title: Propunere de decizie a Consiliului privind poziţia care va fi adoptată în cadrul Comitetului mixt al SEE referitor la modificarea Protocolului 31 la Acordul privind SEE în ceea ce priveşte cooperarea în domenii specifice în afara celor patru libertăţi (ISA)

text:
|

52010PC0122

	[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |Bruxelles, 30.3.2010COM(2010)122 final2010/0068 (NLE)Propunere deDECIZIE A CONSILIULUIprivind poziția care va fi adoptată în cadrul Comitetului mixt al SEE referitor la modificarea Protocolului 31 la Acordul privind SEE în ceea ce privește cooperarea în domenii specifice în afara celor patru libertăți (ISA)EXPUNERE DE MOTIVE1. Protocolul 31 la Acordul privind SEE cuprinde dispoziții specifice privind cooperarea între Uniunea Europeană și statele AELS din SEE în domenii în afara celor patru libertăți.2. Proiectul de decizie a Comitetului mixt al SEE, anexat la propunerea de decizie a Consiliului, vizează să modifice Protocolul 31 prin extinderea cooperării părților contractante la acord pentru a include Decizia 922/2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 septembrie 2009 privind soluțiile de interoperabilitate pentru administrațiile publice europene (ISA)[1], cu efect de la 1 ianuarie 2010. Statele AELS participă pe deplin, fără drept de vot, la părțile relevante pentru SEE ale Comitetului privind soluții de interoperabilitate pentru administrațiile publice europene (Comitetul ISA), care asistă Comisia Europeană la implementarea, gestionarea și dezvoltarea programului respectiv, în măsura în care sunt vizate părțile de proiect din cadrul programului relevante pentru SEE.3. Articolul 1 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 2894/94 al Consiliului privind normele de punere în aplicare a Acordului privind SEE prevede stabilirea de către Consiliu a poziției ce va fi adoptată în numele Uniunii cu privire la astfel de decizii, pe baza unei propuneri a Comisiei.4. Comisia prezintă propunerea de decizie a Comitetului mixt al SEE în vederea adoptării de către Consiliu ca poziție a Uniunii. Comisia speră să poată prezenta, în cel mai scurt termen, Comitetului mixt al SEE poziția Uniunii.2010/0068 (NLE)Propunere deDECIZIE A CONSILIULUIprivind poziția care va fi adoptată în cadrul Comitetului mixt al SEE referitor la modificarea Protocolului 31 la Acordul privind SEE în ceea ce privește cooperarea în domenii specifice în afara celor patru libertățiCONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 218 alineatul (9),având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2894/94 al Consiliului din 28 noiembrie 1994 privind normele de aplicare a Acordului privind Spațiul Economic European[2], în special articolul 1 alineatul (3),având în vedere propunerea Comisiei,întrucât:1.  Protocolul 31 la Acordul privind SEE cuprinde dispoziții specifice privind cooperarea între Uniunea Europeană și statele AELS din SEE în domenii în afara celor patru libertăți.2.  Este necesară extinderea cooperării dintre părțile contractante la acord, în scopul includerii Deciziei nr. 922/2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 septembrie 2009 privind soluțiile de interoperabilitate pentru administrațiile publice europene (ISA)[3], cu efect de la 1 ianuarie 2010. Statele AELS participă pe deplin, fără drept de vot, la părțile relevante pentru SEE ale Comitetului privind soluții de interoperabilitate pentru administrațiile publice europene (Comitetul ISA), care asistă Comisia Europeană la implementarea, gestionarea și dezvoltarea programului respectiv, în măsura în care sunt vizate părțile de proiect din cadrul programului relevante pentru SEE.3.  În consecință este necesară modificarea Protocolului 31,DECIDE:Articol unicPoziția care va fi adoptată de Comitetul mixt al SEE referitor la modificarea prevăzută la Protocolul 31 la Acordul privind SEE în ceea ce privește cooperarea în domenii specifice în afara celor patru libertăți este prezentată în anexa la prezenta decizie.Adoptată la Bruxelles,Pentru ConsiliuPreședinteleANEXĂ Propunere deDECIZIA NR. A COMITETULUI MIXT AL SEEdinde modificare a Protocolului 31 la Acordul privind SEE, în ceea ce privește cooperarea în domenii specifice în afara celor patru libertățiCOMITETUL MIXT AL SEE,având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, astfel cum a fost modificat prin Protocolul de adaptare a Acordului privind Spațiul Economic European, denumit în continuare „acordul”, în special articolele 86 și 98,întrucât:4.  Protocolul 31 la acord a fost modificat prin Decizia nr. …/… a Comitetului mixt al SEE din …. 5.  [4].6.  Este necesară extinderea cooperării dintre părțile contractante la acord, în scopul includerii Deciziei nr. 922/2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 septembrie 2009 privind soluțiile de interoperabilitate pentru administrațiile publice europene (ISA)[5].7.  Prin urmare, Protocolul 31 la acord ar trebui modificat pentru a permite ca această cooperare extinsă să poată fi realizată începând cu 1 ianuarie 2010,DECIDE:Articolul 1Protocolul 31 la acord se modifică în conformitate cu anexa la prezenta decizie.Articolul 2Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei ultimei notificări către Comitetul mixt al SEE în temeiul articolului 103 alineatul (1) din acord*.Prezenta decizie se aplică de la 1 ianuarie 2010.Articolul 3Prezenta decizie se publică în secțiunea SEE și în suplimentul SEE ale Jurnalului Oficial al Uniunii Europene .Adoptată la Bruxelles,Pentru Comitetul mixt al SEEPreședintele Secretarii Comitetului mixt al SEEANEXĂla Decizia nr. …/… a Comitetului mixt al SEEArticolul 17 (Schimbul telematic de date) din Protocolul 31 la acord se modifică după cum urmează:(a) La alineatul (1), cuvintele „alineatul (5) litera (a)” și „alineatul (5) litera (b)” se înlocuiesc cu cuvintele „alineatul (6) litera (a)” și „alineatul (6) litera (b)”.(b) La alineatul (1) se adaugă următorul paragraf:„Statele AELS participă, începând cu 1 ianuarie 2010, la proiectele și activitățile programului Uniunii menționat la alineatul (6) litera (c), în măsura în care aceste proiecte și activități sprijină alte forme de cooperare ale părților contractante.”(c) La alineatul (2), cuvintele „alineatul (5)” se înlocuiesc cu cuvintele „alineatul (6)”.(d) La alineatul (3), cuvintele „alineatul (5) litera (a)” se înlocuiesc cu cuvintele „alineatul (6) litera (a)”.(e) La alineatul (4), cuvintele „alineatul (5) litera (b)” se înlocuiesc cu cuvintele „alineatul (6) litera (b)”.(f) Alineatul (5) devine alineatul (6).(g) După alineatul (4) se adaugă următorul alineat:„(5) De la începutul cooperării în programul menționat la alineatul (6) litera (c), statele AELS participă, pe deplin, fără drept de vot, la părțile relevante pentru SEE ale Comitetului privind soluții de interoperabilitate pentru administrațiile publice europene (Comitetul ISA), care asistă Comisia Europeană la implementarea, gestionarea și dezvoltarea programului respectiv, în măsura în care sunt vizate părțile de proiect din cadrul programului relevante pentru SEE.”(h) La sfârșitul alineatului (6) se adaugă următorul text:„(c) în vederea participării începând cu 1 ianuarie 2010:- 32009 D 0922 : Decizia nr. 922/2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 septembrie 2009 privind soluțiile de interoperabilitate pentru administrațiile publice europene (ISA) (JO L 260, 3.10.2009, p. 20).”[1] JO L 260, 3.10.2009, p. 20.[2] JO L 305, 30.11.1994, p. 6.[3] JO L 260, 3.10.2009, p. 20.[4] JO L …[5] JO L 260, 3.10.2009, p. 20.* [Nu au fost semnalate obligații constituționale.] [Au fost semnalate obligații constituționale.]


