				|

		52013PC0444

			Propunere de REGULAMENT AL CONSILIULUI de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de mese de călcat originare din Republica Populară Chineză și de abrogare a măsurilor antidumping la importurile de mese de călcat originare din Ucraina, ca urmare a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) și a unei reexaminări intermediare parțiale în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 /* COM/2013/0444 final - 2013/0212 (NLE) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
1.           CONTEXT
 Motivele și obiectivele propunerii Prezenta propunere se referă la aplicarea Regulamentului (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene[1] (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în cadrul anchetei de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor referitoare la taxa antidumping în vigoare aplicată la importurile de mese de călcat originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”) și Ucraina și în cadrul anchetei de reexaminare intermediară parțială a măsurilor antidumping aplicabile importurilor de mese de călcat originare din Ucraina. ||
 Contextul general Prezenta propunere se înscrie în contextul punerii în aplicare a regulamentului de bază și constituie rezultatul unor anchete care s-au desfășurat în conformitate cu cerințele de fond și de procedură prevăzute în regulamentul de bază.
 Dispoziții în vigoare în domeniul propunerii Prin Regulamentul (CE) nr. 452/2007[2], Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă, cuprinsă între 9,9% și 38,1%, la importurile de mese de călcat originare din Republica Populară Chineză și din Ucraina. Prin Regulamentul (UE) nr. 1243/2010[3], Consiliul a instituit o taxă definitivă asupra importurilor produsului în cauză, provenite de la Since Hardware (Guangzhou) Co, un producător-exportator chinez de mese de călcat.
 Coerența cu alte politici și obiective ale Uniunii Nu se aplică.
2.           CONSULTAREA PĂRȚILOR
INTERESATE ȘI EVALUAREA IMPACTULUI
 Consultarea părților interesate
 Părțile interesate vizate de procedură au avut posibilitatea de a-și apăra interesele în timpul anchetei, în conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază.
 Obținerea și utilizarea expertizei
 Nu a fost nevoie de expertiză externă.
 Evaluarea impactului Prezenta propunere este rezultatul punerii în aplicare a regulamentului de bază. Regulamentul de bază nu prevede o evaluare generală a impactului, dar conține o listă exhaustivă de condiții care trebuie evaluate.
3.           ELEMENTELE JURIDICE ALE
PROPUNERII
 Rezumatul acțiunii propuse La 25 aprilie 2012, Comisia a anunțat printr-un aviz, publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor antidumping aplicabile importurilor de mese de călcat originare din Republica Populară Chineză și din Ucraina. Reexaminarea a fost deschisă în urma unei cereri justificate depuse de trei producători din Uniune, care reprezintă o proporție majoră din producția de mese de călcat a Uniunii (în acest caz, peste 40%). La 12 iunie 2012, Comisia a anunțat printr-un aviz, publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale a măsurilor antidumping aplicabile importurilor de mese de călcat originare din Ucraina, pentru unicul producător-exportator de mese de călcat din Ucraina. Ancheta de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor a constatat continuarea importurilor care fac obiectul unui dumping din Republica Populară Chineză și probabilitatea reapariției prejudiciului. În cazul importurilor de produse din Ucraina, nu s-a constatat existența unui dumping și nici probabilitatea de reapariție a acestuia. S-a stabilit, de asemenea, că menținerea măsurilor aplicabile importurilor de mese de călcat originare din Republica Populară Chineză și abrogarea măsurilor aplicabile importurilor de mese de călcat originare din Ucraina nu ar fi împotriva interesului Uniunii. Ancheta de reexaminare intermediară parțială nu a arătat existența unui dumping în ceea ce privește importurile produsului în cauză provenind de la producătorul-exportator ucrainean în cauză, care a fost considerat reprezentativ pentru întreaga țară. Prin urmare, se propune adoptarea de către Consiliu a propunerii de regulament anexate în vederea prelungirii măsurilor existente în ceea ce privește importurile produsului în cauză din Republica Populară Chineză și în vederea abrogării măsurilor existente în ceea ce privește importurile produsului în cauză din Ucraina, care ar trebui să fie publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene până cel târziu la 25 iulie 2013.
 Temei juridic Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene.
 Principiul subsidiarității Propunerea intră în sfera competenței exclusive a Uniunii Europene. În consecință, principiul subsidiarității nu se aplică.
 Principiul proporționalității Propunerea respectă principiul proporționalității din următoarele motive:
 Tipul acțiunii este descris în regulamentul de bază menționat anterior și nu permite luarea unei decizii la nivel național.
 Nu sunt necesare indicații privind măsura în care sarcina financiară și administrativă care revine Uniunii, guvernelor naționale, autorităților regionale și locale, operatorilor economici și cetățenilor este limitată la minimum și proporțională cu obiectivul propunerii.
 Alegerea instrumentelor
 Instrumente propuse: regulament.
 Alte mijloace nu ar fi adecvate din următorul motiv: regulamentul de bază nu prevede opțiuni alternative.
4.           IMPLICAȚIILE BUGETARE
Propunerea nu are implicații asupra bugetului
Uniunii.
2013/0212 (NLE)
Propunere de
REGULAMENT AL CONSILIULUI
de instituire a unei taxe antidumping
definitive la importurile de mese de călcat originare din Republica Populară
Chineză și de abrogare a măsurilor antidumping la importurile de mese de călcat
originare din Ucraina, ca urmare a unei reexaminări în perspectiva expirării
măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) și a unei reexaminări
intermediare parțiale în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din
Regulamentul (CE) nr. 1225/2009
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea
Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE)
nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția
împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care
nu sunt membre ale Comunității Europene[4]
(„regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (4) și
articolul 11 alineatele (2), (3) și (6),
având în vedere propunerea prezentată de
Comisia Europeană („Comisia”) după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1.           Măsurile în vigoare
(1)       Prin
Regulamentul (CE) nr. 452/2007 din 23 aprilie 2007[5], Consiliul
a instituit o taxă antidumping definitivă, cuprinsă între 9,9% și 38,1%, la
importurile de mese de călcat originare din Republica Populară Chineză și din
Ucraina; prin Regulamentul (UE) nr. 1243/2010[6], Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de
mese de călcat fabricate de Since Hardware (Guangzhou) Co, un
producător-exportator chinez de mese de călcat, în urma unei noi anchete în
conformitate cu articolul 5 din regulamentul de bază
(„anchetele inițiale“).
(2)       Prin Regulamentul (UE) nr.
270/2010[7], Consiliul a instituit o taxă definitivă asupra importurilor de mese
de călcat provenite de la Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., un
producător-exportator chinez de mese de călcat.
(3)       Prin Regulamentul (UE) nr.
580/2010[8], Consiliul a modificat taxa antidumping definitivă în vigoare în ceea
ce privește importurile de mese de călcat originare din Ucraina la 7%, în urma
unei reexaminări intermediare parțiale al cărei obiect s-a limitat la dumping,
în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază.
(4)       Prin Regulamentul (UE) nr.
77/2010[9], Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de
mese de călcat provenite de la Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd Co, un
producător-exportator chinez de mese de călcat, în urma unei reexaminări în
ceea ce privește un nou exportator în conformitate cu articolul 11 alineatul
(4) din regulamentul de bază.
(5)       Prin Regulamentul (UE) nr.
805/2010[10], Consiliul a reinstituit o taxă antidumping definitivă asupra
importurilor de mese de călcat provenite de la Foshan Shunde Yongjian
Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan, un producător-exportator chinez de
mese de călcat, ca o măsură de respectare a hotărârii Curții de Justiție în
cauza C-141/08 P[11].
(6)       Prin
Regulamentul (UE) nr. 987/2012[12],
Consiliul a reinstituit o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de
mese de călcat originare din Republica Populară Chineză, fabricate de Zhejiang
Harmonic Hardware Products Co. Ltd, ca o măsură de respectare a hotărârii
Curții de Justiție în cauza C-141/07 P[13].
(7)       Anchetele menționate mai sus
sunt denumite în prezentul document și „anchetele anterioare”.
2.           Cererile de reexaminare
2.1.        Reexaminare în perspectiva
expirării măsurilor antidumping în vigoare împotriva Ucrainei și a RPC
(8)       În
urma publicării unui aviz de expirare iminentă[14] a
măsurilor antidumping în vigoare, Comisia a primit, la 25 ianuarie 2012, o
cerere de deschidere a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor
respective, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de
bază.
(9)       Cererea a fost introdusă de
trei producători din Uniune, care reprezintă o proporție majoră (în acest caz,
peste 40%) din producția de mese de călcat a Uniunii („solicitanții
reexaminării în perspectiva expirării măsurilor“).
(10)     Cererea de reexaminare în
perspectiva expirării măsurilor făcea referire la toate țările vizate în prezent
de măsurile în vigoare, și anume RPC și Ucraina, și se întemeia pe faptul că
expirarea măsurilor ar duce probabil la continuarea sau reapariția dumpingului
și a prejudiciului asupra industriei Uniunii.
(11)     Stabilind,
după consultarea Comitetului consultativ, că există suficiente elemente de
probă pentru deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor,
Comisia a anunțat, la 25 aprilie 2012, printr-un aviz publicat în Jurnalul
Oficial al Uniunii Europene[15] (denumit
în continuare „aviz de deschidere a reexaminării în perspectiva expirării
măsurilor”), deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor,
în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.
2.2.        Reexaminare intermediară
parțială a măsurilor antidumping în vigoare împotriva Ucrainei în ceea ce
privește singurul producător-exportator din Ucraina
(12)     La 17
martie 2012, Comisia a primit o cerere pentru deschiderea unei reexaminări
intermediare parțiale, al cărei obiect s-a limitat la dumping, în conformitate
cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază. Cererea a fost depusă
de Eurogold Industries Ltd., singurul producător-exportator al produsului în
cauză din Ucraina („solicitantul reexaminării intermediare”).
(13)     Conform solicitantului
reexaminării intermediare, împrejurările pe baza cărora au fost stabilite
măsurile s-au schimbat, iar aceste schimbări au un caracter durabil. Pe baza
acestor schimbări, s-a susținut că măsurile antidumping în vigoare nu mai sunt
necesare pentru compensarea efectelor dumpingului.
(14)     Stabilind, în urma consultării
Comitetului consultativ, că există suficiente elemente de probă pentru
deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale, Comisia a deschis această
reexaminare la 12 iunie 2012[16] („aviz de deschidere a reexaminării intermediare“).
3.           Anchetă
3.1.        Reexaminarea în perspectiva
expirării măsurilor
(a)
Perioada de anchetă și perioada examinată în
ancheta de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor
(15)     Ancheta privind dumpingul și
prejudiciul pentru reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor a vizat
perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2011 și 31 decembrie 2011
(denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare în perspectiva
expirării măsurilor” sau „PAREM”). Examinarea tendințelor utile pentru analiza
prejudiciului a vizat perioada dintre ianuarie 2008 și sfârșitul PAREM
(denumită în continuare „perioada examinată“).
(b)
Părțile vizate de anchetă și eșantionarea
(16)     Comisia a informat în mod
oficial solicitanții, alți producători cunoscuți din Uniune,
producătorii-exportatori, importatorii, utilizatorii din Uniune cunoscuți ca
fiind vizați și asociațiile acestora, precum și reprezentanții țărilor
exportatoare în cauză cu privire la deschiderea reexaminării în perspectiva
expirării măsurilor. Părțile interesate au avut posibilitatea de a-și face
cunoscute opiniile în scris și de a solicita o audiere în termenul stabilit în
avizul de deschidere a reexaminării în perspectiva expirării măsurilor. Au fost
audiate toate părțile interesate care au solicitat aceasta și care au
demonstrat că există motive speciale care să justifice audierea.
