 11 decembrie 2007 de instituire a unui program comunitar pentru
îmbunătățirea funcționării sistemelor de impozitare pe
piața internă (Fiscalis 2013) și de abrogare a Deciziei nr.
2235/2002/CE[31]
și Decizia nr. 624/2007/CE a Parlamentului European și a Consiliului
din 23 mai 2007 de instituire a unui program de acțiune pentru vamă
în Comunitate (Vamă 2013)[32].
Deciziile respective trebuie, așadar, abrogate,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Capitolul I
Dispoziții generale
Articolul 1
Obiect
1.
Se instituie un program de acțiune multianual
„FISCUS” (denumit în continuare „programul”) în vederea
îmbunătățirii funcționării sistemelor fiscale din
cadrul pieței interne și a funcționării uniunii vamale.
2.
Programul este constituit dintr-o componentă
vamală și o componentă fiscală.
3.
Programul acoperă perioada cuprinsă între
1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2020.
Articolul 2
Definiții
În sensul prezentului regulament, se
aplică următoarele definiții:
(a)
„autorități vamale sau fiscale”
înseamnă autoritățile responsabile pentru aplicarea normelor din
domeniul vamal sau fiscal;
(b)
„experți externi” înseamnă
(1)
reprezentanți ai autorităților
guvernamentale, inclusiv din țările care nu participă la
program, în conformitate cu articolul 3 alineatele (1) și (2),
(2)
operatori economici și organizațiile
acestora,
(3)
reprezentanți ai organizațiilor internaționale
și ai altor organizații relevante.
(c)
„fiscalitate” înseamnă următoarele
impozite
(1)
taxa pe valoarea adăugată,
prevăzută în Directiva 2006/112/CE.
(2)
accizele la alcool, prevăzute în Directiva
92/83/CEE.
(3)
accizele la produse din tutun, prevăzute în
Directiva 2011/64/UE.
(4)
impozitele pe produse energetice și energie
electrică, prevăzute în Directiva 2003/96/CE.
(5)
toate celelalte taxe care intră în sfera de
aplicare a articolului 2 alineatul (1) litera (a) din Directiva 2010/24/UE.
Articolul 3
Participarea la program
1.
Țările participante sunt statele membre
și țările menționate la alineatul (2) în cazul în care sunt
îndeplinite condițiile prevăzute la alineatele (2) și (3).
2.
Programul este deschis participării
oricăreia dintre țările următoare:
(a) țările în curs de aderare,
țările candidate și potențial candidate care
beneficiază de o strategie de preaderare, în conformitate cu principiile
generale și cu termenii și condițiile generale de participare a
acestor țări la programele Uniunii stabilite în acordurile-cadru, în
deciziile Consiliilor de asociere sau în alte acorduri similare;
(b) țările partenere din cadrul
politicii europene de vecinătate, cu condiția ca țările
respective să fi ajuns la un nivel satisfăcător de apropiere a
legislației și a metodelor administrative relevante de cele ale
Uniunii. Țările partenere în cauză participă la program, în
conformitate cu dispozițiile care urmează a fi stabilite
împreună cu aceste țări ca urmare a încheierii acordurilor-cadru
privind participarea lor la programele Uniunii.
3.
La activitățile organizate în cadrul
programului pot participa experți externi de fiecare dată când acest
lucru este util pentru atingerea obiectivelor menționate la articolele 4
și 5. Experții respectivi trebuie să fie aleși pe baza
competențelor lor profesionale, a experienței și a
cunoștințelor relevante pentru activitățile specifice.
Articolul 4
Obiectiv general
Obiectivul general al programului este de a
sprijini funcționarea uniunii vamale și de a consolida piața
internă prin îmbunătățirea funcționării
sistemelor fiscale, prin intermediul cooperării între țările
participante, administrațiile vamale și fiscale, funcționarii
acestora și experții externi.
Acest obiectiv va fi evaluat, printre altele,
cu ajutorul următorului indicator: evoluția modului în care
părțile interesate percep programul în ceea ce privește
contribuția acestuia la funcționarea uniunii vamale și la
consolidarea pieței interne.
Articolul 5
Obiective specifice
1.
Obiectivele specifice ale programului sunt
următoarele:
(a)
să sprijine elaborarea, aplicarea
coerentă și implementarea efectivă a dreptului Uniunii în
domeniul vamal și fiscal,
(b)
să contribuie la funcționarea
eficientă a autorităților vamale și fiscale, prin
îmbunătățirea capacității administrative a acestora
și prin reducerea sarcinii administrative,
(c)
să prevină frauda și evaziunea
fiscală și să amelioreze competitivitatea, siguranța
și securitatea prin intensificarea cooperării cu organizațiile
internaționale, celelalte autorități guvernamentale,
țările terțe, operatorii economici și organizațiile
acestora,
(d)
să consolideze competitivitatea
întreprinderilor europene prin facilitarea comerțului și reducerea
costurilor de conformare,
(e)
să protejeze interesele financiare și
economice ale Uniunii Europene și ale statelor membre prin lupta împotriva
fraudei și a evaziunii fiscale,
(f)
pentru sectorul vamal: să sprijine vămile
în vederea protejării cetățenilor și a economiei prin
prisma siguranței și a securității și în vederea
protejării mediului.
2.
Fiecare dintre obiectivele specifice enumerate mai
sus se măsoară printr-un indicator care are la bază
percepția modului în care părțile interesate percep programul în
ceea ce privește contribuția acestuia la realizarea obiectivelor
specifice.
Capitolul II
Acțiuni eligibile
Articolul 6
Acțiuni eligibile
Programul furnizează, în condițiile
stabilite în programul anual de lucru menționat la articolul 13, sprijin
financiar pentru următoarele tipuri de acțiuni:
(a)
acțiuni comune pentru cooperarea și
coordonarea operațională:
(1)
seminarii și ateliere;
(2)
grupuri de coordonare care să conducă
și să coordoneze acțiunile care intră în sfera lor de
competență;
(3)
grupuri de proiect, compuse dintr-un număr
limitat de țări, care funcționează o perioadă
limitată de timp și lucrează la realizarea unui obiectiv
predefinit, cu rezultate descrise cu precizie;
(4)
vizite de lucru organizate de țările
participante sau de o țară terță pentru a le permite
funcționarilor să dobândească sau să își dezvolte
cunoștințele în domeniul vamal, respectiv fiscal; pentru vizitele de
lucru organizate de țările terțe sunt eligibile în cadrul
programului doar cheltuielile de deplasare și de ședere (cazare
și diurnă);
(5)
echipe de experți, care sunt forme structurate
de cooperare, cu un caracter permanent sau temporar, și care pun în comun
cunoștințele necesare pentru a îndeplini atribuții în domenii
specifice sau pentru a efectua activități operaționale,
beneficiind eventual de sprijinul serviciilor de colaborare online, de
asistență administrativă și de infrastructură și
echipamente;
(6)
consolidarea capacității
administrației publice și acțiuni de sprijin;
(7)
studii;
(8)
proiecte de comunicare;
(9)
orice altă activitate în sprijinul
obiectivelor generale și specifice stabilite la articolele 4 și 5
(b)
acțiuni comune specifice în sectorul vamal,
inclusiv activități de monitorizare efectuate de echipe mixte
constituite din funcționari ai Comisiei și ai țărilor
participante pentru a analiza practicile vamale, pentru a identifica toate
dificultățile constatate în punerea în aplicare a normelor și,
după caz, pentru a formula recomandări în vederea adaptării
normelor și metodelor de lucru ale Uniunii.
(c)
acțiuni comune specifice în domeniul fiscal,
inclusiv controale multilaterale, organizate de două sau mai multe
țări participante, printre care se numără cel puțin un
stat membru, pentru a efectua un control coordonat al obligațiilor fiscale
ale unui contribuabil sau ale mai multor contribuabili între care există
legături.
(d)
consolidarea capacităților IT, și
anume dezvoltarea, întreținerea, funcționarea și controlul
calității componentelor Uniunii stabilite la punctul 4 din anexa II
pentru următoarele sisteme:
(1)
sistemele de informații europene
prevăzute la punctele 1, 2 și 3 din anexa II și
(2)
noile sisteme de informații europene,
înființate în temeiul legislației Uniunii
(e)
Dezvoltarea competențelor umane: acțiuni
de pregătire profesională comună, care să sprijine
competențele și cunoștințele profesionale necesare în
domeniul vamal și fiscal.
Articolul 7
Dispoziții specifice de punere în aplicare pentru acțiunile comune
1.
Țările participante se asigură
că funcționarii desemnați să participe la acțiunile
comune au profilul și calificarea adecvate.
2.
Țările participante adoptă toate
măsurile necesare pentru punerea în aplicare a acțiunilor comune, în
special prin creșterea gradului de conștientizare în cadrul
autorităților vamale sau fiscale asupra acestor acțiuni și
prin asigurarea unei utilizări optime a rezultatelor obținute.
Articolul 8
Dispoziții de punere în aplicare specifice
pentru sistemele de informații europene
1.
Comisia și țările participante se
asigură că sistemele de informații europene la care se face
trimitere la punctele 1, 2 și 3 din anexa II sunt dezvoltate, gestionate
și întreținute în mod adecvat.
2.
Comisia coordonează, în cooperare cu
țările participante, aspectele legate de instituirea și
funcționarea componentelor UE și non-UE ale sistemelor și ale
infrastructurilor menționate la punctele 1, 2 și 3 din anexa II care
sunt necesare în vederea asigurării operabilității,
interconexiunii și îmbunătățirii constante a acestora.
Articolul 9
Dispoziții de punere în aplicare specifice pentru formarea comună
1.
Țările participante integrează în
programele lor naționale de formare conținutul de pregătire
profesională dezvoltat în comun, inclusiv modulele de învățare
electronică (e-learning), programele de formare și standardele de
formare convenite în comun.
2.
Țările participante se asigură
că funcționarii lor beneficiază de formarea profesională
inițială și continuă necesare pentru a dobândi
calificările și cunoștințele profesionale comune, în
conformitate cu programele de formare profesională.
3.
Țările participante asigură
pregătirea lingvistică necesară pentru ca funcționarii
să atingă un nivel suficient de cunoștințe lingvistice
pentru a putea participa la program.
Capitolul III
Cadrul financiar
Articolul 10
Cadrul financiar
1.
Pachetul financiar pentru punerea în aplicare a
programului este de 777 600 000 EUR (în prețuri curente).
2.
Acest pachet financiar poate acoperi și
cheltuielile legate de activitățile de pregătire, monitorizare,
control, audit și evaluare care sunt necesare pentru gestionarea
programului și îndeplinirea obiectivelor acestuia, în special studiile,
reuniunile de experți, acțiunile de informare și comunicare,
inclusiv comunicarea instituțională a priorităților
politice ale Uniunii Europene în măsura în care acestea sunt legate de
obiectivele generale ale prezentului regulament, cheltuielile legate de
rețelele IT specializate pe schimbul și prelucrarea de
informații, împreună cu toate celelalte tipuri de cheltuieli cu
asistența tehnică și administrativă efectuate de Comisie
pentru gestionarea programului.
Articolul 11
Forme de intervenție
1.
Comisia implementează programul în
conformitate cu regulamentul financiar.
2.
Sprijinul financiar al Uniunii pentru
activitățile prevăzute la articolul 6 trebuie să ia forma:
(a)
subvențiilor;
(b)
contractelor de achiziții publice;
(c)
rambursării cheltuielilor efectuate de
experții externi la care se face referire în articolul 3 alineatul (3)
3.
Rata de cofinanțare pentru subvenții este
de până la 100 % din costurile eligibile, în cazul în care acestea
sunt cheltuieli de deplasare și de cazare, cheltuieli aferente
organizării de evenimente și diurne. Această rată se
aplică tuturor acțiunilor eligibile, cu excepția echipelor de
experți. Pentru această categorie de acțiuni eligibile,
programele anuale de lucru precizează rata de cofinanțare
aplicabilă în cazul în care aceste acțiuni necesită acordarea de
subvenții.
Articolul 12
Protejarea intereselor financiare ale Uniunii
1.
Comisia ia măsurile adecvate pentru a se
asigura că, atunci când acțiunile finanțate în temeiul
prezentului regulament sunt puse în aplicare, interesele financiare ale Uniunii
Europene sunt protejate prin aplicarea de măsuri preventive împotriva
fraudei, corupției și oricăror altor activități
ilegale, prin verificări eficace și, dacă se descoperă
nereguli, prin recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit și,
dacă este cazul, prin aplicarea de sancțiuni eficace,
proporționale și cu efect de descurajare.
2.
Comisia sau reprezentanții săi și
Curtea de Conturi au competența de a audita, pe baza documentelor și
a verificărilor și inspecțiilor la fața locului, toți
beneficiarii de subvenții, contractanții și
subcontractanții care au primit fonduri din partea Uniunii.
3.