|

52010PC0804

/* COM/2010/0804 final - COD 2010/0390 */  Propunere de DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI de acordare a unei asistențe macrofinanciare suplimentare Georgiei

	[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |Bruxelles, 13.1.2011COM(2010) 804 final2010/0390 (COD)Propunere deDECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUIde acordare a unei asistențe macrofinanciare suplimentare GeorgieiSEC(2010) 1617 finalEXPUNERE DE MOTIVEContextul propunerii |110 | Motivele și obiectivele propunerii La începutul lunii august 2010, UE a efectuat ultima plată din cadrul unei operațiuni de asistență macrofinanciară (AMF) în valoare de 46 de milioane de euro în favoarea Georgiei, care a fost aprobată de Consiliu în noiembrie 2009. Asistența, acordată sub formă de granturi, face parte din două promisiuni de AMF în sume egale făcute de Comisia Europeană cu ocazia Conferinței internaționale a donatorilor din octombrie 2008[1]. Aprobarea celei de-a doua AMF este condiționată de persistența nevoilor de finanțare externă care nu sunt acoperite de acordul cu FMI. Într-o scrisoare din data de 10 mai 2010, ministrul georgian de finanțe a solicitat activarea celei de-a doua părți a fondurilor UE promise de Comisie, în sumă de 46 de milioane de euro. În acest context, o echipă a Comisiei Europene a efectuat o vizită în Georgia la începutul lunii septembrie pentru a evalua situația și perspectivele macroeconomice ale țării în 2010-2011, în special din punct de vedere al balanței de plăți și al nevoilor bugetare. Comisia consideră că activarea celei de-a doua părți a AMF promise în 2008 este justificată. Deși economia Georgiei este în curs de redresare (în urma dublului șoc cauzat de conflictul armat cu Rusia din august 2008 și de criza financiară mondială), situația balanței de plăți și cea bugetară rămân fragile și vulnerabile. Concret, efectele persistente ale conflictului cu Rusia, printre care se numără blocada asupra majorității schimburilor comerciale cu această țară și faptul că investițiile străine directe nu au revenit la nivelul dinaintea crizei, combinate cu deficitul de cont curent foarte ridicat și obligațiile substanțiale de rambursare a datoriilor (multe dintre acestea având scadența în 2012-2014), fac ca balanța de plăți să fie fragilă. În acest context, Comisia propune acordarea unei noi asistențe macrofinanciare Georgiei, în valoare de 46 de milioane de euro. Această asistență a UE ar avea ca scop să contribuie la acoperirea nevoilor de finanțare externă ale țării, care au fost identificate în cooperare cu FMI în contextul acordului stand-by încheiat cu acesta pentru suma de 1,17 miliarde USD, în vigoare din octombrie 2008. Asistența propusă ar urma să se acorde jumătate sub formă de granturi și jumătate sub formă de împrumuturi. Noua AMF ar ajuta Georgia să remedieze consecințele economice ale conflictului cu Rusia și ale crizei mondiale. Ea va sprijini totodată programul de reforme economice al guvernului. Asistența va reduce vulnerabilitatea financiară pe termen scurt care afectează încă economia, sprijinind măsurile de reformă care au ca obiectiv asigurarea unei balanțe de plăți și a unei situații bugetare mai sustenabile pe termen mediu. Asistența va promova totodată măsurile care au ca scop consolidarea gestionării finanțelor publice (pe baza măsurilor luate în cadrul operațiunii anterioare și a sprijinului bugetar sectorial furnizat de UE), precum și măsurile menite să promoveze integrarea economică și financiară cu UE, în special prin exploatarea potențialului oferit de viitorul acord de asociere, care are ca scop încheierea unui acord de liber schimb comprehensiv și aprofundat între cele două părți. Noua asistență macrofinanciară propusă va avea un caracter excepțional și limitat în timp și se va desfășura în paralel cu ASB. Aceasta va completa sprijinul din partea donatorilor internaționali și bilaterali. |120 | Contextul general În urma dublului șoc cauzat de conflictul militar cu Rusia din august 2008 și de criza mondială, economia Georgiei dă semne de redresare. După doi ani de creștere slabă sau negativă, 2010 ar trebui să marcheze relansarea activității economice. În timp ce în 2009 PIB-ul real s-a contractat cu 3,9%, în primul semestru din 2010 s-a înregistrat o creștere puternică de 6,6% (pe bază anuală). Inflația anuală măsurată prin IPC ar trebui să se accelereze și să atingă peste 8% până la sfârșitul lui 2010, reflectând în parte creșterea prețurilor cerealelor importate. Pe fondul redresării economice, guvernul a decis să înăsprească politicile bugetare și monetare. În cadrul programului convenit cu FMI, deficitul bugetar trebuie redus de la 9,2% din PIB în 2009 la 6,3% din PIB în 2010 și la 4,8% din PIB în 2011. Înăsprirea politicii monetare a început în vară cu creșterea moderată a ratei dobânzii de referință, pentru a ține inflația sub control. Deși redresarea economică pare să se concretizeze, situația economică rămâne vulnerabilă, deoarece finanțarea deficitului considerabil de cont curent este în continuare incertă. Slăbind cererea internă, criza a contribuit la reducerea cu jumătate a deficitului de cont curent în 2009. Acesta rămâne însă foarte ridicat și se preconizează că va atinge 12% din PIB în 2010, situație ce nu se va îmbunătăți nici în 2011. Exporturile Georgiei au în continuare de suferit din cauza embargoului comercial impus de Rusia în 2006 și prelungit în 2008. Pentru 2010-2011, finanțarea contului curent este încă sub semnul întrebării. Investițiile străine directe au fost afectate de criză, pentru 2010 fiind prevăzută o nouă diminuare a acestora, iar situația nu se va îmbunătăți nici în 2011. Evoluția nesatisfăcătoare a intrărilor de investiții străine directe pune în pericol finanțarea contului curent și constituirea de rezerve valutare, fiind o dovadă că încrederea investitorilor străini, puternic zdruncinată de conflictul militar cu Rusia din 2008, nu a fost încă recâștigată. Ea reflectă totodată și încetinirea procesului de privatizare, dat fiind că cele mai atrăgătoare active ale statului au fost deja vândute. Deși rezervele valutare brute au revenit de la valoarea minimă de 1,5 miliarde USD atinsă în timpul crizei la 2,1 miliarde USD la sfârșitul lunii septembrie 2010, ele rămân la un nivel insuficient, în special deoarece această revenire s-a realizat parțial printr-un împrumut de la FMI. Rezervele valutare nete au scăzut chiar, de la 850 milioane USD în septembrie 2008 la 740 milioane USD în septembrie 2010. Balanța de plăți este de asemenea vulnerabilă din cauza nivelului ridicat al datoriei publice externe și a nevoii de refinanțare a unei părți importante a datoriei în anii următori. În septembrie 2008, FMI a aprobat un acord stand-by de 18 luni pentru Georgia, în valoare de 750 de milioane USD. În cadrul celei de-a treia evaluări a programului, aprobată de Consiliul Executiv al FMI în august 2009, acordul stand-by a fost prelungit până în data de 