(17)     Având în vedere numărul
aparent ridicat de producători-exportatori chinezi și de importatori din
Uniune, în avizul de deschidere a reexaminării în perspectiva expirării
măsurilor s-a avut în vedere posibilitatea de a se recurge la o eșantionare, în
conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.
(18)     Pentru
a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz
afirmativ, să selecteze un eșantion reprezentativ, toți
producătorii-exportatori chinezi au fost rugați să se prezinte și să furnizeze
Comisiei informațiile specificate în avizul de deschidere a reexaminării în
perspectiva expirării măsurilor. Doar doi producători-exportatori din RPC s-au
prezentat și au furnizat Comisiei informațiile solicitate în avizul de
deschidere a reexaminării în perspectiva expirării măsurilor. Prin urmare,
eșantionarea nu a fost considerată necesară.
(19)     Singurul producător-exportator
ucrainean a cooperat în cadrul reexaminării intermediare parțiale paralele și a
solicitat ca datele verificate și colectate în contextul reexaminării
intermediare să fie folosite în scopul prezentei reexaminări în perspectiva
expirării măsurilor (a se vedea considerentul (31) de mai jos).
(20)     Comisia
a anunțat în avizul de deschidere a reexaminării în perspectiva expirării
măsurilor că a selecționat provizoriu un eșantion de producători din Uniune.
Acest eșantion este constituit din trei societăți, selectate dintre cei 20-30
de producători din Uniune despre care înainte de deschiderea anchetei se
cunoștea că produc produsul similar. Cele trei societăți incluse în eșantion au
fost selectate pe baza volumului lor de producție și de vânzări ale produsului
similar în 2011, precum și a amplasării lor geografice în Uniune. Eșantionul a
reprezentat peste 40% din producția și vânzările totale estimate la nivelul
Uniunii în cursul PAREM și a fost prin urmare considerat reprezentativ. Părțile
interesate au fost invitate să consulte dosarul și să-și prezinte observațiile
cu privire la oportunitatea acestei alegeri în termen de 15 de zile de la data
publicării avizului de deschidere. Nicio parte interesată nu a transmis
comentarii cu privire la eșantionul propus.
(21)     Niciun importator neafiliat
din Uniune nu s-a făcut cunoscut și nu a cooperat în ancheta de reexaminare în
perspectiva expirării măsurilor.
(c)
Chestionarele și verificarea
(22)     Comisia a solicitat și a
verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina,
pe de o parte, probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului și a
prejudiciului care rezultă din acesta și, pe de altă parte, interesul Uniunii.
(23)     Au fost trimise chestionare
ambilor producători-exportatori chinezi care s-au manifestat în cadrul
exercițiului de eșantionare. Doar unul dintre cei doi producători-exportatori
chinezi a cooperat și a transmis un răspuns la chestionar.
(24)     S-au primit răspunsuri la
chestionar din partea tuturor celor trei producători din Uniune incluși în
eșantion. În plus, patru producători cooperanți din Uniune au furnizat date
generale în vederea examinării prejudiciului.
(25)     S-au efectuat vizite de
verificare la sediile următoarelor societăți:
·
RPC
–
Greenwood Houseware (Zhuhai) Limited, Guangdong,
RPC
–
Brabantia S&S, Hong Kong
·
Producători din Uniune
–
Colombo New Scal SpA, Italia
–
Rörets Polska Spółka z.o.o., Polonia
–
Vale Mill (Rochdale) Ltd, Regatul Unit
(26)     Având în vedere necesitatea
stabilirii unei valori normale pentru producătorii-exportatori chinezi cărora
în urma anchetelor inițiale nu li s-a acordat tratament de societate care
funcționează conform principiilor economiei de piață, s-a efectuat o vizită de
verificare la sediile următoarei societăți, în scopul stabilirii valorii
normale pe baza unor date dintr-o țară analogă:
·
Ucraina
–
Eurogold Industries Ltd., Zhytomyr, Ucraina
(d)
Prezentarea informațiilor
(27)     Toate părțile interesate au
fost informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora
s-a avut în vedere să se recomande instituirea unei taxe antidumping definitive
la importurile produsului în cauză originare din China și încheierea anchetei
privind măsurile antidumping aplicabile importurilor produsului în cauză
originare din Ucraina. Părților li s-a acordat, de asemenea, o perioadă în care
să poată formula observații în urma acestei comunicări. Nu s-au primit
observații.
3.2.        Reexaminare intermediară
parțială
(a)
Perioada de anchetă în cursul anchetei de
reexaminare intermediară
(28)     Perioada
de anchetă pentru reexaminarea intermediară parțială, în conformitate cu
articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, cu privire la importurile
originare din Ucraina a corespuns perioadei cuprinse între 1 aprilie 2011 și 31
martie 2012 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare
intermediară“). O perioadă de anchetă mai puțin
recentă, cum ar fi cea utilizată pentru reexaminarea în perspectiva expirării
măsurilor, nu ar fi fost în conformitate cu cerințele articolului 6 alineatul
(1) din regulamentul de bază. În plus, aceeași perioadă de anchetă a fost
utilizată într-o procedură paralelă privind rambursarea.
(b)
Părțile vizate de anchetă
(29)     Comisia a informat în mod
oficial solicitantul reexaminării intermediare și reprezentanții țării
exportatoare în cauză cu privire la deschiderea reexaminării intermediare
parțiale. Părțile interesate au avut posibilitatea de a-și face cunoscute
opiniile în scris și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de
deschidere a reexaminării intermediare. Au fost audiate toate părțile
interesate care au solicitat aceasta și care au demonstrat că există motive
speciale care să justifice audierea.
(c)
Chestionarele și verificarea
(30)     Comisia a solicitat și a
verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a stabili
nivelul de dumping al solicitantului reexaminării intermediare și necesitatea
de a menține măsurile instituite.
(31)     Solicitantul
reexaminării intermediare a reprezentat toate importurile produsului în cauză
din Ucraina. S-a trimis un chestionar acestei societăți, care a cooperat și a
furnizat un răspuns la chestionar. S-a efectuat o vizită de verificare la
următoarele sedii:
·
Ucraina
–
Eurogold Industries Ltd., Zhytomyr, Ucraina
(d)
Prezentarea informațiilor
(32)     Toate părțile interesate au
fost informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora
s-a avut în vedere să se încheie ancheta privind măsurile antidumping
aplicabile importurilor produsului în cauză originare din Ucraina. Părților li
s-a acordat, de asemenea, o perioadă în care să poată formula observații în
urma acestei comunicări. Nu s-au primit observații.
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL
SIMILAR
(33)     Produsul care face obiectul
atât al reexaminării în perspectiva expirării măsurilor cât și al reexaminării
intermediare parțiale este același cu cel vizat de Regulamentul (CE) nr.
452/2007 al Consiliului și Regulamentul (UE nr. 1243/2010 al Consiliului, adică
mese de călcat, cu sau fără suport, cu sau fără absorbție și/sau încălzire
și/sau suflantă, inclusiv mânecare și componentele esențiale ale acestora,
respectiv picioarele, blatul și suportul pentru fierul de călcat, originare din
Republica Populară Chineză și Ucraina („produsul în cauză“), încadrate în
prezent la codurile NC ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99
00, ex 8516 79 70 și ex 8516 90 00.
(34)     Anchetele de reexaminare
actuale, la fel ca anchetele inițiale, au confirmat faptul că produsul în cauză
și mesele de călcat fabricate și vândute pe piețele interne din țările în
cauză, mesele de călcat fabricate și vândute de industria din Uniune pe piața
Uniunii și cele fabricate și vândute pe piața țării analoge (Ucraina) au
aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază și aceleași utilizări de
bază.
(35)     În consecință, aceste produse
sunt considerate ca fiind produse similare, în sensul articolului 1 alineatul
(4) din regulamentul de bază.
C. DUMPINGUL, PROBABILITATEA UNEI
CONTINUĂRI ȘI/SAU REAPARIȚII A DUMPINGULUI ȘI CARACTERUL DURABIL AL
CIRCUMSTANȚELOR MODIFICATE
1.           Dumpingul - reexaminarea
în perspectiva expirării măsurilor - RPC
1.1.        Observații generale
(36)     Astfel
cum s-a menționat mai sus, un singur producător-exportator chinez a cooperat în
cadrul anchetei, acesta reprezentând numai o parte neglijabilă din totalul
exporturilor chineze în cursul PAREM. Constatările privind această societate nu
au fost, prin urmare, considerate reprezentative pentru țara în cauză.
(37)     Prin urmare, autoritățile
chineze și producătorii-exportatori chinezi care nu au cooperat au fost
notificați cu privire la aplicarea articolului 18 alineatul (1) din
regulamentul de bază și li s-a oferit posibilitatea de a formula observații în
conformitate cu articolul 18 alineatul (4) din regulamentul de bază. Nu au fost
primite observații cu privire la acest aspect.
(38)     În conformitate cu articolul
18 alineatul (1) din regulamentul de bază, concluziile cu privire la dumping și
probabilitatea unei continuări a dumpingului prevăzute mai jos au trebuit să
fie stabilite pe baza datelor disponibile, în special, informațiile din cererea
de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor și statisticile de care
dispune Comisia considerate cele mai precise, și anume datele lunare transmise
de statele membre în conformitate cu articolul 14 alineatul (6) din
regulamentul de bază [denumită în continuare „baza de date 14 (6)”]. Alte surse
statistice, cum ar fi baza chineză de date privind exporturile și Eurostat (8
cifre) au fost considerate nefiabile, deoarece respectivele coduri vamale au
inclus și alte produse decât produsul în cauză.
1.2.        Valoarea normală
(a)
Țară analogă
(39)     În conformitate cu articolul 2
alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru
producătorii-exportatori cărora nu li s-a acordat tratament de societate care
funcționează conform principiilor economiei de piață (TEP) trebuie să fie
stabilită pe baza prețurilor interne sau a valorii normale construite într-o
țară analoagă.
(40)     În acest scop, în avizul de
deschidere a reexaminării în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a sugerat
Ucraina ca țară analogă. Ucraina a fost una dintre țările utilizate în
anchetele anterioare ca țară terță cu economie de piață adecvată în vederea
stabilirii valorii normale în ceea ce privește RPC. Toate părțile interesate au
avut posibilitatea de a formula observații cu privire la această alegere. Nu au
fost primite observații cu privire la acest aspect.
(41)     În plus, Comisia a încercat să
obțină cooperarea altor potențiale țări analoge, și anume Malaysia, Bosnia și
Herțegovina, India, Israel și Turcia. Numai autoritățile turce au transmis o
listă a producătorilor cunoscuți, pentru a fi contactați, fără a indica dacă
vreunul dintre aceștia ar dori să coopereze în cadrul anchetei. În același timp, singurul producător-exportator ucrainean
și-a dat acordul ca datele pe care le-a transmis și care au fost verificate în
contextul reexaminării intermediare paralele să fie utilizate în scopul
reexaminării în perspectiva expirării măsurilor. Datele sunt reprezentative
pentru întreaga țară.
(42)     În lumina faptelor și a
cerințelor de la articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază,
s-a concluzionat că Ucraina este o țară analogă adecvată.
(b)
Stabilirea valorii normale în țara analogă
(43)     Singurul producător-exportator
ucrainean nu a cooperat în cadrul reexaminării în perspectiva expirării
măsurilor, însă a cooperat în cadrul reexaminării intermediare parțiale
paralele și a pus la dispoziție datele sale, colectate și verificate în cadrul
reexaminării intermediare parțiale, pentru a fi utilizate în scopul
reexaminării în perspectiva expirării măsurilor.