Oficiul European de Luptă Antifraudă
(OLAF) este autorizat să efectueze verificări și inspecții
la fața locului ale agenților economici implicați direct sau
indirect în astfel de finanțări, în conformitate cu procedurile
stabilite în Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului din 11
noiembrie 1996 privind controalele și inspecțiile la fața
locului efectuate de Comisie în scopul protejării intereselor financiare
ale Comunităților Europene împotriva fraudei și a altor abateri[33], pentru a stabili dacă au
avut loc fraude, acte de corupție sau alte activități ilegale
care afectează interesele financiare ale Uniunii în legătură cu
o convenție de subvenționare sau la o decizie de subvenționare
sau la un contract care privește finanțarea din partea Uniunii.
4.
Fără a aduce atingere dispozițiilor
de la alineatele (1), (2) și (3), acordurile-cadru, deciziile consiliilor
de asociere sau alte acorduri similare încheiate cu țările terțe
și organizațiile internaționale, acordurile de
subvenționare și deciziile de subvenționare și contractele
care rezultă din punerea în aplicare a prezentului regulament trebuie
să autorizeze Comisia, Curtea de Conturi și OLAF să efectueze
astfel de audituri, verificări și inspecții la fața
locului.
Capitolul IV
Competențe de executare
Articolul 13
Programul de lucru
1.
Comisia implementează programul prin
intermediul unui program de lucru anual pentru fiecare componentă a
programului, cuprinzând prioritățile programului, defalcarea
bugetului și criteriile de evaluare pentru subvențiile acordate pentru
acțiuni. Aceste acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate
cu procedura de examinare menționată la articolul 14 alineatul (2)
și cu regulamentul financiar.
2.
Pentru sectorul vamal, în pregătirea
programului anual de lucru, Comisia ține seama de abordarea comună în
ceea ce privește politica vamală, care va fi adaptată în
permanență la noile evoluții, în parteneriat între Comisie
și statele membre în cadrul grupului responsabil cu politica vamală,
format din șefii serviciilor vamale ale Comisiei și ale statelor
membre sau din reprezentanții acestora.
Comisia informează cu regularitate grupul
responsabil cu politica vamală cu privire la măsurile referitoare la
punerea în aplicare a componentei vamale a programului.
Articolul 14
Procedura comitetului
1.
Comisia este asistată de un comitet FISCUS.
Comitetul se poate reuni în două formațiuni distincte, una care se
ocupă cu aspectele privind sectorul vamal și cealaltă cu
aspectele privind componenta fiscală a programului. Acesta este un comitet
în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.
2.
În cazul în care se face trimitere la prezentul
alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE)
nr. 182/2011.
Capitolul V
Monitorizare și evaluare
Articolul 15
Monitorizarea acțiunilor programului
1.
Comisia, în cooperare cu țările
participante, monitorizează programul și acțiunile din cadrul
acestuia pentru a urmări punerea în aplicare a acțiunilor
întreprinse.
2.
Se utilizează un set de indicatori principali
de performanță prevăzuți la articolul 5 alineatul (2),
printre altele, pentru a măsura efectele și impactul programului.
Acești indicatori se măsoară în funcție de o serie de
valori de referință stabilite în prealabil, care să reflecte
situația anterioară punerii în aplicare.
Articolul 16
Evaluarea
1.
Comisia asigură o evaluare intermediară
și o evaluare finală a programului, axate pe întrebări de
evaluare pertinente și finalizate în timp util pentru a putea fi integrate
în procesul de luare a deciziilor. Rezultatele trebuie să fie integrate în
deciziile privind posibila reînnoire, modificare sau suspendare a programelor
ulterioare. Un evaluator extern independent efectuează aceste
evaluări.
2.
Comisia întocmește un raport de evaluare
intermediară privind realizarea obiectivelor acțiunilor din program,
eficiența utilizării resurselor și valoarea adăugată
europeană a programului cel târziu până la mijlocul anului 2018.
Acest raport va aborda, în plus, simplificarea, relevanța constantă a
obiectivelor, precum și contribuția programului la
prioritățile Uniunii referitoare la creșterea inteligentă,
durabilă și favorabilă incluziunii.
3.
Comisia întocmește un raport final de evaluare
privind impactul pe termen lung și sustenabilitatea efectelor programului
cel târziu până la sfârșitul anului 2021.
4.
Țările participante prezintă, la
solicitarea Comisiei, toate datele și informațiile relevante pentru a
contribui la rapoartele de evaluare intermediară și finală ale
Comisiei.
Capitolul VI
Dispoziții finale
Articolul 17
Abrogare
Deciziile nr. 1482/2007/CE și
nr. 624/2007/CE se abrogă începând de la 1 ianuarie 2014.
Cu toate acestea, obligațiile financiare
care decurg din acțiunile desfășurate în temeiul respectivelor
decizii sunt în continuare reglementate de aceste decizii până la
finalizarea acțiunilor respective.
Articolul 18
Intrarea în vigoare
Prezentul regulament intră în vigoare în
a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al
Uniunii Europene.
Regulamentul se aplică de la 1 ianuarie
2014.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate
elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles,
Pentru Parlamentul European,                     Pentru
Consiliu,
Preşedintele                                                   Preşedintele
ANEXĂ
I.
Obiectivele operaționale ale programului
Obiectivele operaționale pentru punerea
în aplicare și monitorizarea unuia sau mai multora dintre obiectivele
specifice prevăzute la articolul 5 sunt următoarele:
1.
să lanseze acțiuni de promovare a
înțelegerii și punerii în aplicare comune a legislației Uniunii
în domeniul vamal și fiscal
2.
să sprijine și să faciliteze
activitățile operaționale comune în domeniul vamal și
fiscal
3.
să creeze și să întrețină
sisteme de informații europene pentru domeniul vamal și fiscal
4.
să consolideze abilitățile și
competențele în domeniul vamal și fiscal pentru funcționarii
și experții externi din domeniul vamal și fiscal
5.
să sprijine dezvoltarea unei
administrații electronice pentru autoritățile vamale și
fiscale și părți interesate externe
6.
să instituie acțiuni referitoare la
vamă și fiscalitate care să implice țări terțe
și experți externi
7.
să sprijine identificarea și schimbul de
bune practici
8.
să înființeze echipe de experți
pentru a efectua sarcini operaționale specifice împreună
II. Sistemele de informații europene
și componentele Uniunii aferente acestora
Menționate la articolul 6 litera (d)
1.
Sistemele europene comune de informații sunt
următoarele:
(a)
rețeaua comună de
comunicații/interfața comună a sistemelor (CCN/CSI), CCN mail3,
CSI bridge, http bridge, CCN LDAP și alte instrumente
conexe, portalul web al CCN, monitorizarea CCN;
(b)
sistemele de sprijin, în special instrumentul de
configurare pentru CCN, instrumentul de gestiune automatizată a
furnizării (Tool for Automated Supply Management - TASMAN),
instrumentul de raportare a activităților (Activity Reporting Tool
- ART2), instrumentul de gestiune electronică a proiectelor online ale DG
TAXUD (Taxud Electronic Management of Project Online - TEMPO),
instrumentul de gestiune a serviciilor (Service Management Tool - SMT),
instrumentul de gestiune a utilizatorilor (User Management System - UM),
sistemul BPM, panoul de afișare a disponibilității (availability
dashboard) și AvDB, portalul de gestiune a serviciilor informatice,
instrumentul de gestiune a accesului la registre și a accesului
utilizatorilor;
(c)
spațiul de informare și de comunicare
pentru programele în domeniul vamal și fiscal (Programme information
and communication space -PICS).
2.
Sistemele europene de informații specifice
domeniului vamal sunt următoarele:
(a)
sistemele privind circulația vamală, în
special sistemul (nou) de tranzit informatizat [(N) CTS], NCTS/TIR pentru
Rusia, sistemul de control al exporturilor (ECS) și sistemul de control al
importurilor (ICS). Următoarele aplicații/componente sprijină
aceste sisteme: sistemul de schimburi de date cu țările terțe
(SPEED bridge), SPEED Edifact Converter Node (SPEED-ECN),
aplicația SPEED standard de testare (Standard SPEED Test Application
- SSTA), aplicația standard de testare privind tranzitul (Standard
Transit Test Application - STTA), aplicația de testare privind
tranzitul (Transit Test Application - TTA), serviciile centrale/datele
de referință (Central Services/Reference Data - CSRD), sistemul de
servicii centrale/gestiunea informațiilor (Central Services/Management
Information System - CS/MIS);
(b)
sistemul comunitar de gestiune a riscurilor (CRMS)
care acoperă formularele de informare asupra riscurilor (Risk
Information Forms - RIF) și domeniile funcționale CPCA privind
profilurile comune;
(c)
sistemul operatorilor economici (EOS) care
acoperă înregistrarea și identificarea operatorilor economici (EORI),
operatorii economici autorizați (AEO), serviciile regulate de transport
maritim (RSS) și recunoașterea reciprocă a domeniilor
funcționale cu țările partenere. Serviciul web generic este o
componentă de sprijin pentru acest sistem;
(d)
Sistemul tarifar (TARIC3), care este un sistem de
date de referință pentru alte aplicații cum ar fi sistemul de
gestiune a contingentelor (QUOTA2), sistemul de supraveghere, gestiune și
monitorizare (SURV2), sistemul de informații tarifare europene obligatorii
(EBTI3), inventarul vamal european al substanțelor chimice (ECICS2).
Aplicațiile legate de Nomenclatura Combinată (NC) și de
suspendări („Suspensions”) tratează informațiile juridice
care au legătură directă cu sistemul tarifar;
(e)
aplicațiile de control, în special sistemul de
gestiune a specimenelor (Specimen Management System - SMS) și
sistemul de informații pentru regimurile de perfecționare (Information
System for Processing Procedures - ISPP);
(f)
sistemul de combatere a contrafacerii și
pirateriei (COPIS);
(g)
sistemul de difuzare a datelor (DDS2), care
gestionează toate informațiile care sunt accesibile publicului prin
internet;
(h)
sistemul de informații antifraudă (AFIS).
3.
Sistemele de informații europene specifice
domeniului fiscal sunt următoarele:
(a)
sistemele legate de TVA, în special sistemul de
schimb de informații privind TVA (VIES) și rambursarea TVA, inclusiv
aplicația inițială VIES, instrumentul de monitorizare VIES,
sistemul statistic privind impozitarea, VIES-pe-web, instrumentul de
configurare VIES-pe-web, instrumentele de testare pentru VIES și pentru
rambursarea TVA, algoritmii pentru numerele de TVA, schimbul de formulare
electronice privind TVA, sistemul privind TVA pentru servicii electronice
(VoeS), instrumentul de testare pentru VoeS, instrumentul de testare a
formularelor electronice pentru TVA;
(b)
sistemele legate de recuperare, în special
formularele electronice de recuperare a creanțelor, formularele
electronice pentru instrumentul uniform care permite executarea (UIPE) și
pentru formularul uniform de notificare (UNF);
(c)
sistemele legate de impozitarea directă, în
special impozitarea veniturilor din economii, instrumentul de testare pentru
impozitarea veniturilor din economii, formularele electronice pentru
impozitarea directă, numărul de identificare fiscală TIN-pe-web,
schimburile legate de articolul 8 din Directiva 2011/16/UE și
instrumentele de testare aferente;
(d)
alte sisteme legate de impozitare, în special baza
de date „Impozitarea în Europa” (TEDB), sistemul CCN/Mail către
țările OCDE;
(e)
sistemele referitoare la accize, în special sistemul
de schimb de date privind accizele (SEED), sistemul pentru monitorizarea
și circulația produselor supuse accizelor (EMCS), formularele
electronice MVS, aplicația de testare (TA);
(f)
alte sisteme centrale, în special aplicația de
comunicare și informare a statelor membre (Member States Communication
and Information Application - MSCIA), sistemul de testare cu autoservire (Self-Service
Testing System - SSTS), sistemul de statistici privind impozitarea,
aplicația centrală pentru formularele web, aplicația Central
Services/Management Information System for Excise (CS/MISE);
4.
Componentele Uniunii ale sistemelor de
informații europene sunt:
(a)
bunurile IT precum elementele de hardware, de
software și conexiunile de rețea dintre sisteme, inclusiv
infrastructura de date aferentă;
(b)
serviciile IT necesare pentru a sprijini
dezvoltarea, întreținerea, îmbunătățirea și
exploatarea sistemelor;
(c)
și orice alte elemente care, din motive de
eficiență, de securitate și de raționalizare, sunt
identificate de către Comisie ca fiind comune țărilor
participante.
FIȘĂ FINANCIARĂ
LEGISLATIVĂ