14 iunie 2011 și pachetul de finanțare a fost majorat, astfel că valoarea totală a programului a ajuns la 1,17 miliarde USD. Programul se desfășoară așa cum a fost prevăzut: în 9 iulie 2010, Consiliul FMI a finalizat a șasea evaluare a acordului stand-by, concluzionând că rezultatele obținute în cadrul programului sunt în general satisfăcătoare. A șaptea și a opta evaluare sunt programate pentru noiembrie 2010. Pachetul global de sprijin pentru 2008-2010 promis de comunitatea internațională a donatorilor la conferința donatorilor din 2008 se ridică la 4,5 miliarde USD, din care 1 miliard USD din partea SUA, 200 milioane USD din partea Japoniei, 173 milioane USD din partea statelor membre ale UE și 2,4 miliarde USD din partea instituțiilor financiare multilaterale. Angajamentele în favoarea sectorului public s-au ridicat la 2,6 miliarde USD, majoritatea plăților fiind efectuate la începutul perioadei. |n | Dispoziții în vigoare în domeniul propunerii Nu există. |140 | Conformitatea cu celelalte politici și obiective ale Uniunii Georgia este una dintre țările partenere ale Uniunii Europene în cadrul politicii europene de vecinătate (PEV). Planul de acțiune Uniunea Europeană - Georgia în cadrul politicii europene de vecinătate a fost adoptat în noiembrie 2006 pentru o perioadă de cinci ani. Uniunea Europeană are un interes vital în asigurarea stabilității, a îmbunătățirii guvernanței și a dezvoltării economice la granițele sale estice. În acest scop, Parteneriatul estic a fost lansat oficial de Uniunea Europeană și cele șase țări partenere cu ocazia summitului de la Praga din 7 mai 2009. Comisia Europeană a promis Georgiei asistență în valoare de până la 500 milioane EUR la Conferința internațională a donatorilor din luna octombrie 2008. Sursele de finanțare includ atât fonduri programate în cadrul Instrumentului european de vecinătate și parteneriat (IEVP), cât și instrumente de criză, precum instrumentul de stabilitate, ajutorul umanitar și asistența macrofinanciară. Pachetul este un răspuns direct la dificultățile economice și sociale cu care se confruntă țara ca urmare a conflictului militar din august 2008 și a crizei financiare mondiale. AMF acordată de UE completează celelalte instrumente oferind un sprijin macroeconomic pe termen scurt Georgiei în contextul acordului stand-by încheiat cu FMI. Ea completează totodată sprijinul bugetar acordat în cadrul IEVP, care contribuie la acoperirea nevoilor de finanțare ale Georgiei și este legat de reforme sectoriale specifice. Propunerea unei noi AMF acordată Georgiei este pe deplin compatibilă cu liniile directoare prevăzute în concluziile Consiliului din 2002 cu privire la AMF și în scrisoarea Președintelui Consiliului către Președintele Comisiei care le însoțea. Concret, după cum se explică mai amănunțit în documentul de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește propunerea, această propunere respectă următoarele principii: caracter excepțional, condiții politice prealabile, complementaritate, condiționalitate și disciplină financiară. |Consultarea părților interesate și evaluarea impactului |Consultarea părților interesate |219 | Asistența macrofinanciară este acordată ca parte integrantă a sprijinului internațional pentru redresarea economică post-conflict a Georgiei. Serviciile Comisiei au cooperat îndeaproape cu Banca Mondială în ceea ce privește pregătirile pentru Conferința internațională a donatorilor și au fost organizate consultări cu donatorii multilaterali și bilaterali cu privire la implementarea pachetului promis. Pentru elaborarea prezentei propuneri de asistență macrofinanciară, serviciile Comisiei s-au consultat cu Fondul Monetar Internațional. De asemenea, Comisia a consultat statele membre ale Uniunii Europene în cadrul Comitetului economic și financiar înainte de a prezenta propunerea sa de acordare a asistenței macrofinanciare. Comisia a menținut totodată contacte periodice și cu guvernul georgian. |Obținerea și utilizarea expertizei |229 | O evaluare operațională pentru verificarea calității și fiabilității circuitelor financiare și a procedurilor administrative din sectorul public al Georgiei va fi efectuată de către Comisie cu ajutorul unor experți externi. |230 | Evaluarea impactului AMF și programul aferent de ajustare și de reformă economică vor ajuta Georgia să diminueze nevoile de finanțare pe termen scurt, sprijinind totodată măsurile menite să consolideze balanța de plăți și sustenabilitatea bugetară pe termen mediu, contribuind la creșterea sustenabilă și promovând integrarea economică și convergența legislativă cu UE. Asistența va contribui totodată la îmbunătățirea eficienței și a transparenței gestionării finanțelor publice, utilizând rezultatele pozitive ale operațiunii precedente de AMF realizate în această țară. Ea va sprijini de asemenea stabilizarea macroeconomică și politicile structurale ale programului convenit cu FMI. |Elementele juridice ale propunerii |305 | Rezumatul acțiunii propuse Uniunea Europeană va pune la dispoziția Georgiei o AMF în valoare totală de 46 milioane EUR, din care jumătate va fi acordată sub formă de granturi și jumătate sub formă de împrumuturi. Asistența va contribui la acoperirea nevoilor reziduale de finanțare externă ale Georgiei din perioada 2009-2011 identificate de Comisie pe baza estimărilor efectuate de FMI. Plata asistenței este prevăzută în 2011 în două tranșe egale, fiecare conținând un grant și un împrumut. Asistența va fi gestionată de Comisie. Se va ține seama de dispozițiile specifice cu privire la prevenirea fraudei și a altor nereguli, în conformitate cu regulamentul financiar. Plata primei tranșe este prevăzută să aibă loc în primul trimestru din 2011. Cea de-a doua tranșă, condiționată de o serie de măsuri, ar putea fi acordată în al treilea trimestru din 2011. Așa cum se întâmplă de regulă în cazul AMF, plățile vor fi condiționate de evaluările pozitive ale programului în cadrul acordului stand-by cu FMI. În plus, Comisia și autoritățile georgiene vor stabili de comun acord măsurile specifice de reformă structurală într-un memorandum de înțelegere. În cadrul operațiunilor anterioare de AMF, serviciile Comisiei au cooperat îndeaproape cu autoritățile georgiene asupra reformelor sistemului de administrare a finanțelor publice destinate să instituie un sistem mai transparent, mai coerent și mai responsabil. Pentru această nouă operațiune, condițiile de acordare vor fi mai numeroase și vor include măsuri destinate să promoveze integrarea economică și financiară și armonizarea legislativă cu UE în anumite domenii, în cadrul Planului de acțiune PEV și ținând cont de noul context creat de proiectul de încheiere a unui acord de asociere între UE și Georgia. Întrucât ultima operațiune AMF a fost implementată cu succes, iar autoritățile georgiene au demonstrat că au voința politică și capacitatea de a implementa reforme structurale, Comisia este de opinie că și această a doua operațiune va contribui la