(44)     Având în vedere suprapunerea
semnificativă dintre perioada anchetei în perspectiva expirării măsurilor și
perioada anchetei intermediare și ținând cont de faptul că exportatorul
ucrainean în cauză a reprezentat 100% din exporturile Ucrainei către Uniune,
valoarea normală a fost, prin urmare, stabilită pe baza datelor colectate și
verificate în cadrul reexaminării intermediare parțiale paralele (a se vedea
considerentele 57-60 de mai jos).(77)(83)
1.3.        Prețul de export
(45)     Prețul de export pentru exportatorii chinezi care nu au
cooperat a fost stabilit pe baza datelor disponibile, în conformitate cu
articolul 18 din regulamentul de bază. Prețul de export a fost, prin urmare,
stabilit pe baza statisticilor referitoare la importuri de care dispune Comisia
[adică, baza de date 14 (6)], fiind calculat ca medie ponderată.
(46)     În cazul
producătorului-exportator chinez care a cooperat, prețurile de export au fost
stabilite pe baza prețurilor la care produsele importate au fost revândute
pentru prima dată unui cumpărător independent, în conformitate cu articolul 2
alineatul (9) din regulamentul de bază.
1.4.        Comparație
(47)     În
cazul producătorilor-exportatori chinezi care nu au cooperat, comparația între
valoarea normală și prețul de export s-a efectuat la nivelul franco fabrică. În
scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul
de export, s-au făcut ajustări corespunzătoare pentru a se ține seama de
diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în
conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. S-au
efectuat ajustări, dacă a fost cazul, în ceea ce privește frahtul și costurile
de transport în toate cazurile în care s-a demonstrat că acestea afectează comparabilitatea
prețurilor, concluzia fiind stabilită pe baza datelor colectate de la
producătorul-exportator chinez care a cooperat.
(48)     În cazul
producătorului-exportator chinez care a cooperat, comparația s-a efectuat între
valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat stabilit pe
baza datelor raportate și verificate comparate la nivelul franco fabrică, pe
tip de produs și la același nivel comercial. În scopul asigurării unei
comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-au făcut
ajustări corespunzătoare pentru a se ține seama de diferențele care afectează
prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2
alineatul (10) din regulamentul de bază. Acolo unde a fost cazul, s-au efectuat
ajustări de până la 5,9% în ceea ce privește frahtul și costurile de transport,
în toate cazurile în care s-a demonstrat că este afectată comparabilitatea
prețurilor.
1.5.        Marja de dumping
(49)     În conformitate cu articolul 2
alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping pentru
producătorul-exportator chinez cooperant a fost stabilită pe baza unei
comparații între valoarea normală medie ponderată pe tip și prețul de export
mediu ponderat al tipului corespunzător de produs în cauză. Această comparație nu
a dovedit existența unui dumping. Deoarece importurile de la această societate
au reprezentat ca volum doar o proporție marginală din totalul importurilor din
China, constatările privind această societate nu sunt considerate
reprezentative pentru întreaga Chină.
(50)     În cazul
producătorilor-exportatori chinezi care nu au cooperat, marja de dumping a fost
stabilită pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și
prețul de export mediu ponderat. Având în vedere lipsa de cooperare, comparația
pe tip de produs nu a fost posibilă. În schimb, comparația a trebuit să fie
efectuată pe baza datelor statistice, astfel cum se explică la considerentele 9
- 66 de mai sus(44)(45). Comparația a arătat existența unei marje de dumping
indicativă de 11,5%.
1.6.        Probabilitatea continuării
dumpingului RPC
(51)     Având
în vedere nivelul slab de cooperare, în cursul anchetei nu au fost disponibile
informații referitoare la piața internă chineză. Exportatorul chinez care a
cooperat a fost înființat pentru a produce doar pentru piața Uniunii și nu
dispunea de informații privind situația pieței interne.
(52)     Concluziile
privind probabilitatea continuării dumpingului au trebuit să se bazeze în
principal pe informațiile disponibile în cererea de reexaminare în perspectiva
expirării măsurilor și pe informațiile verificate și publicate în cadrul
reexaminării privind încetarea măsurilor, efectuată în iunie 2010 de Comisia
pentru comerț internațional din SUA („sunset review”)[17], pe care Comisia le consideră relevante pentru obiectivele
investigației sale.
(a)
Volumul și prețurile importurilor din RPC
care au făcut obiectul unui dumping
(53)     În ciuda măsurilor în vigoare
și în ciuda unei scăderi a importurilor din China pe parcursul perioadei
examinate, astfel cum este precizată mai jos (a se vedea considerentul (106)),
acestea au continuat să aibă o cotă de piață semnificativă pe piața Uniunii, de
aproximativ 15-20% în cursul PAREM, subcotând prețurile din UE cu aproape 20%
în cursul aceleiași perioade (a se vedea considerentul (106) de mai jos).
(54)     Dată fiind cota de piață
substanțială și menținerea unei subcotări semnificative în cursul PAREM, este
de așteptat în mod rezonabil ca importurile din China de cantități substanțiale
să continue să exercite asupra industriei din Uniune presiuni semnificative în
ceea ce privește prețurile, în cazul în care măsurile ar fi eliminate.
(b)
Capacitatea de producție și capacitatea
neutilizată din RPC
(55)     Datele
publicate în reexaminarea privind încetarea măsurilor efectuată de SUA (sunset
review) arată că în RPC există capacități semnificative care reprezintă în
jur de 80% din consumul Uniunii (2009). Comisia nu a identificat informații mai
recente care să contrazică informațiile colectate de autoritățile americane
responsabile cu ancheta. Având în vedere lipsa de cooperare, nu s-a putut
stabili cu exactitate capacitatea neutilizată.
(56)     Pe baza informațiilor din
cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, numărul de
producători existenți în RPC a rămas mare. Prin urmare, nu s-a identificat
niciun indiciu privind scăderea capacității de producție a RPC.
(57)     În
plus, pe baza informațiilor obținute de Comisie din reexaminarea SUA privind
încetarea măsurilor din (sunset review) și confirmate de constatările
prezentei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor cu privire la
producătorul-exportator chinez care a cooperat, se pot instala ușor capacități
suplimentare pentru a răspunde unei creșteri a cererii, dat fiind că producția
este în principal bazată pe forța de muncă. Mai mult, ancheta a arătat că
producătorii care fabrică și alte produse decât produsul în cauză sunt capabili
să treacă ușor de la producția de alte produse la producția produsului în cauză
și invers, în funcție de cerere. Prin urmare, dacă taxa antidumping ar fi
eliminată, cel mai probabil producătorii chinezi ar putea să își crească
producția de mese de călcat relativ rapid, fără a trebui să efectueze
investiții substanțiale.
(58)     Prin urmare, pe baza
informațiilor disponibile, s-a concluzionat că în RPC există capacități
potențiale mari care ar putea fi redirecționate către piața Uniunii în cazul în
care măsurile antidumping ar expira.
(c)
Atractivitatea pieței Uniunii și a altor
piețe terțe
(59)     Având în vedere nivelul scăzut
de cooperare și lipsa unor date fiabile, nu s-a putut efectua o comparație a
prețurilor între exporturile către Uniune, exporturile către alte piețe terțe
și piața internă chineză. Comparația orientativă bazată pe datele disponibile a
arătat o subcotare semnificativă a prețurilor medii din Uniune de către
importurile din China (a se vedea considerentul (109) de mai jos). Prin urmare,
piața Uniunii este considerată atractivă pentru producătorii-exportatori
chinezi din punctul de vedere al prețurilor.
(60)     În plus, pe baza constatărilor
din reexaminarea din SUA privind încetarea măsurilor, pe care informațiile
disponibile nu le contrazic, se poate considera că Uniunea este în prezent cea
mai mare piață de export pentru producătorii chinezi. A doua piață de export ca
mărime (SUA) rămâne închisă pentru producătorii-exportatori chinezi, deoarece
taxele antidumping sunt substanțiale și au fost recent prelungite până în 2015.

(61)     Cota de piață relativ stabilă
și substanțială a importurilor din China, în ciuda măsurilor în vigoare, indică
faptul că Uniunea continuă să fie o piață de export atractivă pentru
producătorii-exportatori chinezi. Închiderea pieței SUA, a doua piață de export
ca mărime, arată că capacitatea de absorbție a piețelor terțe este limitată.
Prin urmare, este probabil ca piața Uniunii să fie vizată de
producătorii-exportatori chinezi în cazul în care măsurile antidumping
împotriva RPC sunt anulate.
(d)
Comportamentul trecut
(62)     Informațiile colectate în
cadrul reexaminării privind încetarea măsurilor din SUA arată că producătorii
chinezi sunt puternic orientați către export. Acest lucru pare să fie parțial
confirmat de constatările prezentei reexaminări în perspectiva expirării
măsurilor; astfel, unicul producător-exportator nu era activ pe piața internă
chineză, ci se baza exclusiv pe exporturi.
(63)     Prelungirea valabilității
măsurilor antidumping de către SUA, în urma reexaminării privind încetarea
măsurilor din SUA, este o indicație cu privire la faptul că practicile de
dumping ale producătorilor-exportatori chinezi de pe alte piețe pot fi
reproduse pe piața Uniunii în cazul în care măsurile existente ar fi anulate.
(64)     De
asemenea, comportamentul unui exportator chinez care a beneficiat în trecut de
la o taxă de 0%, Since Hardware (Guangzhou) Co, poate fi considerat drept o
indicație clară a comportamentului probabil al exportatorilor chinezi, în cazul
în care taxele ar fi anulate. Since Hardware, unul dintre cei mai mari
producători-exportatori chinezi, și-a crescut cota de piață din Uniune cu
aproximativ 64% ca volum, ceea ce înseamnă un dumping de aproximativ 52% și o
subcotare cu 16%[18] a prețurilor industriei din Uniune. Având în vedere
atractivitatea pieței Uniunii și capacitatea disponibilă în RPC, acest
comportament din trecut indică faptul că este probabil ca importurile care fac
obiectul unui dumping să reapară în cantități substanțiale în cazul în care
măsurile ar fi anulate.
1.7.        Concluzie privind
probabilitatea unei continuări a dumpingului - RPC
(65)     Ținând
cont de constatările descrise mai sus, se poate concluziona că, având în vedere
capacitatea de producție semnificativă disponibilă în RPC, capacitatea
producătorilor chinezi de a-și crește rapid volumele de producție și de a le
direcționa către export, nivelul ridicat de dumping și de subcotare al acestor
exporturi și atractivitatea pieței Uniunii pentru astfel de exporturi, este
rezonabil să se presupună că abrogarea măsurilor ar duce la o creștere a
exporturilor de mese de călcat, din RPC către Uniune, la prețuri de dumping.
2.           Dumpingul - reexaminarea
în perspectiva expirării măsurilor - Ucraina
2.1.        Observații generale
(66)     În
cazul Ucrainei, unicul producător-exportator ucrainean nu a cooperat în cadrul
reexaminării în perspectiva expirării măsurilor; prin urmare, a trebuit să se
recurgă la datele disponibile. Având în vedere suprapunerea dintre reexaminarea
în perspectiva expirării măsurilor și reexaminarea intermediară și luând în
considerare faptul că producătorul-exportator ucrainean a reprezentat 100% din
importurile din Ucraina, datele colectate și verificate în contextul
reexaminării intermediare au fost utilizate ca date disponibile în reexaminarea
paralelă în perspectiva expirării măsurilor, de comun acord cu producătorul
respectiv.
2.2.        Constatări
(67)     Constatările reexaminării
intermediare descrise la secțiunea 6 de mai jos au fost utilizate ca date
disponibile în scopul reexaminării în perspectiva expirării măsurilor.