1.
CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI

              1.1.    Titlul propunerii/inițiativei
              1.2.    Domeniul
(domeniile) de politică vizat(e) în structura ABM/ABB
              1.3.    Tipul
propunerii/inițiativei
              1.4.    Obiectiv(e)

              1.5.    Motivul
(motivele) propunerii/inițiativei
              1.6.    Durata
acțiunii și impactul financiar al acesteia
              1.7.    Metoda
(metodele) de gestionare preconizată (preconizate)

2.
MĂSURI DE GESTIONARE

              2.1.    Norme
de monitorizare și raportare
              2.2.    Sistemul
de gestionare și control
              2.3.    Măsuri
de prevenire a fraudelor și a neregulilor

3.
IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL PROPUNERII/INIȚIATIVEI

              3.1.    Rubrica
(rubricile) din cadrul financiar multianual și linia bugetară
(liniile bugetare) vizată (vizate)
              3.2.    Impactul
estimat asupra cheltuielilor
              3.2.1. Sinteza impactului estimat asupra
cheltuielilor
              3.2.2. Impactul
estimat asupra creditelor operaționale
              3.2.3. Impactul
estimat asupra creditelor cu caracter administrativ
              3.2.4. Compatibilitatea
cu cadrul financiar multianual actual
              3.2.5. Participarea
terților la finanțare
              3.3.    Impactul estimat asupra
veniturilor
FIȘĂ
FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ PENTRU PROPUNERI

1.
CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI
1.1.
Titlul propunerii/inițiativei

Propunere
de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a
unui program de acțiune pentru domeniul vamal și fiscal în Uniunea
Europeană pentru perioada 2014-2020 (FISCUS) și de abrogare a
Deciziilor nr. 1482/2007/CE și nr. 624/2007/CE.