implementarea programului de reforme structurale al guvernului. Condițiile vor fi conforme cu prioritățile Planului de acțiune Uniunea Europeană –Georgia în cadrul PEV. Decizia de a acorda jumătate din asistența propusă sub formă de granturi și cealaltă jumătate sub formă de împrumuturi este justificată de nivelul de dezvoltare al Georgiei (măsurat în venit pe cap de locuitor) și de indicatorii datoriei, precum și de îmbunătățirea recentă a situației economice a țării. Utilizarea exclusivă a granturilor în cadrul operațiunii anterioare trebuie înțeleasă ca fiind o decizie excepțională, justificată de situația foarte dificilă în care se afla Georgia la sfârșitul anului 2008. Combinația de granturi și împrumuturi concordă de altfel și cu faptul că Georgia este considerată de Banca Mondială, începând din ianuarie 2009, drept țară care poate beneficia de finanțare mixtă. Pentru operațiunile viitoare ale Băncii Mondiale, țara ar trebui să primească o treime din asistență sub formă de împrumuturi AID, celelalte două treimi fiind acordate conform condițiilor BIRD. |310 | Temeiul juridic Temeiul juridic al prezentei propuneri este articolul 212 din TFUE. |329 | Principiul subsidiarității Propunerea intră în sfera competenței partajate a UE. Principiul subsidiarității se aplică în măsura în care obiectivul restaurării stabilității macroeconomice a Georgiei nu poate fi îndeplinit în mod suficient de către statele membre, și de aceea el poate fi realizat mai bine de către Uniunea Europeană. Motivele principale sunt constrângerile bugetare existente la nivel național și nevoia unei coordonări strânse între donatori pentru a maximiza amploarea ajutorului. |Principiul proporționalității |331 | Propunerea respectă principiul proporționalității: ea se limitează la minimul necesar pentru a atinge obiectivul stabilității macroeconomice pe termen scurt și nu depășește ceea ce este necesar în acest scop. |332 | Așa cum a constatat Comisia pe baza estimărilor făcute de FMI în contextul acordului stand-by, valoarea asistenței corespunde unui procent de 14% din necesarul rezidual de finanțare pentru perioada 2009-2011. Acesta este considerat un nivel corespunzător de repartizare a obligațiilor pentru UE, dată fiind asistența promisă Georgiei de statele membre ale Uniunii Europene și de alți donatori bilaterali și creditori multilaterali. |Alegerea instrumentelor |341 | Instrumente propuse: altele. |342 | Alte instrumente nu ar fi corespunzătoare deoarece, în lipsa unui regulament-cadru privind instrumentul de asistență macrofinanciară, deciziile ad hoc ale Consiliului în temeiul articolului 212 din TFUE reprezintă singurul instrument juridic disponibil pentru această asistență. Finanțarea proiectelor sau asistența tehnică nu ar fi adecvate pentru atingerea acestor obiective macroeconomice. Principala valoare adăugată a AMF comparativ cu alte instrumente ale UE ar fi reducerea constrângerii financiare externe și contribuția la crearea unui cadru macroeconomic stabil, inclusiv prin promovarea unei balanțe de plăți și a unei situații bugetare sustenabile, și a unui cadru adecvat pentru reformele structurale. Prin contribuția la instituirea unui cadrul global adecvat pentru politicile macroeconomice și structurale, AMF crește eficacitatea acțiunilor finanțate în Georgia prin alte instrumente financiare ale UE, cu aplicare mai restrânsă. |Implicațiile bugetare |401 | Componenta de grant a asistenței (23 milioane EUR) va fi finanțată din creditele de angajament pentru 2011 din cadrul liniei bugetare 01 03 02 (Asistență macroeconomică), plățile urmând să aibă loc în 2011. În conformitate cu Regulamentul privind Fondul de garantare[2], provizionarea acestui fond ar trebui să fie efectuată în 2013 și să se ridice la cel mult 2,1 milioane EUR. Aceasta înseamnă 9% din împrumutul de 23 milioane EUR care ar trebui acordat în 2011. |Informații suplimentare |Clauza de reexaminare/revizuire/încetare a efectelor juridice |533 | Propunerea conține o clauză de încetare de drept a efectelor juridice. AMF propusă urmează să fie pusă la dispoziție într-o perioadă de 2 ani și jumătate de la prima zi după intrarea în vigoare a memorandumului de înțelegere. |1.  2010/0390 (COD)Propunere deDECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUIde acordare a unei asistențe macrofinanciare suplimentare GeorgieiPARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 212 alineatul (2),având în vedere propunerea Comisiei[3],după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară[4],întrucât:2.  Relațiile dintre Uniunea Europeană și Georgia se dezvoltă în cadrul politicii europene de vecinătate. În 2006, UE și Georgia au convenit asupra unui plan de acțiune în cadrul politicii europene de vecinătate în care sunt identificate prioritățile pe termen mediu ale relațiilor dintre Uniunea Europeană și Georgia. În 2010, UE și Georgia au lansat negocierile pentru un acord de asociere care urmează să înlocuiască acordul existent de parteneriat și cooperare. Cadrul relațiilor Uniunea Europeană – Georgia este consolidat și de Parteneriatul estic lansat recent.3.  Consiliul European extraordinar din 1 septembrie 2008 a confirmat dorința Uniunii Europene de a-și întări relațiile cu Georgia în urma conflictului armat din august 2008 dintre Georgia și Rusia.4.  Economia georgiană a fost afectată de criza financiară internațională începând cu al treilea trimestru al anului 2008, înregistrându-se scăderea producției, declinul veniturilor fiscale și creșterea nevoilor de finanțare externă.5.  Cu prilejul Conferinței internaționale a donatorilor din octombrie 2008, comunitatea internațională și-a luat angajamentul de a sprijini redresarea economică a Georgiei în conformitate cu evaluarea comună a nevoilor efectuată de Organizația Națiunilor Unite și de Banca Mondială.6.  Uniunea Europeană a anunțat că va acorda Georgiei o asistență în valoare de până la 500 milioane EUR.7.  Redresarea și ajustarea economică a Georgiei sunt sprijinite de asistența financiară din partea Fondului Monetar Internațional (FMI). În septembrie 2008, autoritățile georgiene au convenit cu FMI un acord stand-by în valoare de 750 milioane USD pentru a ajuta economia georgiană să realizeze adaptarea necesară în urma crizei economice.8.  În urma unei noi deteriorări a situației economice și a unei revizuiri necesare a ipotezelor economice aflate la baza programului, precum și a creșterii nevoilor de finanțare externă, Georgia și FMI au încheiat un acord pentru majorarea valorii acordului stand-by cu 424 milioane USD, acord aprobat în august 2009 de Consiliul FMI.9.  Uniunea Europeană intenționează să pună la dispoziție, în perioada 2010-2012, granturi pentru sprijin bugetar în valoare de 37 milioane EUR pe an, în cadrul Instrumentului european de vecinătate și parteneriat (IEVP).10.  Georgia a solicitat asistență macrofinanciară din partea Uniunii Europene, având în vedere înrăutățirea situației și a perspectivelor economice.11.  