2.3.        Marja de dumping
(68)     În conformitate cu articolul 2
alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping a fost stabilită pe
baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată pe tip și prețul de
export mediu ponderat al tipului corespunzător de produs în cauză. Această
comparație nu a evidențiat existența unui dumping.
2.4.        Probabilitate de reapariție
a dumpingului
(69)     În ceea ce privește
probabilitatea reapariției dumpingului, au fost analizate următoarele elemente:
volumul și prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping din Ucraina,
atractivitatea pieței Uniunii și a altor piețe terțe, capacitatea de producție
și capacitatea excedentară disponibilă pentru exporturi a producătorului
ucrainean.
(a)
Volumul și prețurile importurilor din
Ucraina care au făcut obiectul unui dumping
(70)     Importurile de mese de călcat
originare din Ucraina au crescut cu 24%. Cota de piață corespunzătoare a
crescut puțin, de la 8% în 2008 la 10% în perioada anchetei de reexaminare în
perspectiva expirării măsurilor.
(71)     Pe parcursul perioadei
examinate, prețurile importurilor au urmat aceleași tendințe ca prețurile de
vânzare ale industriei din Uniune pe piața Uniunii. În ansamblu, prețurile
importurilor au crescut cu 14% între 2008 și perioada anchetei de reexaminare
în perspectiva expirării măsurilor.
(b)
Atractivitatea pieței Uniunii și a altor
piețe terțe
(72)     În cursul perioadei examinate,
prețurile practicate de Ucraina la exporturile către țări terțe au fost în
general mai scăzute decât prețurile de pe piața Uniunii. Această diferență de
preț a fost mai mare de 10% din nivelul prețului de export în cursul perioadei
anchetei de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor.
(73)     Prețurile exporturilor din
Ucraina către țările terțe au fost în general sub nivelul prețurilor
exporturilor din Ucraina către Uniune, fapt care sprijină concluzia că piața
Uniunii este atractivă, întrucât ea poate genera profituri mai mari.
(c)
Capacitatea de producție și capacitatea
excedentară disponibilă pentru exporturi a producătorului ucrainean
(74)     În cursul perioadei anchetei
de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, doar o mică parte din
capacitatea de producție a Ucrainei a fost disponibilă pentru export.
(75)     Conform informațiilor
colectate în timpul anchetei, nu se preconizează o creștere a capacității
Ucrainei. Prin urmare, nu există probabilitatea ca exporturile către Uniune să
crească dacă măsurile sunt abrogate.
(d)
Concluzie privind probabilitatea reapariției
dumpingului - Ucraina
(76)     Având în vedere cele de mai
sus, în special concluziile privind evoluția preconizată a capacității, s-a
considerat că nu există probabilitatea ca producătorul-exportator ucrainean să
reînceapă să exporte cantități prejudiciabile la prețuri de dumping către piața
Uniunii, pe termen scurt și mediu, în cazul în care măsurile ar fi abrogate.
3.           Dumpingul - reexaminarea
intermediară - Ucraina
3.1.        Valoarea normală
(77)     În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul
de bază, s-a examinat dacă volumul vânzărilor totale ale produsului similar
către clienți independenți a fost reprezentativ în cursul perioadei anchetei de
reexaminare intermediară, adică dacă volumul total al vânzărilor respective a
reprezentat cel puțin 5% din volumul vânzărilor la export ale produsului în
cauză către Uniune. Pe această bază, vânzările realizate pe piața internă de
producătorul ucrainean care a cooperat au fost considerate ca fiind, per
ansamblu, reprezentative.
(78)     Comisia a identificat apoi
tipurile de produs vândute pe piața internă care erau identice sau comparabile
cu tipurile vândute la export către Uniune.
(79)     Pentru fiecare tip de produs
vândut de către producătorul-exportator pe piața sa internă și despre care s-a
constatat că este identic sau comparabil cu tipul de produs vândut la export
către Uniune, s-a examinat dacă vânzările interne sunt suficient de
reprezentative în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază.
Vânzările interne pentru un anumit tip de produs au fost considerate suficient
de reprezentative atunci când volumul vânzărilor pe piața internă pentru acel
tip de produs, către clienți independenți, în cursul perioadei anchetei de
reexaminare intermediară a reprezentat cel puțin 5% din volumul total al
vânzărilor la export către Uniune pentru tipul de produs comparabil.
(80)     Ulterior, s-a analizat dacă
vânzările interne ale produsului similar ar putea fi considerate ca fiind
realizate în cadrul operațiunilor comerciale normale în temeiul articolului 2
alineatul (4) din regulamentul de bază, prin stabilirea, pentru fiecare tip de
produs, a proporției de vânzări profitabile către clienți independenți de pe
piața internă.
(81)     În cazul în care volumul
vânzărilor unui tip de produs vândut la un preț net egal sau mai mare decât
costul de producție calculat reprezenta mai mult de 80% din volumul total de
vânzări ale tipului respectiv și în cazul în care prețul de vânzare mediu
ponderat al acelui tip era mai mare sau egal cu costul unitar de producție,
valoarea normală s-a bazat pe prețul intern efectiv, calculat ca medie
ponderată a prețurilor tuturor vânzărilor interne pentru acel tip, realizate în
cursul perioadei anchetei de reexaminare intermediară, indiferent dacă aceste
vânzări au fost profitabile sau nu.
(82)     În cazul în care volumul de
vânzări profitabile ale unui tip de produs a reprezentat 80% sau mai puțin din
volumul total al vânzărilor acelui tip de produs sau atunci când prețul mediu ponderat
pentru acel tip era mai mic decât costul unitar de producție, valoarea normală
a fost stabilită pe baza prețului intern real, calculat ca preț mediu ponderat
numai pentru vânzările interne profitabile ale acelui tip de produs, în cursul
perioadei anchetei de reexaminare intermediară.
(83)     În ceea ce privește tipurile de produs care nu au fost
profitabile, valoarea normală a fost construită în conformitate cu articolul 2
alineatele (3) și (6) din regulamentul de bază. Valoarea normală a fost
construită prin adăugarea la costul de producție al producătorului ucrainean
din cursul perioadei anchetei de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor
a costurilor de vânzare medii ponderate, a cheltuielilor administrative medii
ponderate și a altor costuri generale medii ponderate,suportate în cadrul
operațiunilor comerciale normale, și a profitului mediu ponderată realizat
pentru tipurile de produse care au fost profitabile.
3.2.        Prețul de export
(84)     Deoarece
producătorul-exportator ucrainean a realizat vânzări la export în Uniune direct
către clienți independenți din Uniune, prețurile de export s-au bazat pe
prețurile plătite efectiv sau pe cele care urmează să fie plătite efectiv
pentru produsul în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul
de bază.
3.3.        Comparație
(85)     Valoarea normală și prețul de
export au fost comparate pe bază franco fabrică. În scopul asigurării unei
comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-au făcut
ajustări corespunzătoare pentru a se ține seama de diferențele care afectează
prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2
alineatul (10) din regulamentul de bază. S-au efectuat ajustări în ceea ce
privește costurile de transport, de asigurare, de manipulare, auxiliare, de
ambalare, de creditare, taxele și comisioanele bancare, în toate cazurile în
care s-a demonstrat că acestea afectează comparabilitatea prețurilor.
3.4.        Marja de dumping
(86)     În conformitate cu articolul 2
alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping a fost stabilită pe
baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată pe tip și prețul de
export mediu ponderat al tipului corespunzător de produs în cauză. Această
comparație nu a dovedit existența unui dumping.
4.           Caracterul durabil al
modificării circumstanțelor - Ucraina
(87)     În conformitate cu articolul
11 alineatul (3) din regulamentul de bază, s-a examinat, de asemenea, dacă
circumstanțele modificate pot fi considerate, în mod rezonabil, ca având un
caracter durabil.
4.1.        Caracterul durabil al
modificării circumstanțelor
(88)     Producătorul
ucrainean și-a restructurat organizarea vânzărilor astfel încât, începând cu
decembrie 2010, toate vânzările sale la export ale produsului în cauză
destinate Uniunii au fost efectuate direct către clientul independent, fără
implicarea niciunei societăți de vânzări afiliate. Calculul prețurilor de
export a fost, prin urmare, ajustat pentru a ține seama de aceste noi
circumstanțe.
(89)     Aceste modificări sunt
considerate a fi de durată deoarece sarcinile efectuate anterior de societatea
afiliată au fost transferate efectiv către producătorul ucrainean pentru o
perioadă de aproximativ un an. Nu s-au găsit indicii privind posibile modificări
viitoare ale structurii de vânzări. Prin urmare, se concluzionează că
circumstanțele modificate au caracter durabil.
D. DEFINIREA INDUSTRIEI UNIUNII
Producția din
Uniune și industria din Uniune
(90)     Se estimează că produsul
similar este fabricat de 20-30 de producători din Uniune. Aceștia constituie
industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de
bază.
(91)     Producția
anuală a industriei din Uniune a fost estimată pe baza constatărilor făcute în
ancheta menționată la considerentul (1) de mai sus privind importurile de mese
de călcat produse de societatea Since Hardware (Guangzhou) Co, un
producător-exportator chinez de mese de călcat și pe baza datelor transmise de
producătorii cooperanți din Uniune. Astfel cum s-a menționat la considerentul
(65) din Regulamentul (UE) nr. 1243/2010 al Consiliului de instituire a unor
măsuri antidumping asupra importurilor producătorului-exportator menționat
anterior, producția anuală de mese de călcat a Uniunii în 2009 poate fi estimată
la peste 5 milioane de bucăți. Astfel, în lipsa oricăror alte informații, s-a
considerat rezonabil să se presupună că totalul producției anuale a Uniunii s-a
ridicat la 5 milioane de bucăți la începutul perioadei luate în considerare de
actuala reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor (2008).
Evoluția volumului de producție în cursul perioadei luate în considerare a fost
stabilită pe baza tendințelor volumului de producție al producătorilor
cooperanți din Uniune. Volumul producției Uniunii stabilit în acest mod s-a
ridicat la aproximativ 5,2 milioane de bucăți în cursul PAREM.
(92)     Așa cum s-a indicat la
considerentul (20) de mai sus, trei producători din Uniune au fost incluși în
eșantion, reprezentând peste 40% din producția totală a produsului similar din
Uniune. Acești producători incluși în eșantion au furnizat răspunsuri la
chestionar.
(93)     În plus, alți patru
producători din Uniune au transmis informații de bază cu privire la producția
lor și date privind vânzările.
(94)     S-a constatat că cei șapte
producători din Uniune menționați mai sus reprezintă mai mult de 55% din
producția totală a produsului similar din Uniune.
(95)     Piața
de mese de călcat a Uniunii este caracterizată de producători în cea mai mare
parte mici și medii situați în mai multe state membre,
printre care Germania, Italia, Țările de Jos, Polonia, Portugalia, Spania și
Regatul Unit.
E. SITUAȚIA PE PIAȚA UNIUNII
(96)     Deoarece în Ucraina există un
singur producător-exportator, consumul din Uniune și unii dintre indicatorii
macroeconomici sunt prezentați sub formă de indici sau intervale, pentru a
proteja confidențialitatea, în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de
bază.