1.2.
Domeniul (domeniile) de politică vizate în
structura ABM/ABB[34]

1404
Politică vamală
1405
Politică fiscală

1.3.
Tipul propunerii/inițiativei

¨ Propunerea/inițiativa
se referă la o acțiune nouă
¨ Propunere/inițiativă
care se referă la o acțiune nouă ca urmare a unui
proiect-pilot/a unei acțiuni pregătitoare[35]
X
Propunere/inițiativă care se referă la extinderea unei
acțiuni existente
¨ Propunerea/inițiativa
se referă la o acțiune reorientată spre o acțiune
nouă

1.4.
Obiective
1.4.1.
Obiectivul (obiectivele) strategic(e) multianual(e)
al(e) Comisiei vizat(e) de propunere/inițiativă

Propunerea privind
programul FISCUS va contribui la strategia Europa 2020 pentru o
creștere inteligentă, durabilă și favorabilă
incluziunii[36],
prin (1) consolidarea funcționării pieței unice, (2) asigurarea
unui cadru pentru susținerea activităților de creștere a
productivității din sectorul public și (3) stimularea
progresului tehnic și a inovării la nivelul administrațiilor
vamale și fiscale naționale și europene.
Componenta
fiscală
Programul va sprijini în
special inițiativa emblematică privind agenda digitală
pentru Europa[37],
inițiativa emblematică privind Uniunea inovării[38] și inițiativa
emblematică privind o politică industrială adaptată erei
globalizării[39].
Programul va ajuta administrațiile fiscale naționale să
devină adevărate administrații fiscale electronice și va
contribui, de asemenea, la reducerea sarcinii administrative impuse
contribuabililor, prin punerea în aplicare mai inteligentă a
legislației fiscale a Uniunii.
Programul va sprijini,
de asemenea, Actul privind piața unică[40], în special o serie de domenii
cheie ale politicii fiscale evidențiate în acest act legislativ și
acele domenii referitoare la diminuarea sarcinii administrative suportate de
contribuabili. Viitoarele inițiative politice pe care le va sprijini
și la punerea în aplicare a cărora va contribui programul, de exemplu
propunerea de directivă privind impozitarea energiei, noua strategie
privind TVA și baza consolidată comună de impozitare a
întreprinderilor și cele referitoare la eliminarea obstacolelor fiscale
transfrontaliere pentru cetățeni vor contribui în mod semnificativ,
atunci când vor fi adoptate, la realizarea obiectivelor Actului privind
piața unică.
Componenta
vamală
Uniunea vamală este
fundamentală pentru piața internă. Piața
internă fără frontiere pentru mărfuri impune
mărfurilor originare din țări terțe să respecte
formalitățile și alte cerințe la intrare sau atunci când
sunt puse în circulație; ulterior, acestea pot circula liber în spațiul
delimitat de frontierele externe ale UE. Politica vamală sprijină
dezvoltarea unor condiții competitive și echitabile ale pieței
interne prin aplicarea uniformă a unor norme și reglementări
comune. Aceasta susține creșterea și inovarea în cadrul
pieței interne, de exemplu prin punerea în aplicare a drepturilor de
proprietate intelectuală (DPI) la frontieră (a se vedea, de asemenea,
planul european de combatere a contrafacerii și a pirateriei[41] și noua strategie
pentru DPI în cadrul pieței unice adoptată recent de Comisie).
Răspunsurile la recenta consultare publică[42] privind viitorul pieței
interne sugerează mari așteptări în rândul federațiilor din
industrie privind acțiunile viitoare ale UE împotriva contrafacerii
și pirateriei. Autoritățile vamale au un rol fundamental în
aplicarea efectivă a drepturilor de proprietate intelectuală, rol
confirmat de statisticile privind activitățile vamale în domeniul
drepturilor de proprietate intelectuală[43].
În plus, programul va sprijini o mare varietate de măsuri de politică
în cadrul uniunii vamale. De exemplu, protecția intereselor financiare
ale UE și ale statelor membre prin colectarea taxelor vamale și a
diverselor redevențe și impozite legate de schimburile comerciale
și eforturile comune pentru a lupta împotriva fraudei. În 2010,
aproximativ 12,3 % (15,7 miliarde EUR) din bugetul UE provenea
din resursele proprii tradiționale[44].
Uniunea vamală reprezintă componenta operațională a
politicii comerciale a UE, prin punerea în aplicare a acordurilor
comerciale bilaterale și multilaterale, colectarea taxelor și
aplicarea măsurilor de politică comercială (cum ar fi regulile
de origine), a embargourilor și a altor restricții. Documentul de
dezbatere „Comerț, creștere și afaceri internaționale”:
Politica comercială – componentă cheie a strategiei UE 2020[45], publicat în noiembrie 2010,
evidențiază agenda de cooperare vamală internațională
în cadrul acordurilor bilaterale și al Organizației Mondiale a
Vămilor. Acesta subliniază că eficiența procedurilor vamale
diminuează costurile de punere în conformitate pentru comercianți,
facilitează comerțul licit și contribuie la soluționarea
creșterii riscurilor privind securitatea, siguranța și
drepturile de proprietate intelectuală.
Rolul uniunii vamale în
ceea ce privește contribuția la securitatea internă a UE
a devenit din ce în ce mai important și va continua să crească,
după cum se arată în planul de acțiune pentru strategia de
securitate internă[46]
și în planul de acțiune pentru punerea în aplicare a Programului
de la Stockholm[47].
Mai mult, acțiunile vamale și cooperarea între administrațiile vamale,
de poliție și alte autorități de aplicare a legii
contribuie la obiectivele globale de securitate, cum ar fi lupta împotriva
spălării banilor, criminalității organizate
transfrontaliere și terorismului.

1.4.2.
Obiectiv (obiective) specific (specifice) și activitatea
(activitățile) ABM/ABB în cauză

Obiective specifice și activitatea (activitățile)
ABM/ABB în cauză
Activitățile
ABB în cauză sunt politica vamală (1404) și politica
fiscală (1405). Obiectivele specifice ale programului vor fi
următoarele:
(1)
să sprijine elaborarea, aplicarea
coerentă și implementarea efectivă a dreptului Uniunii în
domeniul vamal și fiscal
(2)
să contribuie la funcționarea
eficientă a autorităților vamale și fiscale prin
îmbunătățirea capacității administrative a acestora
și prin reducerea sarcinii administrative
(3)
să prevină frauda și evaziunea
fiscală și să intensifice competitivitatea, siguranța
și securitatea prin îmbunătățirea cooperării cu
organizațiile internaționale, alte autorități
guvernamentale, țări terțe, operatori economici și
organizațiile acestora
(4)
să consolideze competitivitatea
întreprinderilor europene prin facilitarea comerțului și reducerea
costurilor de punere în conformitate
(5)
să protejeze interesele financiare și
economice ale Uniunii Europene și ale statelor membre prin lupta împotriva
fraudei și a evaziunii fiscale
(6)
să sprijine vămile în vederea
protejării cetățenilor și a economiei prin prisma
siguranței și a securității și în vederea
protejării mediului

1.4.3.
Rezultat(e) preconizat(e) și impact

A se preciza efectele
pe care propunerea/inițiativa ar trebui să le aibă asupra
beneficiarilor vizați/grupurilor vizate.
Din
punct de vedere vamal, statele membre, prin transferul competențelor lor
către UE – uniunea vamală fiind de competența exclusivă a
UE – au convenit ipso facto că acțiunile în domeniul vamal vor
fi mai bine aplicate la nivelul UE. Cu toate acestea, cadrul juridic al
UE în sine nu asigură buna funcționare a uniunii vamale. Sunt
necesare măsuri complementare de sprijin, cum sunt cele prevăzute în
programul Vamă, ca să se asigure aplicarea legislației vamale a
UE într-un mod armonizat și convergent, astfel încât tratamentul acordat
comercianților, prevenirea fraudei și obligațiile legale să
nu difere.
Mai
mult, numeroase activități din domeniul vamal sunt de natură
transfrontalieră, întrucât implică și afectează toate cele 27
de state membre și, prin urmare, nu pot fi realizate în mod eficace
și eficient de fiecare stat membru în parte. Este nevoie ca UE să
acționeze pentru a consolida dimensiunea europeană a activității
vamale, pentru a evita denaturarea pieței interne și pentru a
sprijini protecția efectivă a frontierelor externe ale UE.
Solidaritatea
și partajarea responsabilității sunt principiile care stau la
baza finanțării uniunii vamale. Situațiile în care nevoia de
măsuri efective depășește capacitatea statelor membre de a
le întreprinde sunt dăunătoare pentru Uniune în ansamblu. Este
necesară intervenția UE în interesul general al UE în cazul în
care cererea existentă la nivelul UE (de exemplu în materie de securitate)
nu poate fi acoperită în mod adecvat prin oferta asigurată de
diferitele state membre. În astfel de cazuri, acțiunile UE se traduc prin finanțarea
în comun a consolidării capacității tehnice pentru a satisface
cererea de controale eficace, în ciuda capacității limitate a
statelor membre de a le oferi.
Programul
propus vizează îmbunătățirea cooperării între
administrațiile fiscale și asigurarea mecanismelor și a
mijloacelor necesare pentru ameliorarea cooperării, precum și
finanțarea necesară pentru a atinge aceste obiective. În urma punerii
sale în aplicare de către Comisie, programul ca atare nu va conduce la o
armonizare suplimentară a sistemelor fiscale naționale, dar va
permite reducerea efectelor negative legate de coexistența a 27 de sisteme
fiscale diferite, cum ar fi frauda, denaturarea concurenței, sarcina
administrativă care afectează administrațiile și
întreprinderile, turismul fiscal etc. Măsura propusă este, prin
urmare, o măsură clară de sprijinire a pieței interne,
permițând o mai bună funcționare a diferitelor sisteme fiscale
în cadrul pieței interne.
Întrucât
este responsabilitatea statelor membre să gestioneze funcționarea
sistemelor fiscale naționale, rezultă în mod clar din
provocările identificate în evaluarea impactului propunerii că este
nevoie de o cooperare administrativă sporită între
autoritățile fiscale – într-o mai mare măsură decât este
cazul în prezent. Cooperarea la nivelul UE permite autorităților
fiscale să dezvolte sinergii, să evite duplicarea eforturilor și
să facă schimb de bune practici în toate domeniile legate de
impozitare, cum ar fi pentru ingineria afacerilor, IT, cooperarea
internațională etc. Sprijinirea cooperării fiscale prin actualul
programul Fiscalis 2013 și-a demonstrat avantajele, iar această experiență
va fi foarte utilă pentru a răspunde provocărilor viitoare, în
special arhitectura tehnologică depășită,
dificultățile de cooperare la nivel operațional cu privire la
sarcini precise, mijloacele financiare inegale disponibile pentru sprijinirea
activităților autorităților fiscale și
dificultățile în stabilirea unei colaborări structurale cu
principalele părți interesate ale autorităților fiscale.