Având în vedere faptul că în balanța de plăți persistă un deficit rezidual de finanțare, asistența macrofinanciară este considerată un răspuns corespunzător la solicitarea Georgiei, în contextul actual excepțional, pentru sprijinirea stabilizării economice, împreună cu programul actual al FMI.12.  Asistența macrofinanciară a Uniunii Europene nu trebuie doar să completeze programele și resursele din partea FMI și a Băncii Mondiale, ci și să asigure valoarea adăugată a implicării Uniunii.13.  Comisia trebuie să asigure faptul că asistența macrofinanciară a Uniunii este conformă, din punct de vedere juridic și al conținutului, cu măsurile adoptate în cadrul diferitelor domenii de acțiune externă și al altor politici pertinente ale Uniunii.14.  Obiectivele specifice ale asistenței macrofinanciare din partea Uniunii trebuie să fie creșterea eficienței, a transparenței și a responsabilității. Aceste obiective trebuie monitorizate periodic de către Comisie.15.  Condițiile care stau la baza acordării asistenței macrofinanciare din partea Uniunii trebuie să reflecte principiile și obiectivele-cheie ale politicii Uniunii față de Georgia.16.  Pentru a asigura protecția eficientă a intereselor financiare ale Uniunii Europene în legătură cu această asistență macrofinanciară, este necesar ca Georgia să adopte măsuri corespunzătoare pentru prevenirea și combaterea fraudei, a corupției și a oricăror alte nereguli legate de această asistență. Este de asemenea necesar ca serviciile Comisiei și Curtea de Conturi să asigure efectuarea de controale, respectiv audituri, corespunzătoare.17.  Deblocarea asistenței financiare a Uniunii Europene nu aduce atingere prerogativelor autorității bugetare.18.  Asistența trebuie gestionată de către Comisie. Pentru a garanta că Parlamentul European și Comitetul economic și financiar pot să urmărească implementarea prezentei decizii, Comisia trebuie să le informeze periodic pe acestea cu privire la evoluția asistenței și să le furnizeze documentele relevante.19.  În conformitate cu articolul 291 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, regulile și principiile generale privind mecanismele de care dispun statele membre pentru a controla modul în care Comisia își exercită competențele de executare se stabilesc în prealabil printr-un regulament adoptat în conformitate cu procedura legislativă ordinară. Până la adoptarea acestui nou regulament, se aplică în continuare Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei[5], cu excepția procedurii de reglementare cu control, care nu este aplicabilă,ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:Articolul 120.  Uniunea Europeană pune la dispoziția Georgiei o asistență macrofinanciară în valoare maximă de 46 de milioane EUR, destinată sprijinirii stabilizării economice a țării și acoperirii nevoilor balanței sale de plăți identificate în programul actual al FMI. Din această sumă, maximum 23 de milioane EUR vor fi furnizate sub formă de granturi și maximum 23 de milioane EUR sub formă de împrumuturi. Deblocarea asistenței macrofinanciare propuse este condiționată de aprobarea bugetului 2011 de către autoritatea bugetară.21.  Pentru finanțarea componentei de împrumuturi a asistenței, Comisia este abilitată să împrumute resursele necesare în numele Uniunii Europene. Împrumutul va avea o durată maximă de 15 ani.22.  Deblocarea asistenței macrofinanciare a Uniunii este gestionată de Comisie cu respectarea acordurilor sau a înțelegerilor dintre FMI și Georgia și a principiilor și obiectivelor esențiale ale reformei economice prevăzute în Acordul de parteneriat și cooperare încheiat între UE și Georgia. Comisia informează periodic Parlamentul European și Comitetul economic și financiar cu privire la evoluția gestiunii asistenței și le furnizează acestora documentele relevante.23.  Asistența financiară din partea Uniunii va fi pusă la dispoziție pe o perioadă de doi ani și șase luni începând din prima zi după intrarea în vigoare a memorandumului de înțelegere menționat la articolul 2 alineatul (1).Articolul 21. Comisia, hotărând în conformitate cu procedura consultativă menționată la articolul 6 alineatul (2), este abilitată să convină cu autoritățile Georgiei condițiile de politică economică și condițiile financiare aferente asistenței macrofinanciare a Uniunii, care urmează să fie expuse într-un memorandum de înțelegere care cuprinde și un calendar pentru îndeplinirea lor (în continuare „memorandumul de înțelegere”). Condițiile trebuie să fie coerente cu acordurile sau înțelegerile menționate la articolul 1 alineatul (3). Aceste condiții vizează îmbunătățirea eficienței și a transparenței asistenței, precum și a responsabilității implementării acesteia, inclusiv îmbunătățirea sistemelor de gestionare a finanțelor publice din Georgia. Progresele înregistrate pentru realizarea acestor obiective sunt monitorizate periodic de Comisie. Condițiile financiare detaliate ale asistenței vor fi stabilite în acordul de grant și în acordul de împrumut care vor fi încheiate de Comisie și autoritățile georgiene.2. Pe parcursul implementării asistenței macrofinanciare din partea Uniunii Europene, Comisia monitorizează fiabilitatea circuitelor financiare ale Georgiei, a procedurilor administrative și a mecanismelor de control intern și extern care sunt relevante pentru această asistență și respectarea calendarului convenit.3. Comisia verifică periodic conformitatea politicilor economice ale Georgiei cu obiectivele asistenței macrofinanciare a Uniunii Europene și îndeplinirea satisfăcătoare a condițiilor de politică economică asupra cărora s-a convenit. În cadrul acestor verificări, Comisia își va coordona activitatea cu Fondul Monetar Internațional și cu Banca Mondială și, dacă este necesar, cu Comitetul economic și financiar.Articolul 31. Sub rezerva condițiilor menționate la alineatul 2, asistența financiară a Uniunii Europene va fi pusă la dispoziția Georgiei de către Comisie în două tranșe, fiecare conținând o componentă de grant și una de împrumut. Mărimea fiecărei tranșe va fi stabilită în memorandumul de înțelegere.2. Comisia decide punerea la dispoziție a tranșelor cu condiția aplicării satisfăcătoare a condițiilor de politică economică asupra cărora s-a convenit în memorandumul de înțelegere. Plata celei de-a doua tranșe nu are loc mai devreme de trei luni de la punerea la dispoziție a primei tranșe.3. Fondurile Uniunii Europene vor fi plătite Băncii Naționale a Georgiei. Sub rezerva dispozițiilor stabilite în memorandumul de înțelegere, inclusiv a confirmării nevoilor reziduale de finanțare bugetară, fondurile Uniunii pot fi transferate Trezoreriei Georgiei în calitate de beneficiar final.Articolul 41. Operațiunile de contractare și de acordare a împrumutului legate de componenta de împrumut a asistenței Uniunii se efectuează în euro, utilizând aceeași dată a valutei și nu implică, pentru Uniunea Europeană, transformarea scadenței și nici asumarea vreunui risc legat de cursul de schimb