5.           Consumul la nivelul
Uniunii
(97)     Consumul
Uniunii s-a stabilit pe baza volumului vânzărilor industriei Uniunii pe piața
Uniunii, așa cum se descrie la considerentul (100), și a volumului importurilor
înregistrat în baza de date 14(6)
(98)     În
ceea ce privește volumul importurilor din RPC, datele singurului exportator
chinez cooperant nu au putut fi utilizate pentru a extrapola cantitatea totală
a importurilor din RPC, deoarece acestea au reprezentat numai o foarte mică
parte din totalul importurilor din RPC. Prin urmare, volumul importurilor a
trebuit să fie stabilit pe baza datelor disponibile, în conformitate cu
articolul 18 din regulamentul de bază. Întrucât codurile NC relevante din
Eurostat acoperă și alte produse pe lângă produsul în cauză, nici Eurostat nu a
fost considerat adecvat pentru a stabili volumul importurilor din RPC. Astfel, ținând
cont de cooperarea extrem de scăzută a producătorilor-exportatori chinezi și de
lipsa de cooperare a importatorilor neafiliați, informațiile conținute în baza
de date 14(6) au constituit singura sursă statistică fiabilă pentru
determinarea volumului importurilor. Deoarece volumele importurilor sunt
introduse în baza de date 14(6) doar în kg, datele au trebuit să fie convertite
în bucăți (unități) folosind rata de conversie stabilită pentru importurile din
Ucraina în cadrul reexaminării intermediare paralele. Acest lucru a fost
considerat rezonabil deoarece importurile societății cooperante din China nu au
fost considerate reprezentative și în plus, după cum s-a menționat mai sus la
considerentul (36), Ucraina a fost, de asemenea, utilizată ca țară analogă
pentru stabilirea valorii normale pentru RPC și, prin urmare, datele au fost
considerate reprezentative pentru stabilirea nivelului importurilor din China.
(99)     În
cazul importurilor din Ucraina, au fost utilizate datele verificate incluse în
răspunsul la chestionar în cadrul reexaminării intermediare paralele. Deși perioada anchetei intermediare a fost cuprinsă între 1 aprilie 2011 și
31 martie 2012 și, prin urmare, nu a acoperit primul trimestru al perioadei
anchetei de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, s-a constatat că
aceste informații sunt totuși adecvate pentru stabilirea volumului
importurilor. Într-adevăr, aceste informații au fost verificate și s-au dovedit
fiabile și reprezentative pentru stabilirea volumului importurilor din Ucraina
în perioada anchetei de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor.
(100)   Volumul
vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii a fost estimat prin
extrapolarea raportului dintre volumul total al producției și volumul total al
vânzărilor celor șapte producători cooperanți din Uniune la volumul total
estimat al producției realizate de industria din Uniune în fiecare an din
perioada luată în considerare.
(101)   Pe baza
acestei metode, consumul din Uniune a scăzut cu 11% între 2008 și PAREM. Mai exact,
cererea aparentă a scăzut cu 7 puncte procentuale între 2008 și 2009, după care
a crescut cu 9 puncte procentuale între 2009 și 2010. În cursul PAREM, consumul
din Uniune a totalizat 9 - 10 milioane de bucăți, ceea ce reprezintă o scădere
de 13 puncte procentuale față de anul precedent.
 Tabelul 1 ||
 Volum (mii de bucăți) || 2008 || 2009 || 2010 || PAREM (2011)
 Consum || 10 000-11 000 || 9 000 - 10 000 || 10 000-11 000 || 9 000 - 10 000
 Indicator || 100 || 93 || 102 || 89
 Sursa: Baza de date 14 (6), răspunsuri la chestionar   ||   ||   ||   ||
6.           Importurile provenite din
țările în cauză
Evaluarea cumulativă a efectelor importurilor
din țările vizate
(102)   În cadrul anchetei inițiale
încheiate în 2007, importurile originare din RPC și Ucraina au fost evaluate
cumulat, în conformitate cu articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază.
S-a examinat și dacă o evaluare cumulativă este de asemenea adecvată în cadrul
reexaminării actuale în perspectiva expirării măsurilor.
(103)   În acest sens, s-a constatat că
marja de dumping stabilită pentru importurile din China este peste nivelul de
minimis (11,5%) prevăzut la articolul 9 alineatul (3) din regulamentul de bază.
În ceea ce privește importurile din Ucraina, nu s-a stabilit existența unui
dumping în cursul PAREM și nici probabilitatea reapariției dumpingului. Din
aceste motive, importurile din Ucraina ar trebui să nu mai fie cumulate cu cele
din RPC, deoarece criteriile stabilite la articolul 3 alineatul (4) din
regulamentul de bază nu sunt îndeplinite.
7.           Importurile din RPC
7.1.        Volumul și cota de piață
(104)   După
cum s-a menționat mai sus la considerentul (98), având în vedere gradul extrem
de scăzut de cooperare al producătorilor-exportatori chinezi, volumul total al
importurilor din RPC a fost stabilit pe baza informațiilor disponibile în baza
de date 14(6), în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.
(105)   Astfel, importurile produsului
în cauză din China au scăzut în termeni absoluți de la [4 - 4,5 milioane de
bucăți] în 2008 la [1,5 - 2,0 milioane de bucăți] în cursul PAREM, ceea ce
reprezintă o scădere de 59% în cursul perioadei luate în considerare. Această
scădere a fost deosebit de pronunțată între 2010 și PAREM, perioadă în care
importurile din RPC au scăzut de la [3 - 3,5 milioane] în 2010 la [1,5 - 2,0
milioane de bucăți] în cursul PAREM, adică 36 de puncte procentuale. Această
scădere coincide cu reintroducerea taxei antidumping pentru societatea Since
Hardware în decembrie 2010 (a se vedea sus considerentul (64) de mai sus).
(106)   În timp
ce cota de piață a importurilor din China a scăzut cu 22 de puncte procentuale
în cursul perioadei luate în considerare, cota de piață deținută în cursul
PAREM, adică 15-20%, a fost substanțială.
 Tabelul 2
   || 2008 || 2009 || 2010 || PAREM (2011)
 Volumul importurilor din RPC supuse măsurilor (mii de bucăți) || 4 000 - 4 500 || 3 000 - 3 500 || 3 000 - 3 500 || 1 500 - 2 000
 Indice || 100 || 73 || 76 || 40
 Cota de piață a importurilor din RPC care fac obiectul măsurilor || 40% - 45% || 30% - 35% || 30% - 35% || 15% - 20%
 Sursa: Baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6) ||   ||   ||   ||
7.2.        Prețurile și subcotarea
prețurilor
(107)   Din
cauza nivelului extrem de scăzut de cooperare al producătorilor-exportatori
chinezi, prețul mediu de import pentru importurile din RPC a trebuit să fie
stabilit pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din
regulamentul de bază, adică pe baza informațiilor conținute în baza de date 14
(6). Informațiile înregistrate în aceasta au fost convertite în preț/bucată pe
baza metodologiei menționate mai sus (a se vedea considerentul (104)de mai
sus). Prețurile de import stabilite conform metodologiei respective au crescut
de la 7,0 EUR/bucată în 2008 la 8,2 EUR/bucată pe durata PAREM, adică cu 17%.
 Tabelul 3
 Prețul importurilor care fac obiectul măsurilor, în EUR/bucată || 2008 || 2009 || 2010 || PAREM (2011)
 RPC || 7,0 || 8,3 || 8,4 || 8,2
 Indice || 100 || 119 || 121 || 117
 Sursa: Baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6)   ||   ||   ||   ||
(108)   Pentru a stabili subcotarea
prețurilor în cursul PAREM, prețurile de vânzare medii ponderate practicate de
producătorii din Uniune incluși în eșantion în relația cu clienți neafiliați de
pe piața Uniunii, ajustate la un nivel franco-uzină (adică excluzând costurile
de transport din Uniune și după deducerea reducerilor și a rabaturilor), au
fost comparate cu prețurile medii ponderate corespunzătoare ale importurilor,
prevăzute la considerentul (107) de mai sus, pe baza prețului CIF, cu ajustări
corespunzătoare pentru taxele vamale.
(109)   Comparația
a arătat că, dacă sunt exprimate ca procentaj din cifra de afaceri a
producătorilor din Uniune incluși în eșantion în cursul PAREM, importurile din
RPC subcotează prețurile industriei din Uniune cu aproape 20%.
8.           Importuri din Ucraina
(110)   După cum s-a menționat anterior
la considerentul (99), volumul și prețurile importurilor din Ucraina au fost
stabilite pe baza răspunsului verificat la chestionar, transmis de
producătorul-exportator ucrainean în cadrul reexaminării intermediare paralele
în curs.
(111)   Tabelul de mai jos prezintă
evoluția importurilor din Ucraina în cursul perioadei examinate în ceea ce
privește volumul și cotele de piață.
 || Tabelul 4 ||
 ||   || 2008 || 2009 || 2010 || PAREM (2011) ||
 || Volumul importurilor din Ucraina care fac obiectul măsurilor (mii de bucăți) || 700-900 || 800-1000 || 900-1100 || 900-1100 ||
 || Indice || 100 || 104 || 128 || 124 ||
 || Cota de piață a importurilor din Ucraina care fac obiectul măsurilor || 6% - 9% || 7% - 10% || 8% - 11% || 9% - 12% ||
 Sursa: Răspuns verificat la chestionar ||   ||   ||   ||
(112)   Importurile de mese de călcat
originare din Ucraina au crescut cu 24% între 2008 și 2011. Ucraina a fost în
măsură să își crească importurile în principal datorită nivelului mai mare al
taxei antidumping asupra importurilor de mese de călcat originare din RPC. În
plus, modificarea taxei antidumping pentru Ucraina în iulie 2010, de la 9,9% la
7,7%, a contribuit la această evoluție, făcând importurile provenite din
Ucraina mai competitive pe piața Uniunii.
(113)   Tabelul de mai jos prezintă
evoluția prețurilor medii CIF la frontiera Uniunii pentru importurile din
Ucraina supuse măsurilor.
 Tabelul 5 ||
 Prețul importurilor care fac obiectul măsurilor, în EUR/bucată || 2008 || 2009 || 2010 || PAREM (2011) ||
 Ucraina || 8 - 10 || 9 - 11 || 10 - 12 || 9 - 11 ||
 Indice || 100 || 110 - 115 || 115 - 120 || 110 - 115 ||
 Sursa: Răspuns verificat la chestionar ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||
(114)   După cum se arată în tabelul 5
de mai sus, prețul mediu de import a crescut cu 10-15% în cursul perioadei
examinate și aproape a atins nivelul prețurilor industriei din Uniune pe piața
Uniunii în cursul PAREM.
9.           Importuri din alte țări
terțe care nu fac obiectul măsurilor
(115)   Volumul importurilor din alte țări
terțe care nu fac obiectul măsurilor a fost stabilit utilizând baza de date
14(6) convertită în bucăți conform aceleiași metodologii utilizate pentru
stabilirea volumelor importurilor din China, astfel cum s-a descris la
considerentul (98) de mai sus. Această abordare a fost considerată rezonabilă
deoarece codurile NC relevante din Eurostat acoperă și alte produse decât
produsul în cauză și, prin urmare, nu au fost considerate adecvate pentru
stabilirea volumului importurilor din alte țări terțe.
(116)   Tabelul de mai jos prezintă
evoluția importurilor din alte țări terțe în cursul perioadei examinate în ceea
ce privește volumul și cota de piață, cât și prețul mediu al acestor importuri.