1.4.4.
Indicatori de rezultat și de impact

A se preciza
indicatorii care permit monitorizarea punerii în aplicare a
propunerii/inițiativei.
Monitorizarea
activităților programului va fi realizată în scopul de a
verifica aplicarea corectă a normelor și procedurilor de implementare
a programului și de a verifica dacă programul își atinge cu
succes obiectivele. Va fi pus în aplicare un cadru de monitorizare care va
include: o logică de intervenție, un set cuprinzător de
indicatori, metode de măsurare, un plan privind colectarea de date, un
proces clar și bine structurat de monitorizare și raportare și
evaluări intermediare și finale.
Performanțele
programului vor fi măsurate cu ajutorul unui set coerent de indicatori de
performanță, de impact, de rezultat și de realizare, legați
de obiectivele generale, specifice și operaționale ale programului
și prin crearea unei legături cu Planul de gestionare al Comisiei. O
listă detaliată a indicatorilor de impact, de rezultat și de
realizare este disponibilă în evaluările impactului ale programelor
respective. DG TAXUD a identificat ținte pentru unele dintre obiectivele
operaționale ale programului. Pentru alte obiective acest lucru nu este
încă posibil în momentul de față. Pentru obiectivele
operaționale respective, țintele vor fi identificate înainte de
începerea programului 2020 de către DG TAXUD și vor fi prezentate
comitetului programului spre aprobare în cadrul procedurii privind programul
anual de lucru.
Obiectivul general va fi măsurat prin
prisma evoluției modului în care toate părțile interesate
relevante percep contribuția programului la sprijinirea
funcționării uniunii vamale și la consolidarea pieței
interne prin îmbunătățirea funcționării sistemelor de
impozitare, și va avea ca țintă stabilizarea sau
evoluția pozitivă a opiniei părților interesate în ceea ce
privește contribuția programului la îndeplinirea acestui obiectiv.
Indicatorii
care măsoară obiectivele specifice sunt specificați la
articolul 5 alineatul (2) al propunerii.

1.5.
Motivul (motivele) propunerii/inițiativei
1.5.1.
Cerința (cerințele) care trebuie
îndeplinită (îndeplinite) pe termen scurt sau lung

Propunerea
contribuie la strategia Europa 2020 și la punerea în aplicare a altor acte
normative ale Uniunii, după cum s-a arătat la capitolul 1.4.1.

1.5.2.
Valoarea adăugată a implicării UE

Este
mai avantajos să se inițieze acțiuni la nivelul Uniunii decât la
nivelul celor 27 de state membre, astfel cum se descrie în detaliu la capitolul
3.2 din expunerea de motive.

1.5.3.
Învățăminte desprinse din
experiențele anterioare similare

Din
punct de vedere economic, o acțiune la nivelul UE este mult mai
eficientă. Cooperarea în domeniul vamal și fiscal se sprijină pe
o rețea de comunicare specializată, cu un grad înalt de securitate,
care funcționează din perioada introducerii primelor programe de
cooperare în domeniul vamal și fiscal la începutul anilor ‛90.
Aceasta leagă administrațiile vamale și fiscale naționale
prin aproximativ 5 000 de puncte de conexiune. Această rețea IT
comună garantează că fiecare administrație
națională trebuie să se conecteze o singură dată la
această infrastructură comună pentru a fi în măsură
să schimbe orice fel de informații. În lipsa unei asemenea
infrastructuri, statele membre ar trebui să stabilească 26 de
legături cu sistemele naționale ale fiecăruia dintre celelalte
state membre.
Alte
pietre de temelie ale programului sunt activitățile care reunesc
funcționarii vamali, respectiv fiscali, cu scopul de a face schimb de bune
practici, de a învăța unii de la alții, de a analiza o
anumită problemă sau de a elabora unui ghid, de exemplu. Dacă
statele membre ar fi fost nevoite să învețe unele de la altele prin
elaborarea propriilor activități, în afara programului, acestea
și-ar fi realizat seturi proprii de instrumente și de metode de
lucru. S-ar fi pierdut sinergiile între activități, iar
activitățile comune nu ar fi fost puse în aplicare în mod sistematic
la nivelul celor 27 de state membre. Acțiunea Comisiei, care, cu sprijinul
programului, intermediază activitățile între
țările participante, este mult mai eficientă.
O
altă valoare adăugată importantă este una de natură
imaterială. Programul a avut o contribuție esențială la
crearea unui sentiment al interesului comun, stimulând încrederea
reciprocă și creând un spirit de cooperare între statele
membre, respectiv între statele membre și Comisie, în domeniul vamal
și fiscal.

1.5.4.
Coerența și posibila sinergie cu alte instrumente
relevante

Unul
dintre scenariile de politică elaborate pentru domeniul vamal prevede
acordarea de sprijin financiar autorităților vamale ale statelor
membre pentru achiziționarea de echipamente și pentru consolidarea
capacității lor tehnice. Față de elaborarea unei scheme de
finanțare speciale în cadrul programului FISCUS, s-a preferat ca statele
membre să poată face apel la alte programe, inclusiv la fondurile
structurale regionale, pentru sprijinirea acestei nevoi.
Raportul
intermediar privind programele DG HOME de prevenire și combatere a
criminalității (ISEC) și de prevenire, pregătire și
gestionare a consecințelor terorismului și a altor riscuri legate de
securitate (CIPS)[48]
consideră că modelul de gestiune a programelor Vamă și
Fiscalis „oferă cele mai promițătoare perspective de
îmbunătățire a gestionării ISEC/CIPS, întrucât permite
asigurarea unei reacții prompte și flexibile la nevoile
operaționale”[49].

Sistemele
informatice transeuropene se sprijină pe rețeaua CCN/CSI, care
este utilizată și de OLAF pentru schimbul (și depozitarea) de
informații privind neregulile și fraudele. În acest sens, ambele
DG-uri beneficiază de economii de scară.

1.6.
Durata acțiunii și impactul financiar al
acesteia

X Propunere/inițiativă cu durată
limitată
–
¨  Propunere/inițiativă în vigoare de la 1.1.2014 până la
31.12.2020
–
¨  Impact financiar din 2014 până în 2023 (din 2021 până în
2023 numai pentru creditele de plată)
¨ Propunere/inițiativă cu durată
nelimitată
–
Punere în aplicare cu o perioadă de demarare
din AAAA până în AAAA,
–
urmată de o perioadă de funcționare
la capacitate maximă.

1.7.
Tipul (tipurile) de gestionare preconizat
(preconizate)[50]

X Gestiune directă centralizată de
către Comisie
¨ Gestiune indirectă centralizată, prin delegarea sarcinilor de execuție către:
¨         agenții executive
¨         organisme instituite de Comunități[51]
¨         organisme publice naționale/organisme cu misiune de
serviciu public.
¨         persoane însărcinate cu executarea unor acțiuni
specifice în temeiul titlului V din Tratatul privind Uniunea Europeană,
identificate în actul de bază relevant în sensul articolului 49 din
regulamentul financiar
¨ Gestiune partajată cu statele membre
¨ Gestiune descentralizată împreună cu țări terțe
¨ Gestiune în comun cu
organizații internaționale (de precizat)
Dacă se indică
mai multe tipuri de gestiune, se furnizează detalii suplimentare în
secțiunea „Observații”.
Observații
/

2.
MĂSURI DE GESTIONARE
2.1.
Norme de monitorizare și raportare

A se preciza
frecvența și condițiile.
Monitorizarea activităților programului va fi realizată în scopul de a asigura aplicarea corectă a
normelor și a procedurilor de implementare a programului (funcția de
audit). Propunerile de activități privind acțiunile
comune se monitorizează în permanență prin intermediul unei baze
de date online - instrumentul de raportare a activităților (ART) –
care cuprinde propunerile și activitățile aferente acestora. Același
instrument le permite beneficiarilor subvențiilor acordate în cadrul
programului, și anume administrațiilor vamale/fiscale ale statelor
membre, să raporteze online cheltuielile finanțate prin
subvenții, destinate participării la activitățile privind
acțiunile comune. Statele membre trebuie să transmită
anual un raport financiar către Comisie, cu ajutorul instrumentului de
raportare a activităților.
Pentru
activitățile legate de consolidarea capacităților IT
și de pregătire profesională care sunt finanțate prin
intermediul achizițiilor publice, se aplică normele standard de
raportare și monitorizare.
Programul
va fi evaluat de două ori. Rezultatele evaluării intermediare
a programului vor fi disponibile până la jumătatea anului 2018, iar
cele ale evaluării finale spre sfârșitul anului 2021. Statele
membre, în calitate de principali beneficiari ai programului, vor juca un rol
important în colectarea de date, fie prin oferirea de informații la
nivelul instrumentelor individuale (în principal prin ART), fie în ceea ce
privește impactul mai larg a programului (fie prin participarea la
exerciții de măsurare a percepției, fie prin emiterea de
rapoarte).
Până
în prezent, exercițiile de evaluare a programelor existente au vizat în
special principalele părți interesate ale programului, și anume
autoritățile vamale și fiscale și experții acestora,
care constituie publicul țintă al programului. Având în vedere
că este important să fie consultate și părțile
interesate care sunt exterioare programului (și anume operatorii
economici) cu privire la impactul pe care îl are programul asupra lor și
la gradul în care beneficiază, de exemplu, de o mai bună cooperare
între administrațiile vamale/fiscale, această dimensiune a efectelor
indirecte va fi inclusă în viitoarele evaluări ale programului.