sau de rata dobânzii sau a vreunui alt risc comercial.2. Comisia ia măsurile necesare, dacă Georgia solicită acest lucru, pentru a asigura includerea în termenii și condițiile de acordare a împrumutului a unei clauze de rambursare anticipată, precum și a unei clauze corespunzătoare în termenii și condițiile operațiunilor de contractare a împrumutului.3. La solicitarea Georgiei și dacă circumstanțele permit îmbunătățirea ratei dobânzii împrumutului, Comisia poate refinanța integral sau parțial împrumuturile inițiale pe care le-a contractat sau poate restructura condițiile financiare aferente. Operațiunile de refinanțare sau restructurare se efectuează în conformitate cu condițiile prevăzute la alineatul (1) și nu au ca efect prelungirea termenului mediu de scadență al împrumuturilor în cauză sau majorarea sumei datorate la data refinanțării sau restructurării.4. Toate costurile contractate de Uniunea Europeană în legătură cu operațiunile de contractare și de acordare a împrumutului prevăzute în prezenta decizie vor fi suportate de Georgia.5. Parlamentul European și Comitetul economic și financiar sunt informate cu privire la evoluția operațiunilor menționate la alineatele (2) și (3).Articolul 5Asistența financiară a Uniunii Europene trebuie implementată în conformitate cu dispozițiile Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene[6] și cu normele de aplicare a acestuia. În mod concret, memorandumul de înțelegere, acordul de împrumut și acordul de grant care urmează a fi încheiate cu autoritățile georgiene trebuie să prevadă adoptarea de către Georgia a unor măsuri corespunzătoare pentru prevenirea și combaterea fraudei, a corupției și a altor nereguli care afectează asistența. Pentru a asigura o mai mare transparență a gestionării și a eliberării fondurilor, memorandumul de înțelegere, acordul de împrumut și acordul de grant trebuie să prevadă totodată efectuarea unor controale, inclusiv a unor verificări și inspecții la fața locului, de către Comisie, inclusiv de către Oficiul European de Luptă Antifraudă. În plus, acestea trebuie să prevadă efectuarea de audituri, inclusiv audituri la fața locului, dacă este necesar, de către Curtea de Conturi.Articolul 624.  Comisia este asistată de un comitet.25.  Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolele 3 și 7 din Decizia 1999/468/CE, cu respectarea dispozițiilor de la articolul 8 al acesteia.Articolul 726.  Până la data de 30 iunie a fiecărui an, Comisia înaintează Parlamentului European și Consiliului un raport privind implementarea prezentei decizii în anul anterior, inclusiv o evaluare a acesteia. Raportul trebuie să indice legătura dintre condițiile de politică prevăzute în memorandumul de înțelegere, performanțele economice și bugetare ale Georgiei la acea dată și deciziile Comisiei de a pune la dispoziție tranșele asistenței.27.  Cel târziu la doi ani de la expirarea perioadei de disponibilitate menționate la articolul 1 alineatul (4), Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport de evaluare ex post .Articolul 8Prezenta decizie intră în vigoare în ziua publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .Adoptată la Bruxelles, […]Pentru Parlamentul European Pentru ConsiliuPreședintele Președintele […] […]Anexa 3: FIȘĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ PENTRU PROPUNERICADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEITitlul propunerii/inițiativeiAsistență macrofinanciară acordată GeorgieiDomeniu sau domenii de politică vizate în structura ABM/ABB[7]Domeniul de politică: Titlul 01 - Afaceri Economice și FinanciareActivitate: 03 – Afaceri economice și financiare internaționaleTipul propunerii/inițiativeiX Propunere/inițiativă care se referă la o acțiune nouă( Propunere/inițiativă care se referă la o acțiune nouă ca urmare a unui proiect-pilot/a unei acțiuni pregătitoare[8]( Propunere/inițiativă care se referă la prelungirea unei acțiuni existente( Propunere/inițiativă care se referă la o acțiune reorientată către o acțiune nouăObiectiveObiectiv sau obiective strategice multianuale ale Comisiei vizate de propunere/inițiativă:„Promovarea prosperității dincolo de granițele Uniunii Europene”Principalele domenii de activitate legate de DG ECFIN sunt următoarele:1. Sprijinirea implementării politicii europene de vecinătate prin aprofundarea analizei economice și consolidarea dialogului și a consultării asupra aspectelor economice ale planurilor de acțiune.2. Dezvoltarea, monitorizarea și implementarea asistenței macrofinanciare pentru țările terțe partenere, în cooperare cu instituțiile financiare internaționale relevante.Obiectiv sau obiective specifice și activitate sau activități ABM/ABB vizateObiectivul specific nr. 3: „Acordarea de asistență macrofinanciară țărilor terțe pentru soluționarea crizelor balanței de plăți a acestora și pentru restabilirea sustenabilității datoriei externe”Activitate ABM/ABB vizată : Relații economice și financiare internaționale, guvernanță mondială.Rezultat(e) și impact preconizateAsistența propusă constă într-un împrumut UE în valoare de 23 de milioane EUR și un grant de până la 23 de milioane EUR acordate Georgiei (grantul urmând să fie finanțat de la bugetul general), pentru a contribui la ameliorarea situației balanței de plăți a țării. Ea va ajuta Georgia să depășească dificultățile economice și sociale cu care se confruntă ca urmare a conflictului militar din august 2008 și a crizei financiare mondiale. Asistența va promova totodată reformele structurale destinate să stimuleze creșterea economică sustenabilă, să îmbunătățească gestionarea finanțelor publice și să consolideze integrarea economică și apropierea legislativă de UE.În septembrie-octombrie 2010, serviciile Comisiei (Unitatea D2 din cadrul Direcției Generale Afaceri Economice și Financiare) au efectuat o evaluare ex ante (a se vedea documentul de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește propunerea), care a concluzionat că asistența macrofinanciară a UE este justificată.Indicatori de rezultat și de impactAutoritățile, în special ministerul de finanțe, vor trebui să raporteze periodic serviciilor Comisiei cu privire la o serie de indicatori. Ele vor furniza totodată, înainte de plata celei de-a doua tranșe a asistenței, un raport complet asupra îndeplinirii condițiilor de politică convenite.Serviciile Comisiei vor continua să monitorizeze gestionarea finanțelor publice, în urma evaluării operaționale a circuitelor financiare și a procedurilor administrative efectuată în prezent în Georgia în pregătirea acestei operațiuni. Delegația Uniunii Europene în Georgia va prezenta, de asemenea, rapoarte regulate pe teme relevante pentru monitorizarea asistenței. Serviciile Comisiei vor rămâne în contact permanent cu FMI și cu Banca Mondială, pentru a beneficia de informațiile desprinse din activitățile curente ale acestora în Georgia.