 Tabelul 6
 Volumul importurilor din alte țări terțe în mii de bucăți || 2008 || 2009 || 2010 || PAREM (2011)
 Turcia || 300-500 || 500-700 || 700-900 || 800-1 000
 Indice || 100 || 160-170 || 215-225 || 225-235
 alte țări terțe || 400-600 || 600-800 || 900-1100 || 700-900
 Indice || 100 || 130-140 || 190-200 || 150-160
 Total toate celelalte țări || 700-1 100 || 1 100-1 500 || 1 600-2 000 || 1 500-1 900
 Indice || 100 || 140-150 || 200-210 || 180-190
 Cota de piață a importurilor din toate celelalte țări terțe || 5% - 10% || 10% - 15% || 15% - 20% || 15% - 20%
 Prețul importurilor originare din toate celelalte țări (EUR/bucată) || 7,7 || 8,1 || 8,2 || 9,0
Sursa: Baza de date prevăzută la articolul 14 alineatul (6)
(117)   Volumul importurilor din alte
țări terțe a crescut per ansamblu în cursul perioadei examinate. Deși a
crescut, chiar de peste două ori între 2008 și 2010, acesta a scăzut din nou
între 2010 și PAREM. Astfel, volumul importurilor din alte țări terțe a crescut
considerabil în cursul perioadei examinate și a atins [1,5-1,9] milioane de
bucăți în cursul PAREM, ceea ce înseamnă o cotă de piață în intervalul 15-20%
în cursul PAREM. Majoritatea acestor importuri au provenit din Turcia, în cazul
căreia importurile au crescut de la [0,3-0,5] milioane de bucăți în 2008 la
[0,8-1,0] milioane de bucăți în cursul PAREM.
(118)   Prețul mediu al importurilor
din alte țări terțe care nu fac obiectul măsurilor a crescut de la 7,7 EUR/bucată
în 2008 la 9,0 EUR/bucată în cursul PAREM, ceea ce înseamnă o creștere de
17%.
10.         Situația economică a
industriei Uniunii
(119)   În conformitate cu articolul 3
alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care
au făcut obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune a inclus evaluarea
tuturor factorilor și indicilor economici care au influențat situația
industriei din Uniune în cursul perioadei examinate.
(120)   Astfel cum s-a menționat mai
sus la considerentul (20), eșantionarea a fost utilizată pentru examinarea
eventualului prejudiciu suferit de industria din Uniune.
(121)   În scopul analizei
prejudiciului, indicatorii de prejudiciu au fost stabiliți la două niveluri:
–
s-au evaluat indicatori macroeconomici (producție,
capacitate de producție, gradul de utilizare a capacității, productivitate,
volum de vânzări, cotă de piață, creștere, număr de locuri de muncă, amploarea
marjelor de dumping și redresarea în urma practicilor anterioare de dumping) la
nivelul întregii producții din Uniune, pe baza informațiilor colectate de la
producătorii care s-au făcut cunoscuți.
–
analiza indicatorilor microeconomici (prețuri
unitare medii, costuri unitare, stocuri, costurile forței de muncă,
rentabilitate, randamentul investițiilor, fluxul de numerar, capacitatea de a
mobiliza capitaluri și investiții) a fost efectuată pe baza informațiilor
comunicate de cei trei producători din Uniune incluși în eșantion.
10.1.      Indicatori macroeconomici
(a)
Producția
(122)   Producția
totală din Uniune a fost estimată conform celor descrise mai sus la
considerentul (91); astfel, producția din Uniune a crescut cu 4% între 2008 și
PAREM. Mai precis, aceasta a scăzut cu 2% între 2008 și 2009, dar a crescut cu
6 puncte procentuale între 2009 și PAREM, atingând aproximativ 5,2 milioane de
unități.
 Tabelul 7
 în mii de bucăți || 2008 || 2009 || 2010 || PAREM (2011)
 Producție || 5 000 || 4 887 || 5 072 || 5 194
 Indice || 100 || 98 || 101 || 104
Sursa: răspunsuri la chestionar.
(b)
Capacitatea de producție și utilizarea capacității
(123)   Capacitatea de producție a fost
estimată prin extrapolarea raportului dintre volumul total al producției și
capacitatea totală a celor șapte producători cooperanți din Uniune, pentru
fiecare an din perioada examinată, la producția totală realizată de industria
din Uniune, astfel cum s-a stabilit mai sus la considerentul (122).
(124)   Capacitatea de producție a
industriei din Uniune a crescut cu 17% în cursul perioadei examinate. Totuși,
această creștere se referă doar la unul dintre producătorii din Uniune, în timp
ce ceilalți producători din Uniune care au cooperat au avut capacități stabile
în cursul perioadei examinate. Concluziile anchetei indică faptul că unii
dintre producătorii din Uniune care nu au cooperat ar putea să își fi închis
instalațiile de producție, reducând astfel capacitatea de producție totală a
Uniunii în cursul perioadei examinate, lucru care nu este reflectat în tabelul
8 de mai jos. Ancheta a mai arătat că industria din Uniune produce și alte
produse decât produsul în cauză (de exemplu, uscătoare), parțial pe aceleași
linii de producție. În plus, ancheta a arătat că producătorii din Uniune pot
trece cu ușurință de la fabricarea produsului în cauză la fabricarea altor
produse și invers. Prin urmare, nu a fost posibil să se stabilească în mod clar
capacitatea de producție pentru produsul în cauză.
(125)   Gradul de utilizare a
capacității a fost de 66% în 2008 și a scăzut ușor în cursul PAREM, la 58%.
După cum s-a indicat la considerentul precedent, capacitatea totală de
producție din Uniune nu a putut fi stabilită cu exactitate. Deoarece gradul de
utilizare a capacității este stabilit pe baza capacității totale, în mod
similar, acesta nu poate fi în mod necesar considerat un indicator de
prejudiciu fiabil în acest caz.
 Tabelul 8
 în mii de bucăți || 2008 || 2009 || 2010 || PAREM (2011)
 Capacitatea de producție || 7 592 || 7 962 || 8 375 || 8 906
 Indice || 100 || 105 || 110 || 117
 Gradul de utilizare a capacității || 66% || 61% || 61% || 58%
 Indice || 100 || 93 || 92 || 89
Sursa: răspunsuri la chestionar.
(c)
Volumul vânzărilor
(126)   Volumul
vânzărilor industriei din Uniune a fost stabilit astfel cum se descrie la
considerentul (100) de mai sus. Astfel, volumul vânzărilor industriei din
Uniune către clienți neafiliați de pe piața Uniunii a crescut cu 10% între 2008
și PAREM. Această creștere a fost deosebit de pronunțată
între 2010 și PAREM, când volumul vânzărilor a crescut cu 7 puncte procentuale.
Aceasta coincide cu o scădere a importurilor din RPC ca urmare a instituirii
taxei antidumping pentru societatea Since Hardware (Guangzhou) Co.
             Tabelul 9
 în mii de bucăți || 2008 || 2009 || 2010 || PAREM (2011)
 Vânzări către clienți neafiliați din Uniune || 4 300 - 4 500 || 4 300 - 4 500 || 4 500 - 4 700 || 4 800 - 5 000
 Indice || 100 || 99 || 103 || 110
Sursa: răspunsuri la
chestionar.
(d)
Cota de piață
(127)   În cursul perioadei examinate,
industria din Uniune a recâștigat cotă de piață; aceasta a crescut de la 40-45%
în 2008 la 50-55% în cursul PAREM, adică o creștere de 24%. Această creștere se
datorează în principal scăderii consumului și a volumului importurilor din
China, precum și creșterii în paralel a volumului vânzărilor industriei din
Uniune.
 Tabelul 10
   || 2008 || 2009 || 2010 || PAREM (2011)
 Cota de piață a producătorilor din Uniune || 40% - 45% || 45% - 50% || 40% - 45% || 50% - 55%
 Indice || 100 || 107 || 101 || 124
 Sursa: Răspunsuri la chestionar și baza de date 14(6) ||   ||   ||   ||
(e)
 Creștere
(128)   Consumul
din Uniune a scăzut între 2008 și PAREM. În paralel, volumul vânzărilor
realizate de industria din Uniune pe piața Uniunii a crescut cu 10%, iar cota
de piață a industriei din Uniune a crescut cu 24%. De
asemenea, producția industriei din Uniune a crescut cu 4%, investițiile au
crescut de peste două ori (considerentul (141) de mai jos), iar numărul de
locuri de muncă a crescut cu 10% (considerentul (129) de mai jos) în cursul
aceleași perioade. Prin urmare, se poate concluziona că industria din Uniune a
înregistrat o oarecare creștere în cursul perioadei examinate.
(f)
Locuri de muncă
(129)   Locurile
de muncă și tendințele privind locurile de muncă la nivelul întregii industrii
din Uniune au fost estimate prin extrapolarea cifrelor disponibile cu privire
la producătorii cooperanți din Uniune. Urmând tendința de creștere a
vânzărilor, numărul locurilor de muncă din industria din Uniune a înregistrat o
creștere de 10% între 2008 și PAREM.
 Tabelul 11
   || 2008 || 2009 || 2010 || PAREM (2011)
 Numărul locurilor de muncă pentru produsul similar || 655 || 672 || 736 || 722
 Indice || 100 || 102 || 112 || 110
 Sursa: răspunsuri la chestionar. ||   ||   ||   ||
(g)
Productivitate
(130)   Productivitatea forței de muncă
a industriei din Uniune, măsurată în producție (bucăți) pe salariat pe an, a
scăzut cu 6% în perioada examinată. Acest lucru se datorează faptului că
producția a crescut într-o mai mică măsură decât numărul de angajați.
 Tabelul 12
   || 2008 || 2009 || 2010 || PAREM (2011)
 Productivitate (în mii de bucăți per angajat) || 7,6 || 7,3 || 6,9 || 7,2
 Indice || 100 || 95 || 90 || 94
 Sursa: răspunsuri la chestionar. ||   ||   ||   ||
(h)
Amploarea marjei de dumping și redresarea în urma
practicilor anterioare de dumping
(131)   Marja de dumping constatată era
semnificativ peste nivelul de minimis. În ceea ce privește impactul amplorii marjelor
de dumping efective asupra industriei din Uniune, ținând seama în special de
volumul și de prețurile importurilor provenite din RPC, impactul nu poate fi
considerat neglijabil.
(132)   În ceea ce privește efectele
practicilor anterioare de dumping, deși indicatorii examinați mai sus arată o
oarecare îmbunătățire, aceștia oferă de asemenea indicii clare că industria din
Uniune este încă fragilă și vulnerabilă.
10.2.      Indicatori microeconomici
(a)
Prețurile și alți factori care influențează
prețurile
(133)   Prețurile medii de vânzare ale
producătorilor din Uniune incluși în eșantion în relația cu clienții neafiliați
de pe piața Uniunii au evoluat după cum se arată în tabelul de mai jos.
Prețurile medii au rămas relativ stabile în cursul perioadei examinate, deși
s-a înregistrat o ușoară creștere în cursul PAREM. Ca și mai sus, această
creștere a coincis cu instituirea măsurilor antidumping cu privire la Since
Hardware (Guangzhou) Co.
 Tabelul 13
   || 2008 || 2009 || 2010 || PAREM (2011)
 Prețul unitar pe piața Uniunii (EUR/bucată) || 10,9 || 10,7 || 10,9 || 11,2
 Indice || 100 || 98 || 100 || 103
 Costul de producție unitar (EUR/bucată) || 10,9 || 10,5 || 11,0 || 11,4
 Indice || 100 || 96 || 101 || 105
 Sursa: răspunsuri la chestionar. ||   ||   ||   ||
(134)   Prețurile de vânzare urmează
tendințele prețurilor materiilor prime principale (adică, oțelul). Prețurile de
vânzare și costurile au rămas relativ stabile în cursul perioadei examinate,
deși costurile au crescut un pic mai mult decât prețurile de vânzare, ceea ce a
avut un impact negativ asupra situației rentabilității industriei din Uniune
între 2008 și PAREM. Cu toate acestea, industria din Uniune nu a fost în măsură
să-și crească prețurile la niveluri sustenabile, ci a fost obligată să-și
alinieze prețurile cu importurile la prețuri scăzute din China pentru a
recâștiga cotă de piață într-o perioadă de scădere a consumului.