2.2.
Sistemul de gestionare și control
2.2.1.
Riscul (riscurile) identificat(e)

Riscurile
potențiale pentru punerea în aplicare a programului sunt legate de:
–
Punerea în aplicare a acordului de
subvenționare semnat cu consorțiul format din statele membre și
țările candidate. Nivelul de risc este considerat scăzut,
întrucât beneficiarii sunt administrațiile publice ale țărilor
participante
Punerea
în aplicare a contractelor de achiziții publice încheiate în cadrul
programului. Exemple de riscuri ar fi următoarele:
–
Statele membre declară cheltuieli legate de o
activitate care nu este autorizată în cadrul programului
–
Statele membre declară de două ori
aceleași cheltuieli
–
Încălcarea normelor de achiziții publice
–
Plata unei facturi pentru o prestație
inexistentă

2.2.2.
Metoda (metodele) de control preconizată
(preconizate)

Elementele principale ale strategiei de
control aplicate sunt:
Pentru contractele de achiziții publice:
Se aplică procedurile de control pentru achiziții publice
definite în regulamentul financiar. Orice contract de
achiziții publice se realizează în conformitate cu procedura
consacrată de verificare de către serviciile Comisiei pentru
efectuarea plății, ținând cont de obligațiile contractuale
și de buna gestionare financiară și generală. În toate
contractele încheiate între Comisie și beneficiari sunt prevăzute
măsuri antifraudă (controale, rapoarte etc.). Se elaborează
caiete de sarcini detaliate, care stau la baza fiecărui contract specific.
Procesul de acceptare respectă cu strictețe metodologia TAXUD TEMPO:
prestațiile sunt analizate, modificate dacă este necesar și, în
cele din urmă, admise (sau respinse) în mod explicit. Nu se plătește
nicio factură fără o „scrisoare de acceptare”.
Verificarea tehnică pentru achiziții
DG
TAXUD efectuează controale privind prestațiile și
supraveghează operațiunile și serviciile prestate de
contractanți. De asemenea, efectuează în mod regulat audituri de
calitate și de securitate la nivelul contractanților. Auditurile de
calitate verifică gradul în care procesele efective ale
contractanților respectă normele și procedurile definite în
planurile de calitate ale acestora. Auditurile de securitate se
concentrează pe procese, proceduri și configurații specifice.
Pentru subvenții:
Acordul
de finanțare semnat cu beneficiarii programului (administrațiile
vamale din statele membre și din țările candidate)
definește condițiile aplicabile în cazul finanțării
activităților prin intermediul subvenției, cuprinzând și un
capitol privind metodele de control. Toate administrațiile participante
s-au angajat să respecte normele administrative și financiare ale
Comisiei privind cheltuielile.
Beneficiarii
pot finanța prin subvenții participarea la activitățile
identificate într-o bază de date online – instrumentul de raportare a
activităților (ART). Statele membre raportează cheltuielile
efectuate prin intermediul aceleiași baze de date, care include un
număr predeterminat de controale cu scopul de a reduce erorile. De
exemplu, statele membre nu pot raporta decât cheltuielile pentru
activitățile la care au fost invitate și doar o singură
dată. Pe lângă controalele integrate în sistemul de raportare, DG
TAXUD execută controale documentare și verificări la fața
locului, prin sondaj. Această strategie de control permite menținerea
sarcinii administrative care afectează beneficiarii de subvenții la
un nivel cât mai redus, proporțional cu bugetul alocat și cu
riscurile percepute.
Pe
lângă controalele menționate mai sus, DG TAXUD execută controale
financiare tradiționale:
Verificarea ex-ante a angajamentelor:
În
DG TAXUD, toate angajamentele sunt verificate de către șeful
unității Resurse umane și finanțe. Prin urmare, 100 %
din sumele angajate sunt acoperite de verificarea ex-ante. Această
procedură oferă un nivel ridicat de garantare a legalității
și regularității tranzacțiilor.
Verificarea ex-ante a plăților:
Cel
puțin o plată (din toate categoriile de cheltuieli) pe săptămână
este selectată aleatoriu pentru verificarea ex-ante efectuată de
către șeful unității Resurse umane și finanțe. Nu
există niciun obiectiv legat de acoperire, deoarece scopul acestei verificări
este de a verifica plățile în mod „aleatoriu” pentru a verifica
dacă toate plățile au fost pregătite în conformitate cu
cerințele. Restul plăților sunt prelucrate zilnic în
conformitate cu regulile în vigoare.
Declarațiile ordonatorului de credite subdelegat (AOSD):
Toți
ordonatorii de credite subdelegați semnează declarații care
susțin raportul anual de activitate pentru anul în cauză. Aceste
declarații acoperă operațiunile din cadrul programului.
Ordonatorii de credite subdelegați declară că operațiunile
legate de execuția bugetară au fost efectuate în conformitate cu
principiile bunei gestiuni financiare, că sistemele de gestionare și
de control existente oferă suficiente garanții privind legalitatea
și regularitatea operațiunilor și că riscurile asociate
acestor operațiuni au fost corect identificate și înregistrate
și că au fost puse în aplicare acțiuni de atenuare.
Controalele
stabilite permit DG TAXUD să aibă garanții suficiente cu privire
la calitatea și regularitatea cheltuielilor și să reducă
riscul de neconformitate. Profunzimea evaluării atinge nivelul trei[52] pentru acțiunile comune
și nivelul patru[53]
pentru contractele de achiziții publice. Măsurile strategiei de
control menționate mai sus reduc practic la zero riscurile potențiale
și se adresează tuturor beneficiarilor. Orice măsuri
suplimentare pentru a reduce și mai mult riscul ar conduce la costuri
disproporționat de ridicate și, prin urmare, nu sunt avute în vedere.
DG TAXUD consideră că nu există variații între programul
propus și programul actual din punct de vedere al controlului și va
aplica aceeași strategie de control pentru programul 2020. Costurile
ocazionate de punerea în aplicare a strategiei de control prezentate mai sus
sunt limitate la 2,60 % din buget și se preconizează că vor
rămâne la același nivel.
Strategia de control a programului este considerată eficientă
în scopul reducerii riscului de neconformitate practic la zero și
proporțională cu riscurile pe care le comportă.

2.3.
Măsuri de prevenire a fraudelor și a
neregulilor

A se preciza
măsurile de prevenire și de protecție existente sau preconizate.
Pe
lângă aplicarea tuturor mecanismelor de control de reglementare, DG TAXUD
va elabora o strategie antifraudă în conformitate cu noua strategie a
Comisiei de luptă împotriva fraudei (CAFS), adoptată la 24 iunie
2011, astfel încât să asigure, printre altele, alinierea deplină la
CAFS a controalelor sale antifraudă interne și calibrarea modului de
abordare a gestionării riscului de fraudă astfel încât să
permită identificarea zonelor cu risc de fraudă și a
reacțiilor adecvate. Atunci când va fi necesar vor fi înființate
grupuri de colaborare în rețea, precum și instrumente informatice
speciale pentru analizarea cazurilor de fraudă legate de programul FISCUS.

3.
IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL PROPUNERII/INIȚIATIVEI
3.1.
Rubrica (rubricile) din cadrul financiar multianual
și linia bugetară (liniile bugetare) vizată (vizate)

·      Linii bugetare de cheltuieli existente
În ordinea rubricilor
și a liniilor bugetare din cadrul financiar multianual.
 Rubrica din cadrul financiar multianual || Linia bugetară || Tipul cheltuielii || Contribuție
 Numărul [Descriere…...…...….] || CD/CND ([54]) || Țări AELS[55] || Țări candidate[56] || Țări terțe || În sensul articolului 18 alineatul (1) litera (aa) din regulamentul financiar
   ||   ||   ||   ||   ||   ||
·      Noile linii bugetare solicitate
În ordinea rubricilor și a liniilor bugetare din
cadrul financiar multianual.
 Rubrica din cadrul financiar multianual || Linia bugetară || Tipul cheltuielii || Contribuție
 Numărul [Rubrica ………………………………….…] || CD/CND || Țări AELS || Țări candidate || Țări terțe || În sensul articolului 18 alineatul (1) litera (aa) din regulamentul financiar
 1 || 14.04.03 – FISCUS (Sectorul vamal)   || CD || NU || DA || NU || NU
 1 || 14.04.04 – FISCUS (Sectorul fiscal) || CD || NU || DA || NU || NU
 1 || 14.01.04.05 FISCUS – Cheltuieli de gestiune administrativă || CND || NU || NU || NU || NU