În ianuarie 2010 a fost finalizată o evaluare independentă ex post a asistenței macrofinanciare a UE acordate Georgiei în perioada 2006-2008. Operațiunea de AMF implementată între sfârșitul anului 2009 și jumătatea anului 2010 va face și ea obiectul unei evaluări ex post în 2011. Operațiunea de față va face obiectul unei evaluări ex post în termen de doi ani de la sfârșitul perioadei sale de implementare.Propunerea de decizie a Consiliului și a Parlamentului European prevede prezentarea unui raport anual către aceste două instituții, care să cuprindă o evaluare a implementării acestei operațiuni de asistență.Motivele propunerii/inițiativeiObiective de îndeplinit pe termen scurt sau lungPlata asistenței va fi condiționată de realizarea unor progrese satisfăcătoare în implementarea acordului actual pe trei ani încheiat între Georgia și FMI în cadrul acordului stand-by. De asemenea, Comisia și autoritățile georgiene trebuie să convină asupra unui număr de condiții de politică specifice care trebuie îndeplinite înainte de eliberarea celei de-a doua tranșe de către Comisie. Aceste măsuri de politică trebuie să fie compatibile cu acordurile încheiate de Georgia cu FMI. Înainte de deblocarea celei de-a doua tranșe a asistenței, serviciile Comisiei, în cooperare cu autoritățile naționale, vor verifica îndeplinirea condițiilor de politică.Valoarea adăugată a implicării UEAMF acordată de UE va ajuta țara să depășească șocul economic cauzat de conflictul cu Rusia și de criza mondială, contribuind astfel la promovarea stabilității macroeconomice și politice în regiunea vecinătății estice/parteneriatului estic și a unor legături economice și politice mai strânse între Georgia și UE. Venind în completarea resurselor puse la dispoziție de instituțiile financiare internaționale și de alți donatori, această AMF contribuie la eficiența globală a pachetului de sprijin financiar convenit de comunitatea internațională a donatorilor în urma crizei financiare.Pe lângă impactul financiar al AMF, programul propus va întări angajamentul guvernului în favoarea reformei și aspirațiile acestuia către o relație mai apropiată cu UE. Într-un context mai larg, acțiunea propusă se integrează perfect în abordarea generală a UE în raport cu Georgia, care este una de angajament mai puternic, așa cum o demonstrează deschiderea negocierilor asupra unui acord de asociere, care va avea printre componentele cheie încheierea acordului de liber schimb comprehensiv și aprofundat.Operațiunea de AMF adaugă valoare implicării UE în Georgia, deoarece are ca scop să ajute această țară să depășească dificultățile serioase pe termen scurt ale balanței de plăți. Asistența ar trebui să creeze un cadru macroeconomic stabil, inclusiv prin promovarea unei balanțe de plăți și a unei situații bugetare sustenabile. Asistența sprijină implementarea unor măsuri de ajustare și a unei reforme structurale ambițioase pentru remedierea acestor dificultăți. Sprijinul bugetar general acordat în cadrul IEVP are obiective pe termen mai lung și nu ar fi adecvat ca instrument pentru sprijinirea pe termen scurt a balanței de plăți.Învățăminte desprinse din experiențele anterioare similareO evaluare externă recentă a asistenței similare acordate Georgiei în trecut indică faptul că practica selectării unui număr limitat de reforme structurale dă rezultate și sugerează continuarea acesteia, alături de o monitorizare adecvată și de un strâns dialog politic pe toată perioada de implementare a asistenței. În plus, rezultatele bune obținute prin programul de reformă în cadrul operațiunii precedente de AMF permit Comisiei să urmeze aceeași orientare pentru operațiunea propusă.Coerența și eventuala sinergie cu alte instrumente relevanteÎn ceea ce privește coerența și eventuala sinergie cu alte instrumente ale UE, pachetul de asistență pentru Georgia include fonduri programate în cadrul anvelopei IEVP și al instrumentelor de criză (instrumentul de stabilitate, ajutorul umanitar și AMF). Pachetul include totodată și costurile misiunii civile de monitorizare a UE în Georgia. Prin sprijinul bugetar sectorial, anvelopa IEVP a sprijinit până în prezent reforme în domeniul gestionării finanțelor publice, al justiției penale, al educației și formării profesionale și al dezvoltării regionale. Pentru perioada 2011-2013 a fost alocat un nou pachet IEVP în valoare de 180 de milioane EUR. Principala valoare adăugată a AMF comparativ cu alte instrumente ale UE ar fi contribuția la crearea unui cadru macroeconomic stabil, inclusiv prin promovarea unei balanțe de plăți și a unei situații bugetare sustenabile, și a unui cadru adecvat pentru reformele structurale.AMF nu constituie un sprijin financiar regulat și nu este destinată să sprijine dezvoltarea economică și socială a țărilor beneficiare. Asistența trebuie întreruptă de îndată ce situația finanțării externe a țării redevine sustenabilă. Ulterior, ștafeta este preluată de instrumentele de cooperare obișnuite ale UE, în special sprijinul bugetar direct acordat în temeiul regulamentului de instituire a IEVP.AMF trebuie totodată să vină în completarea intervențiilor instituțiilor financiare internaționale, în particular a programelor de ajustare și reformă sprijinite de FMI. Asistența cu caracter macroeconomic nu se deblochează decât dacă sunt îndeplinite condițiile de politică economică și financiară.Durata și impactul financiarX Propunere/inițiativă cu durată limitată-  X Propunere/inițiativă în vigoare: timp de 2,5 ani de la intrarea în vigoare a memorandumului de înțelegere, așa cum se prevede la articolul 2 alineatul (1) al deciziei propuse-  ( Impact financiar din AAAA până în AAAA( Propunere/inițiativă cu durată nelimitată-  Implementare cu o perioadă de creștere în intensitate din AAAA până în AAAA,-  urmată de o perioadă de funcționare la capacitate maximă.Modalitate sau modalități de gestionare avute în vedere[9]X Gestionare centralizată directă de către Comisie( Gestionare centralizată indirectă, prin delegarea sarcinilor de execuție:-  ( agențiilor executive-  ( organismelor instituite de Uniune[10]-  ( organismelor publice naționale/organismelor cu misiune de serviciu public.