(b)
Costul forței de muncă
(135)   Salariile medii au fost stabile
în perioada examinată, în timp ce costul unitar de producție a crescut cu 3%
(tabelul 13 de mai sus).
 Tabelul 14 ||
 EUR/angajat || 2008 || 2009 || 2010 || PAREM (2011)
 Salariu mediu || 20 669 || 19 377 || 19 885 || 20 523
 Indice || 100 || 94 || 96 || 99
 Sursa: răspunsuri la chestionar. ||   ||   ||   ||   ||
(c)
Stocuri
(136)   Volumul stocurilor a crescut în
cursul perioadei examinate. Nivelul stocurilor a fost cu 56% mai ridicat în
PAREM în comparație cu nivelul din 2008.
 Tabelul 15 ||
 în mii de bucăți || 2008 || 2009 || 2010 || PAREM (2011)
 Stocuri finale || 94 || 137 || 184 || 146
 Indice || 100 || 147 || 197 || 156
 Sursa: răspunsuri la chestionar. ||   ||   ||   ||   ||
(d)
Rentabilitatea și randamentul investițiilor
(137)   Industria din Uniune a fost în
măsură să își crească ușor rentabilitatea între 2008, când a atins pragul de
rentabilitate, și 2009, când a crescut la 2%. Cu toate acestea, rentabilitatea
a scăzut din nou în 2010, și chiar mai mult în cursul PAREM, când a ajuns la
-1,7%. În ansamblu, rentabilitatea a scăzut cu 2% în cursul perioadei
examinate. După cum s-a menționat mai sus la considerentul (134), acest lucru
se datorează în principal faptului că industria din Uniune nu a fost în măsură
să își crească prețurile de vânzare pentru a ține pasul cu creșterea
costurilor, deoarece pentru a-și recâștiga cota de piață a fost obligată să-și
alinieze prețurile cu prețurile scăzute ale importurilor din China.
(138)   Randamentul investițiilor
(ROI), exprimat ca profit în procente din valoarea contabilă netă a
investițiilor, a urmat, în linii mari, evoluția rentabilității. El a crescut
între 2008 și 2009 și a scăzut între 2009 și PAREM. Scăderea ROI a fost mai
pronunțată decât scăderea nivelurilor rentabilității ca urmare a creșterii
investițiilor, astfel cum se indică la considerentul (141) de mai jos.
 Tabelul 16
 ||   || 2008 || 2009 || 2010 || PAREM (2011) ||
 || Rentabilitatea (în % din vânzările nete) || 0,0% || 2,0% || -0,8% || -1,7% ||
 || Indice || 100 || 102 || 99 || 98 ||
 || ROI (profit în % din valoarea contabilă netă a investițiilor) || -4% || 96% || -20% || -82% ||
 || Indice || 100 || 200 || 84 || 22 ||
 Sursa: răspunsuri la chestionar.   ||
(e)
Fluxul de numerar și capacitatea de a mobiliza
capital
(139)   Fluxul de numerar net provenit
din activități de exploatare, care reprezintă un indicator al capacității
industriei de a-și autofinanța activitățile, exprimat ca procent din cifra de
afaceri pentru produsul similar, s-a îmbunătățit, urmând tendința
rentabilității, de la pragul de rentabilitate în 2008 la 5% în 2009. Acesta a
scăzut la 3% în 2010 și a fost negativ în cursul PAREM.
 Tabelul 17
   || 2008 || 2009 || 2010 || PAREM (2011)
 Fluxul de numerar (% din cifra de afaceri) || 0% || 5% || 3% || -1%
 Sursa: răspunsuri la chestionar.   ||   ||   ||   ||
(140)   Nu au existat indicii speciale
că industria din Uniune ar fi întâmpinat dificultăți în privința mobilizării de
capital.
(f)
Investițiile
(141)   Sumele
pe care producătorii incluși în eșantion le-au investit anual pentru producerea
produsului similar au crescut de peste 2 ori între 2008 și PAREM. Au crescut
foarte mult între 2008 și 2009. Creșterea investițiilor poate fi explicată prin
eforturile de restructurare depuse de industria din Uniune, concretizate în
investiții în procesul de producție în vederea creșterii competitivității.
Între 2010 și PAREM s-a înregistrat o scădere, în timp ce nivelul investițiilor
a rămas considerabil mai ridicat comparativ cu 2008.
 Tabelul 18
   || 2008 || 2009 || 2010 || PAREM (2011)
 Investiții nete (mii EUR) || 239 || 504 || 1046 || 569
 Indice || 100 || 211 || 438 || 239
 Sursa: răspunsuri la chestionar.   ||   ||   ||   ||
11.         Concluzie privind
prejudiciul
(142)   Analiza indicatorilor macroeconomici
a arătat semne de îmbunătățire în special în ceea ce privește producția și
volumul vânzărilor, precum și cota de piață a industriei din Uniune în cursul
perioadei examinate. În același timp, unii dintre indicatorii microeconomici
relevanți, cum ar fi rentabilitatea și randamentul investițiilor, s-au
deteriorat. Prețurile de vânzare, deși au crescut ușor, nu au putut atinge
ritmuri sustenabile pentru a ține ritmul cu creșterea costului de producție.
Acest lucru se explică în principal prin faptul că cota de piață a importurilor
din China a rămas la niveluri ridicate de-a lungul perioadei examinate, în timp
ce importurile din China s-au realizat, de asemenea, la prețuri scăzute pe care
industria din Uniune a fost nevoită să le urmeze pentru a recâștiga cotă de
piață.
(143)   Prin urmare, măsurile împotriva
RPC au ajutat doar parțial industria din Uniune să se redreseze în urma
prejudiciului suferit.
(144)   Având în vedere analiza de mai
sus, situația industriei din Uniune s-a îmbunătățit și nu a existat un
prejudiciu important. Cu toate acestea, în pofida tendințelor aparent pozitive
și a eforturilor de restructurare semnificative, industria din Uniune este încă
fragilă și vulnerabilă.
F. PROBABILITATEA REAPARIȚIEI
PREJUDICIULUI
12.         Observații preliminare
(145)   După cum s-a menționat mai sus
la considerentele (51) și (52), având în vedere nivelul slab de cooperare din
partea producătorilor-exportatori chinezi, analiza privind piața internă
chineză și exporturile din RPC către alte țări terțe a trebuit să se bazeze pe
informațiile disponibile, adică pe informațiile publicate în cadrul
reexaminării privind încetarea măsurilor, efectuată în iunie 2010 de Comisia
pentru comerț internațional din SUA („sunset review”).
(146)   Pe
parcursul perioadei examinate, industria din Uniune s-a aflat într-o situație
vulnerabilă, fiind încă expusă efectului prejudiciabil al importurilor care fac
obiectul unui dumping din RPC.
(147)   În conformitate cu articolul 11
alineatul (2) din regulamentul de bază, importurile din țara în cauză au fost
evaluate pentru a stabili probabilitatea reapariției prejudiciului în
eventualitatea expirării măsurilor.
13.         Impactul volumului estimat
de importuri și efectele asupra prețurilor în cazul abrogării măsurilor
(148)   Astfel cum s-a menționat mai
sus, în ceea ce privește importurile din RPC, există probabilitatea continuării
dumpingului în cazul expirării măsurilor. În lipsa măsurilor, este foarte
probabil ca volumul de importuri ale produsului în cauză din China să crească,
iar prețurile importurilor să subcoteze semnificativ prețurile de vânzare ale
industriei din Uniune pe piața Uniunii. Ancheta a arătat că principalii clienți
ai industriei din Uniune sunt comercianții cu amănuntul, de exemplu
supermarketurile care sunt într-o poziție de negociere solidă și vor
achiziționa tot mai multe mese de călcat din RPC; foarte probabil, aceste mese
de călcat vor intra pe piață la prețuri foarte mici, de dumping. Prin urmare,
este probabil ca presiunea exercitată asupra prețurilor industriei din Uniune să
crească, obligând-o să își reducă prețurile, cu efecte dezastruoase asupra
situației rentabilității, care a fost deja negativă în cursul PAREM.
(149)   Astfel, în contextul în care
industria din Uniune se găsește într-o situație fragilă și vulnerabilă, creșterea
volumului de importuri care fac obiectul unui dumping din RPC și sporirea
efectelor prețurilor ar avea ca rezultat pierderi financiare grele și o scădere
a cotei de piață.
(150)   Comportamentul unui exportator
chinez care a beneficiat în trecut de o taxă 0%, Since Hardware (Guangzhou) Co,
poate fi considerat drept o indicație clară a comportamentului probabil al
exportatorilor chinezi, în cazul în care taxele ar fi eliminate. Se reamintește
faptul că societatea Since Hardware (Guangzhou) Co, care a beneficiat de o taxă
de 0% în trecut (din aprilie 2007 până în decembrie 2010), și-a crescut în mod
semnificativ exporturile către Uniune la prețuri de dumping care au subcotat în
mod substanțial prețurile industriei din Uniune în cursul perioadei respective.
Astfel cum s-a menționat anterior, o anchetă antidumping privind această
societate a dus la instituirea unei taxe antidumping definitive de 35,8%.
Prezenta anchetă a concluzionat, de asemenea, că volumul importurilor de la
această societate în perioada respectivei anchete (2009) s-a dublat în
comparație cu importurile de la aceeași societate în perioada anchetei inițiale
încheiate în 2007 (2005). Ancheta cu privire la Since Hardware (Guangzhou) Co a
concluzionat că, drept consecință, industria din Uniune a suferit un prejudiciu
important.
(151)   În plus, ancheta a arătat că,
înainte de deschiderea prezentei reexaminări în perspectiva expirării
măsurilor, producătorii-exportatori chinezi au abordat deja potențiali clienți
din Uniune cu oferte la prețuri care subcotează în mod semnificativ prețul de
vânzare al industriei din Uniune. Acest lucru arată că este foarte probabil ca
producătorii-exportatori chinezi să încerce să intre pe piața Uniunii cu
cantități sporite, reducând nivelul actual al prețurilor lor, în cazul în care
măsurile ar expira.
14.         Atractivitatea pieței
Uniunii, măsurile existente în alte țări terțe și capacitatea neutilizată
(152)   După cum s-a menționat mai sus
la considerentele (55) - (57), industria chineză de mese de călcat este foarte
orientată către export și, chiar și după instituirea măsurilor, Uniunea rămâne
piața sa cea mai mare și cea mai atractivă.
(153)   Pentru producătorii-exportatori
chinezi, SUA este a doua piață de export ca mărime. Cu toate acestea, accesul
la piața SUA rămâne limitat ca urmare a existenței unor taxe antidumping
ridicate, a căror aplicare a fost prelungită până în 2015. Această situație
crește probabilitatea ca importurile din China să fie direcționate către piața
Uniunii în cantități sporite, în cazul în care măsurile nu sunt menținute.
(154)   Conform informațiilor colectate
de către Comisie din reexaminarea privind încetarea măsurilor din SUA, în RPC
există capacități neutilizate, posibil substanțiale, iar dacă taxele
antidumping ar fi anulate, s-ar putea crea cu ușurință capacități suplimentare,
deoarece producția de mese de călcat din RPC se bazează pe o utilizare
intensivă a forței de muncă, iar orice creștere a producției nu implică
investiții importante sau competențe speciale. Prin urmare, pe baza tuturor
informațiilor disponibile, s-a concluzionat că în RPC sunt disponibile
capacități neutilizate, posibil substanțiale, care ar putea fi redirecționate
către piața Uniunii dacă măsurile antidumping ar expira.