3.2.
Impactul estimat asupra cheltuielilor[57]
3.2.1.
Sinteza impactului estimat asupra cheltuielilor

Costurile legate de eventuala introducere a unui
nou sistem informatic european, în cazul în care acest lucru va fi necesar, în
scopul punerii în aplicare a propunerii privind taxa pe tranzacțiile financiare
(TTF) nu sunt incluse în bugetul programului FISCUS, având în vedere stadiul
incipient al procesului de adoptare a propunerii respective.
Milioane EUR (3 zecimale)
 Rubrica din cadrul financiar multianual: || 1 || Creștere inteligentă și favorabilă incluziunii
 DG: TAXUD ||   ||   || Exercițiu 2014 || Exercițiu 2015 || Exercițiu 2016 || Exercițiu 2017 || Exercițiu 2018 || Exercițiu 2019 || Exercițiu 2020 || Exercițiu 2021-2023 || TOTAL
  Credite operaționale ||   ||
 14.0403 || Angajamente || (1) || 71,300 || 73,400 || 75,500 || 77,600 || 79,800 || 82,100 || 84,300 ||   || 544,000
 Plăți || (2) || 14,260 || 46,765 || 62,390 || 67,740 || 69,650 || 71,625 || 73,645 || 137,925 || 544,000
 14.0404 || Angajamente || (1a) || 33,100 || 33,100 || 33,100 || 33,200 || 33,200 || 33,200 || 33,300 ||   || 232,200
 Plăți || (2a) || 9,268 || 24,163 || 27,473 || 29,818 || 29,863 || 29,873 || 29,908 || 51,834 || 232,200
 Credite cu caracter administrativ finanțate din bugetul anumitor programe[58] ||   ||
 14.010405 ||   || (3) || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 ||   || 1,400
 TOTAL credite pentru DG TAXUD || Angajamente || =1+1(a)+3 || 104,600 || 106,700 || 108,800 || 111,000 || 113,200 || 115,500 || 117,800 ||   || 777,600
 Plăți || =2+2(a)+3 || 23,728 || 71,128 || 90,063 || 97,758 || 99,713 || 101,698 || 103,753 || 189,759 || 777,600
  TOTAL credite operaționale || Angajamente || (4) || 104,400 || 106,500 || 108,600 || 110,800 || 113,000 || 115,300 || 117,600 ||   || 776,200
 Plăți || (5) || 23,528 || 70,928 || 89,863 || 97,558 || 99,513 || 101,498 || 103,553 || 189,759 || 776,200
  TOTAL credite de natură administrativă finanțate din pachetul financiar pentru programe specifice || (6) || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 ||   || 1,400
 TOTAL credite la RUBRICA 1 din cadrul financiar multianual || Angajamente || =4+ 6 || 104,600 || 106,700 || 108,800 || 111,000 || 113,200 || 115,500 || 117,800 ||   || 777,600
 Plăți || =5+ 6 || 23,728 || 71,128 || 90,063 || 97,758 || 99,713 || 101,698 || 103,753 || 189,759 || 777,600
 Rubrica din cadrul financiar multianual: || 5 || „Cheltuieli administrative”
Milioane EUR (3 zecimale)
   ||   ||   || Exercițiu 2014 || Exercițiu 2015 || Exercițiu 2016 || Exercițiu 2017 || Exercițiu 2018 || Exercițiu 2019 || Exercițiu 2020 || TOTAL
 DG: TAXUD ||
  Resurse umane || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 105,483
  Alte cheltuieli administrative || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 4,270
 TOTAL DG TAXUD ||   || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 109,753
 TOTAL credite la RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual || (Total angajamente = Total plăți) || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 109,753
   ||   ||   || Exercițiu 2014 || Exercițiu 2015 || Exercițiu 2016 || Exercițiu 2017 || Exercițiu 2018 || Exercițiu 2019 || Exercițiu 2020 || Exercițiu 2021-2023 || TOTAL
 TOTAL credite în cadrul RUBRICILOR 1 - 5 din cadrul financiar multianual || Angajamente || 120,279 || 122,379 || 124,479 || 126,679 || 128,879 || 131,179 || 133,479 ||   || 887,353
 Plăți || 39,407 || 86,807 || 105,742 || 113,437 || 115,392 || 117,377 || 119,432 || 189,759 || 887,353
Impactul
estimat asupra creditelor operaționale
–
X  Propunerea/inițiativa implică
utilizarea de credite operaționale, conform explicațiilor de mai jos:
Credite de angajament în milioane EUR (cu 3 zecimale)
 Precizați obiectivele și realizările   ò ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 ||  2018 || 2019 || 2020 || TOTAL
 REALIZĂRI
 Tipul realizării[59] || Costurile medii ale realizării || Numărul realizărilor || Cost || Numărul realizărilor || Cost || Numărul realizărilor || Cost || Numărul realizărilor || Cost || Numărul realizărilor || Cost || Numărul realizărilor || Cost || Numărul realizărilor || Cost || Număr total de realizări || Total costuri
 Obiectiv general: Consolidarea pieței interne prin îmbunătățirea uniunii vamale și a sistemelor de impozitare, prin intermediul cooperării între țările participante, între administrațiile vamale și fiscale ale acestora, funcționarii acestora și experții externi
 Sectorul vamal ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Consolidarea capacităților IT || Numărul de contracte IT ||   || Aproximativ 30 || 57,000 ||   || 59,100 ||   || 61,200 ||   || 63,300 ||   || 65,500 ||   || 67,800 ||   || 70,000 ||   || 443,900
 Acțiuni comune || Numărul de evenimente organizate ||   || Aproximativ 450 || 11,500 ||   || 11,500 ||   || 11,500 ||   || 11,500 ||   || 11,500 ||   || 11,500 ||   || 11,500 ||   || 80,500
 Dezvoltarea capacității umane || Numărul de formări ||   || A se confirma || 2,800 ||   || 2,800 ||   || 2,800 ||   || 2,800 ||   || 2,800 ||   || 2,800 ||   || 2,800 ||   || 19,600
 Subtotal pentru sectorul vamal ||   || 71,300 ||   || 73,400 ||   || 75,500 ||   || 77,600 ||   || 79,800 ||   || 82,100 ||   || 84,300 ||   || 544,000
 Sectorul fiscal ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Consolidarea capacităților IT || Numărul de contracte IT ||   || Aproximativ 20 || 23,300 ||   || 23,300 ||   || 23,300 ||   || 23,300 ||   || 23,300 ||   || 23,300 ||   || 23,300 ||   || 163,100
 Acțiuni comune || Numărul de evenimente organizate ||   || Aproximativ 260 || 8,500 ||   || 8,500 ||   || 8,500 ||   || 8,500 ||   || 8,500 ||   || 8,500 ||   || 8,500 ||   || 59,500
 Dezvoltarea capacității umane || Numărul de formări ||   || A se confirma || 1,300 ||   || 1,300 ||   || 1,300 ||   || 1,400 ||   || 1,400 ||   || 1,400 ||   || 1500 ||   || 9,600
 Subtotal pentru sectorul fiscal ||   || 33,100 ||   || 33,100 ||   || 33,100 ||   || 33,200 ||   || 33,200 ||   || 33,200 ||   || 33,300 ||   || 232,200
 COST TOTAL ||   ||   ||   || 104,400 ||   || 106,500 ||   || 108,600 ||   || 110,800 ||   || 113,000 ||   || 115,300 ||   || 117,600 ||   || 776,200

3.2.2.
Impactul estimat asupra creditelor cu caracter
administrativ
3.2.2.1.
Rezumat

–
X  Propunerea/inițiativa implică
utilizarea de credite administrative, conform explicațiilor de mai jos:
Milioane EUR (3
zecimale)
   || Exercițiu 2014 || Exercițiu 2015 || Exercițiu 2016 || Exercițiu 2017 || Exercițiu 2018 || Exercițiu 2019 || Exercițiu 2020 || TOTAL
 RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Resurse umane || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 15,069 || 105,483
 Alte cheltuieli administrative || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 0,610 || 4,270
 Subtotal RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 109,753
 În afara RUBRICII 5[60] din cadrul financiar multianual ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Resurse umane || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 Alte cheltuieli de natură administrativă || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 Subtotal în afara RUBRICII 5 din cadrul financiar multianual || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 TOTAL || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 15,679 || 109,753

3.2.2.2.
 Necesarul de resurse umane estimat

–
X  Propunerea/inițiativa implică
utilizarea de resurse umane, conform explicațiilor de mai jos:
Estimarea trebuie exprimată în valoare
întreagă (sau cel mult cu o zecimală)
   || Exercițiu 2014 || Exercițiu 2015 || Exercițiu 2016 || Exercițiu 2017 || Exercițiu 2018 || Exercițiu 2019 || Exercițiu 2020
  Posturi din schema de personal (funcționari și agenți temporari)
 14 01 01 01 (la sediu și în birourile de reprezentare ale Comisiei) || 97 || 97 || 97 || 97 || 97 || 97 || 97
 14 01 01 02 (în delegații) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 14 01 05 01 (cercetare indirectă) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 10 01 05 01 (cercetare directă) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
  Personal extern (în echivalent normă întreagă: ENI)[61]
 14 01 02 01 (AC, INT, AT, END din „pachetul global”) || 26 || 26 || 26 || 26 || 26 || 26 || 26
 14 01 02 02 (AC, INT, JED, AL și END în delegații) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 14 01 04 05 [62] || - la sediu[63] || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 - în delegații || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 14 01 05 02 (AC, INT, END – cercetare indirectă) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 10 01 05 02 (AC, INT, END - cercetare directă) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 Altă linie bugetară (a se preciza) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 TOTAL || 123 || 123 || 123 || 123 || 123 || 123 || 123
14 este domeniul de politică sau titlul
din buget în cauză.
Necesarul de resurse umane va fi acoperit de
efectivele de personal ale DG-ului în cauză alocate deja gestionării
acțiunii și/sau redistribuite intern în cadrul DG-ului, completate,
după caz, prin resurse suplimentare, care ar putea fi alocate
DG-ului care gestionează acțiunea în cadrul procedurii de
alocare anuală și ținând cont de constrângerile bugetare.
Descrierea sarcinilor
care trebuie efectuate:
 Funcționari și agenți temporari || Activități de gestionare a programului stricto sensu[64] și activități de punere în aplicare a programelor, de exemplu studii, activități de dezvoltare, întreținere și exploatare a sistemelor informatice europene
 Personal extern || Asistență pentru activitățile de punere în aplicare a programului, de exemplu studii, activități de dezvoltare, întreținere și exploatare a sistemelor informatice europene

3.2.3.
Compatibilitatea cu cadrul financiar multianual
actual

–
X  Propunerea/inițiativa este compatibilă
cu cadrul financiar multianual actual.