15.         Alți factori
15.1.      Importuri din RPC care nu fac
obiectul unui dumping
(155)   După cum s-a menționat
anterior, în cursul PAREM, nu s-a constatat existența unui dumping pentru
unicul exportator chinez cooperant, care are o taxă individuală de 22,7%. Cu
toate acestea, având în vedere faptul că importurile de la această societate au
reprezentat doar o mică parte din volumul total al importurilor din China,
acestea nu au putut fi considerate ca fiind semnificative și ca având o
contribuție la situația fragilă a industriei din Uniune în cursul PAREM.
(156)   S-a stabilit, de asemenea, că
importurile de la această societate nu au subcotat prețurile industriei din
Uniune în cursul PAREM.
15.2.      Importuri din Ucraina
(157)   Astfel cum s-a menționat mai
sus, importurile de mese de călcat originare din Ucraina au crescut cu 24%.
Acest lucru a avut ca rezultat o ușoară creștere a cotei de piață
corespunzătoare în cursul perioadei examinate.
(158)   Cu toate acestea, prețul mediu
de import a crescut cu 14% între 2008 și PAREM și a ajuns la același nivel cu
prețurile practicate de industria din Uniune pe piața Uniunii în cursul PAREM.
(159)   Prin urmare, situația fragilă a
industriei Uniunii nu se poate explica prin importurile de mese de călcat din
Ucraina. De asemenea, nu este probabil ca importurile din Ucraina să contribuie
la reapariția prejudiciului în eventualitatea expirării măsurilor.
15.3.      Importuri din alte țări terțe care nu fac obiectul măsurilor
(160)   Volumul importurilor din alte
țări terțe care nu fac obiectul măsurilor a crescut în cursul perioadei examinate,
cu toate că a existat o ușoară scădere între 2010 și PAREM. Această creștere a
volumului importurilor a însemnat de asemenea o creștere a cotei de piață în
aceeași perioadă, de la 5-10% la 15-20%.
(161)   Deși prețurile importurilor din
alte țări terțe au fost mai mici decât prețurile medii ale industriei din
Uniune, ele au fost mai mari decât prețurile medii ale importurilor din RPC,
astfel cum au fost stabilite în cursul anchetei actuale.
(162)   În pofida celor de mai sus,
este probabil ca importurile din China să crească în mod semnificativ, la
prețuri de dumping care subcotează prețurile industriei din Uniune.
Într-adevăr, ancheta a arătat că prețurile medii ale importurilor din China,
fără taxa antidumping, subcotau cu aproximativ 20% prețurile de vânzare ale
industriei din Uniune pe piața Uniunii. Astfel, dacă măsurile ar expira, este
de așteptat ca importurile chinezești să intre pe piața Uniunii la prețuri mai
mici decât prețul mediu al importurilor din alte țări terțe, așa cum a fost
deja cazul în cursul PAREM. Prin urmare, s-a concluzionat că importurile de pe
piețele țărilor terțe, chiar dacă au avut un anumit impact asupra situației
industriei din Uniune, nu pot infirma concluzia că există probabilitatea
reapariției dumpingului prejudiciabil din partea importurilor chinezești în
cazul în care măsurile ar expira.
15.4.      Scăderea consumului
(163)   Se remarcă faptul că aparenta
scădere a consumului între 2010 și PAREM este în principal efectul statistic al
scăderii importurilor cauzată de instituirea de măsuri antidumping împotriva
societății Since Hardware (Guangzhou) Co. În aceeași perioadă, industria din
Uniune a fost în măsură să își crească volumul vânzărilor și cota de piață.
Prin urmare, scăderea consumului nu ar fi putut avea un impact asupra situației
industriei din Uniune.
16.         Concluzie privind
probabilitatea reapariției prejudiciului
(164)   Ancheta a stabilit
probabilitatea reapariției prejudiciului dacă măsurile ar expira.
(165)   Ținând cont de nivelul de
dumping exercitat încă de producătorii-exportatori chinezi, de atractivitatea
pieței Uniunii, de comportamentul din trecut al producătorului-exportator
chinez Since Hardware (Guangzhou) Co, confirmat de ancheta încheiată în
decembrie 2010, de posibilitatea producătorilor chinezi de a își mări cu
ușurință capacitatea în cazul creșterii cererii, de puternica orientare către
export a producătorilor chinezi și de strategiile lor în materie de prețuri, în
cazul în care măsurile ar expira, este probabil ca industria din Uniune să se
confrunte cu o creștere a importurilor chineze care fac obiectul unui dumping,
care ar subcota în mod semnificativ prețurile industriei din Uniune. În acest
caz, nu doar că este de așteptat ca situația deja dificilă a industriei din
Uniune din punctul de vedere al rentabilității să se agraveze, însă este de
asemenea probabil ca unele dintre recentele îmbunătățiri ale performanțelor
globale ale industriei din Uniune să fie anulate.
G. INTERESUL UNIUNII
17.         Introducere
(166)   În conformitate cu articolul 21
din regulamentul de bază, s-a examinat dacă instituirea de măsuri antidumping
asupra importurilor de mese de călcat originare din RPC ca urmare a
constatărilor din cadrul prezentei reexaminări în perspectiva expirării
măsurilor nu ar fi în interesul Uniunii în ansamblu. Stabilirea interesului
Uniunii s-a bazat pe evaluarea tuturor intereselor implicate. Toate părțile
interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul
articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază.
(167)   Prezenta anchetă constituie o
reexaminare prin care se analizează o situație în care sunt deja în vigoare
măsuri antidumping. Prin urmare, aceasta permite să se evalueze dacă măsurile
antidumping în vigoare au vreun efect negativ anormal asupra părților vizate de
acestea.
(168)   Se remarcă, de asemenea, faptul
că se propune încheierea procedurii antidumping cu privire la importurile de
mese de călcat originare din Ucraina, ceea ce va duce la creșterea accesului
importurilor din țări terțe fără restricții pe piața Uniunii.
(169)   Având în vedere cele menționate
mai sus, s-a examinat dacă, în ciuda concluziilor privind probabilitatea
reapariției unui dumping prejudiciabil, există motive convingătoare care ar
putea conduce la concluzia că nu este în interesul Uniunii să se mențină măsurile
împotriva importurilor originare din RPC.
18.         Interesul industriei din
Uniune
(170)   Industria din Uniune s-a
dovedit a fi o industrie viabilă. Acest fapt a fost confirmat de evoluția
pozitivă a situației sale economice constatate în perioada examinată, datorată,
în parte, eforturilor sale de a fi mai competitivă și măsurilor în vigoare. Se
poate preconiza, în mod rezonabil, că industria din Uniune va continua să
beneficieze de pe urma menținerii măsurilor. În cazul în care măsurile
împotriva importurilor originare din RPC nu vor fi menținute, este probabil ca
industria din Uniune să sufere prejudicii importante ca urmare a volumelor
substanțiale de importuri care fac obiectul unui dumping din RPC, ceea ce ar
provoca o deteriorare gravă a situației sale financiare, având în vedere
marjele de subcotare stabilite în cursul PAREM. Nivelurile actuale deja
negative ale rentabilității, ale randamentului investițiilor și ale stocurilor
vor continua să se deterioreze, ceea ce, în cele din urmă, va conduce probabil
la dispariția industriei din Uniune.
(171)   Prin urmare, se concluzionează
că menținerea unor măsuri antidumping împotriva RPC ar fi, în mod clar, în
interesul industriei din Uniune.
19.         Interesul altor părți
(172)   Niciunul dintre cei 15
importatori/comercianți contactați nu a cooperat. Niciuna dintre celelalte
potențiale părți interesate nu s-a manifestat în cursul anchetei. Nu există
nicio dovadă care să sugereze că măsurile în vigoare ar afecta în mod
considerabil importatorii sau consumatorii produsului în cauză. În acest
context, se poate presupune în mod rezonabil că principalii clienți, și anume
marile magazine cu amănuntul, vor fi în măsură să transfere către consumatorul
final orice creștere a prețurilor care rezultă din taxele antidumping, fără ca
acest lucru să aibă un impact considerabil asupra percepției consumatorilor.
20.         Concluzie privind interesul
Uniunii
(173)   Având în vedere cele menționate
mai sus, s-a concluzionat că nu există motive convingătoare care să indice clar
că menținerea măsurilor împotriva RPC ar fi împotriva interesului general al
Uniunii.
H. MĂSURILE ANTIDUMPING
(174)   Toate părțile au fost informate
cu privire la faptele și la considerentele esențiale pe baza cărora se
intenționează să se recomande menținerea măsurilor existente în cazul
importurilor produsului în cauză originare din RPC și abrogarea măsurilor în
vigoare împotriva importurilor produsului în cauză originare din Ucraina. De
asemenea, părților li s-a acordat un termen în care să își poată prezenta
observațiile.
(175)   Din cele de mai sus rezultă că,
astfel cum se prevede la articolul 11 alineatul (2) și articolul 11 alineatul
(3) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de
mese de călcat originare din Republica Populară Chineză ar trebui să fie
menținute, iar taxa antidumping în vigoare pentru importurile de mese de călcat
originare din Ucraina ar trebui să expire.
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
1.           Se instituie o taxă
antidumping definitivă la importurile de mese de călcat, cu sau fără suport, cu
sau fără absorbție și/sau încălzire și/sau suflantă, inclusiv mânecare, și
componente esențiale ale acestora, respectiv picioarele, blatul și suportul
pentru fierul de călcat, clasificate în prezent la codurile NC 3924 90 00, ex 4421
90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 și ex 8516 90 00 (coduri
TARIC 3924 90 00 10, 4421 90 98 10, 7323 93 00 10, 7323 99 00 10, 8516 79 70 10
și 8516 90 00 51) și originare din Republica Populară Chineză.
2.           Se stabilește după cum urmează
nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului net franco la
frontiera Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsele descrise la alineatul
(1) și fabricate de următoarele societăți:
 Țară || Producător || Nivelul taxei (%) || Cod suplimentar TARIC
 Republica Populară Chineză || Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd., Foshan || 34,9 || A782
 Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou || 39,6 || A783
 Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Guangzhou || 35,8 || A784
 Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan || 18,1 || A785
 Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou || 26,5 || A786
 Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd, Guangdong || 22,7 || A953
 Toate celelalte societăți || 42,3 || A999
3.           Cu excepția cazului în care
se specifică altfel, se aplică dispozițiile aflate în vigoare cu privire la
taxele vamale.
Articolul 2
Procedura antidumping privind importurile de
mese de călcat originare din Ucraina se încheie, iar măsurile antidumping
instituite împotriva Ucrainei prin Regulamentul (CE) nr. 452/2007 se abrogă.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua
următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu
în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles,
                                                                       Pentru
Consiliu
                                                                       Președintele
[1]               JO L 343, 22.12.2009, p. 51.
[2]               JO L 109, 26.4.2007,
p.12
[3]               JO L 338, 22.12.2010,
p. 10.
[4]               JO L 343, 22.12.2009,
p. 51.
[5]               JO L 109, 26.4.2007, p.
12.
[6]               JO L 338, 22.12.2010, p. 10.
[7]               JO L84, 31.3.2010, p.
13.
[8]               JO L 168, 2.7.2010, p.
12.
[9]               JO L 24, 28.1.2010, p.
24.
[10]             JO L 242, 15.09.2010, p.
1.
[11]             JO 2009/C 282/16.
[12]             JO
L 297, 26.10.2012, p. 5.
[13]             JO C 223,
22.9.2007.
[14]             JO C 187, 28.6.2011, p.
21.
[15]             JO C 120, 25.4.2012, p.
9.
[16]             JO C 166, 12.6.2012, p.3.
[17]             Nr. 731-TA-1047
(revizuire)
[18]             A se vedea considerentele
57 și 67 din Regulamentul (CE) nr. 1243/2010.