3.2.4.
Participarea terților la finanțare

–
Propunerea/inițiativa nu prevede
cofinanțare din partea terților
Impactul estimat asupra veniturilor
–
X  Propunerea/inițiativa nu are impact
financiar asupra veniturilor.
[1]               COM(2011) 500 final din 29 iunie 2011, Un buget pentru
Europa 2020.
[2]               COM(2010) 2020 final din 3 martie 2010, O strategie
europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și
favorabilă incluziunii.
[3]               În 2010, aproximativ 12,3 %
(15,7 miliarde EUR) din bugetul UE provine din resursele proprii
tradiționale. Direcția Generală Buget, Raport tematic privind
strategia de control vamal în statele membre – controlul resurselor proprii
tradiționale, p3.
[4]               Evaluare
intermediară a programului Fiscalis 2013: http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/common/publications/studies/fiscalis2013_mid_term_report_en.pdf
Evaluare intermediară a programului Vamă 2013: http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/common/publications/studies/customs2013_mid_term_report_en.pdf
[5]               DELOITTE,
Viitoarea arhitectură comercială a modelului de uniune vamală
și de cooperare în domeniul fiscal în Europa.
[6]               Minuta
celei de-a noua reuniuni a Comitetului Fiscalis din 3 mai 2011
Minuta celei de-a noua reuniuni a Comitetului Vamă din 11 aprilie 2011.
[7]               Denumite anterior sistemele informatice transeuropene
[8]               JO L 55, 28.2.2011, p. 13.
[9]               The Evaluation Partnership, evaluare intermediară
a programului Vamă 2013, pp. 72 - 80
RAMBOLL, evaluare intermediară a programului Fiscalis 2013, paragrafele
268 - 305.
[10]             COM(2010) 245 Final/2, O agendă digitală
pentru Europa.
[11]             COM(2010) 546 din 6 octombrie 2010,
Inițiativă emblematică a Strategiei Europa 2020 „O Uniune a
inovării”.
[12]             COM(2010) 682 din 23 noiembrie 2010, O agendă
pentru noi competențe și noi locuri de muncă.
[13]             COM(2010) 614, „O politică industrială
integrată”.
[14]             COM(2011) 0206 final.
[15]             COM(2011) 287, O piață unică pentru
drepturile de proprietate intelectuală - Stimularea
creativității și inovației pentru a oferi Europei
creștere economică, locuri de muncă de înaltă calitate
și bunuri și servicii de primă clasă.
[16]             COM(2010) 612. Comerț, creștere și afaceri
internaționale. Politica comercială – componentă cheie a
strategiei UE 2020
[17]             COM(2010) 673 final, Bruxelles, 22.11.2010,
Comunicare a Comisiei către Parlamentul European și Consiliu –
Strategia de securitate internă UE în acțiune: cinci pași
către o Europă mai sigură.
[18]             COM(2010) 171 final, Bruxelles, 20.4.2010 –
Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul
Economic și Social și Comitetul Regiunilor - crearea unui spațiu
de libertate, securitate și justiție pentru cetățenii
Europei. Plan de acțiune pentru punerea în aplicare a Programului de la
Stockholm
[19]             JO C , , p. .
[20]             COM(2011) 500 final, partea I.
[21]             COM(2010) 2020.
[22]             JO L 347, 11.12.2006, p. 1.
[23]             JO L 316, 31.10.1992, p. 21.
[24]             JO L 176, 5.7.2011, p. 24.
[25]             JO L 283, 31.10.2003, p. 51.
[26]             JO L 84, 31.3.2010, p. 1.
[27]             COM(2004) 373
[28]             [De completat]
[29]             COM(2010) 700
[30]             JO L 55, 28.2.2011, p.13.
[31]             JO L 330, 15.12.2007, p.1.
[32]             JO L 154, 14.6.2007, p.25.
[33]             JO L 292, 15.11.1996, p. 2.
[34]             ABM: Gestionarea pe activități (Activity-Based
Management – ABB): întocmirea bugetului pe activități (Activity-Based
Budgeting).
[35]             Astfel cum se menționează la articolul 49
alineatul (6) litera (a) sau (b) din regulamentul financiar.
[36]             COM(2010) 2020 final din 3 martie 2010: O strategie
europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și
favorabilă incluziunii.
[37]             COM(2010) 245 Final/2, O agendă digitală
pentru Europa.
[38]             COM(2010) 546 din 6 octombrie 2010, inițiativa
europeană emblematică 2020 „O Uniune a inovării”.
[39]             COM(2010) 614, inițiativa europeană
emblematică 2020 „O politică industrială integrată”.
[40]             COM(2011) 0206 final.
[41]             Adoptat de Consiliu în 2008 (2008/C 253/01).
[42]             SEC(2011) 467 final, 13.4.2011. Rezumat al
răspunsurilor la consultarea publică privind Comunicarea „Către
un act privind piața unică”.
[43]             http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/customs/customs_controls/counterfeit_piracy/
statistics/statistics_2010.pdf.
[44]             Direcția Generală Buget, Raport tematic privind
strategia de control vamal în statele membre – controlul resurselor proprii
tradiționale, p3.
[45]             COM(2010) 612, Comerț, creștere și afaceri
internaționale, p. 12.
[46]             COM(2010) 673 final, Bruxelles, 22.11.2010,
Comunicare a Comisiei către Parlamentul European și Consiliu –
Strategia de securitate internă UE în acțiune: cinci pași
către o Europă mai sigură.
[47]             COM(2010) 171 final, Bruxelles, 20.4.2010 –
Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul
Economic și Social European și Comitetul Regiunilor - Crearea unui
spațiu de libertate, securitate și justiție pentru
cetățenii Europei. Plan de acțiune pentru punerea în aplicare a
Programului de la Stockholm.
[48]             COM(2005) 124 din 6 aprilie 2005, cu un buget de
745 milioane EUR în cadrul financiar 2007-2013.
[49]             Economisti Associati, Evaluarea programelor „Prevenirea
și lupta împotriva criminalității” și „Prevenirea,
pregătirea și gestionarea consecințelor terorismului și ale
altor riscuri legate de securitate”, 2 decembrie 2010. p. 89.
[50]             Explicațiile privind modurile de gestionare și
trimiterile la regulamentul financiar sunt disponibile pe site-ul BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[51]             Astfel cum sunt menționate la articolul 185 din
regulamentul financiar.
[52]             Profunzimea controalelor – nivelul trei: control cu
referire la informații complet independente care coroborează faptele
[53]             Profunzimea controalelor – nivelul patru: control cu
referire la și care include accesul la documentația de bază care
este disponibilă în stadiul procesului în cauză.
[54]             CD = credite diferențiate / CND = credite
nediferențiate
[55]             AELS: Asociația Europeană a Liberului Schimb.
[56]             Țări candidate și, după caz,
țări potențial candidate din Balcanii de Vest.
[57]             Cheltuielile sunt exprimate în prețuri curente.
[58]             Asistența tehnică și/sau
administrativă și cheltuielile în sprijinul punerii în aplicare a
programelor UE și/sau acțiunilor UE (fostele linii „BA”), cercetare
indirectă, cercetare directă.
[59]             Realizările se referă la produse și
servicii care urmează a fi furnizate (de ex.: numărul de schimburi de
studenți finanțate, numărul de km de străzi construite
etc.).
[60]             Asistența tehnică și/sau
administrativă și cheltuielile în sprijinul punerii în aplicare a
programelor UE și/sau acțiunilor UE (fostele linii „BA”), cercetare
indirectă, cercetare directă.
[61]             AC = agent contractual; INT= personal interimar („Intérimaire”);
JED= „Jeune Expert en Délégation” (expert tânăr în delegații);
AL = agent local; END = expert național detașat;
[62]             Sub plafonul pentru personal extern din credite
operaționale (fostele linii „BA”).
[63]             În special pentru fonduri structurale, Fondul european
agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și Fondul european pentru
pescuit (FEP).
[64]             Numărul de posturi implicate în activități
de gestionare a programului stricto sensu este limitat la 18.