-  ( persoanelor cărora li se încredințează executarea unor acțiuni specifice în temeiul titlului V din Tratatul privind Uniunea Europeană, identificate în actul de bază relevant în sensul articolului 49 din Regulamentul financiar( Gestionare partajată cu statele membre( Gestionare descentralizată împreună cu țări terțe( Gestionare în comun cu organizații internaționaleDacă se indică mai multe modalități de gestionare, se furnizează detalii suplimentare în secțiunea „Observații“.Observații:Se va solicita cooperarea activă a delegațiilor UE pentru monitorizarea asistenței.MĂSURI DE GESTIONAREDispoziții în materie de monitorizare și raportareAsistența are caracter macroeconomic și este menită să fie compatibilă cu programul economic sprijinit de FMI. Serviciile Comisiei vor monitoriza acțiunea pe baza progreselor înregistrate în implementarea acordului stand-by și a măsurilor de reformă concrete care urmează a fi convenite cu autoritățile georgiene într-un memorandum de înțelegere. Autoritățile, în special ministerul de finanțe, vor trebui să raporteze trimestrial serviciilor Comisiei asupra unei serii de indicatori și să transmită un raport de conformitate complet înainte de deblocarea celei de-a doua tranșe a asistenței.Serviciile Comisiei vor continua să monitorizeze gestionarea finanțelor publice, în urma evaluării operaționale a circuitelor financiare și a procedurilor administrative efectuată în Georgia în decembrie 2010 în pregătirea acestei operațiuni. Delegația Uniunii Europene în Georgia va prezenta, de asemenea, rapoarte regulate pe teme relevante pentru monitorizarea asistenței. Serviciile Comisiei vor rămâne în contact permanent cu FMI și cu Banca Mondială, pentru a beneficia de informațiile desprinse din activitățile curente ale acestora în Georgia.Propunerea de decizie a Consiliului și a Parlamentului European prevede prezentarea unui raport anual către aceste două instituții, care să cuprindă o evaluare a implementării acestei operațiuni de asistență. De asemenea, este planificată efectuarea de către Comisie sau de către reprezentanți autorizați ai acesteia a unei evaluări ex post independente în termen de doi ani de la expirarea perioadei de implementare.Sistemul de gestionare și controlRiscuri identificateOperațiunea de asistență macrofinanciară este însoțită de riscuri fiduciare, riscuri legate de politicile aplicate și de situația politică.Există riscul ca asistența macrofinanciară, nefiind dedicată unor cheltuieli specifice (spre deosebire de finanțarea de proiecte, de exemplu), să fie utilizată în mod fraudulos. În general, acest risc este legat de factori precum independența băncii centrale, calitatea sistemelor de gestionare și a procedurilor administrative, funcțiile de control și supraveghere din circuitele financiare, securitatea sistemelor IT și existența unor capacități de audit intern și extern adecvate.În ceea ce privește riscurile aferente politicilor aplicate, ipoteza principală este că guvernul Georgiei își va păstra angajamentul luat în legătură cu ajustarea bugetară și va respecta acordul cu FMI. Această ipoteză va fi validată pe baza monitorizării regulate de către FMI a indicatorilor de performanță și a etapelor reformei structurale. Există riscul ca guvernul Georgiei să nu respecte condițiile impuse prin programul cu FMI, deoarece țintele stabilite în acesta se pot dovedi mai dificil de atins decât se estimase, iar situația politică a țării se poate modifica. Cu toate acestea, autoritățile au arătat un puternic angajament pentru a colabora cu instituțiile internaționale în scopul implementării programului de reforme.Consolidarea reformelor și a instituțiilor democratice se află în centrul relațiilor dintre UE și Georgia. Independența sistemului de justiție este încă deficitară, iar pluralismul media trebuie întărit. Procesul în curs de reformă constituțională este încurajator, dar există încă incertitudini legate de direcția finală în care se va îndrepta acesta. În 2012 sunt prevăzute alegeri parlamentare, urmate de alegeri prezidențiale în 2013. Per ansamblu, riscul de instabilitate politică sau de încetinire a reformelor democratice poate fi gestionat.În fine, un risc politic semnificativ îl reprezintă eventualul eșec de a găsi o soluționare pașnică a conflictului militar cu Rusia.Metode de control avute în vedereAsistența macrofinanciară va face obiectul procedurilor de verificare, control și audit aflate în sarcina Comisiei, inclusiv a Oficiului de Luptă Antifraudă (OLAF), și a Curții de Conturi Europene.Măsuri de prevenire a fraudelor și a neregulilorServiciile Comisiei au instituit un program permanent de evaluări operaționale ale circuitelor financiare și ale procedurilor administrative în toate țările terțe care beneficiază de asistență macrofinanciară din partea Uniunii Europene în vederea îndeplinirii cerințelor regulamentului financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene. Sunt luate în considerare totodată și concluziile evaluărilor disponibile realizate de FMI ( safeguard assessments ) și ale altor rapoarte relevante întocmite de FMI și de Banca Mondială.Serviciile Comisiei, cu sprijinul unor experți externi cu abilitările necesare, vor efectua la începutul lunii decembrie 2010 o evaluare operațională a circuitelor financiare și a procedurilor administrative din cadrul ministerului de finanțe și al Băncii Naționale a Georgiei. Evaluarea va acoperi domenii precum structura de conducere și organizarea, gestionarea și controlul fondurilor, securitatea sistemelor IT, capacitatea de audit intern și extern și independența băncii centrale. Va fi verificată validitatea ultimei evaluări operaționale efectuate în 2005, în urma căreia s-a concluzionat că există un cadru în general eficient pentru un management financiar sănătos. Concret, evaluarea respectivă a concluzionat că ministerul de finanțe este eficient în ceea ce privește controlul bugetar, dar trebuie consolidate și dezvoltate funcția de control în organismele bugetare și auditul intern și extern. Evaluarea a concluzionat de asemenea că Banca Națională a Georgiei dispune de cadrul necesar unui management financiar sănătos.Temeiul juridic propus pentru asistența macrofinanciară acordată Georgiei include o dispoziție privind măsurile de prevenire a fraudei. Aceste măsuri vor fi detaliate ulterior într-un memorandum de înțelegere. Se preconizează că programul de asistență va include o serie de condiții de politică specifice, în special în domeniul gestionării finanțelor publice, care vor viza sporirea eficienței, a transparenței și a responsabilității.În plus, Comisia intenționează să pună accentul, în cadrul condițiilor de politică aferente acestei operațiuni, asupra reformei gestionării finanțelor publice.IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL PROPUNERII/INIȚIATIVEIRubrica (rubricile) din cadrul financiar multianual și linia sau liniile bugetare afectate-  Linii bugetare de cheltuieli existente01 03 02: Asistență macroeconomicăRubrica din cadrul financiar multianual | Linie bugetară | Natura cheltuielilor | Contribuție |Număr [Descriere…...….] | CD/CND ([11]) | Țări AELS[12] | Țări candidate[13] | Țări terțe | în sensul articolului 18 alineatul (1) litera (aa) din Regulamentul financiar |4 | 01 03 02 01 Asistență macroeconomică | CD | NU | NU | NU | NU |01 04 01 14 – Provizionarea Fondului de garantareRubrica din cadrul financiar multianual | Linie bugetară | Natura cheltuielilor | Contribuție |Număr [Rubrica…………………….] | CD/ CND | Țări AELS | Țări candidate | Țări terțe | În sensul articolului 18 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul financiar |4 | 01 04 01 14 Provizionarea Fondului de garantare | CD | NU | NU | NU | NU |Fondul de garantare pentru acțiuni externe trebuie să fie provizionat în conformitate cu Regulamentul privind Fondul de garantare, cu modificările ulterioare. Conform acestui regulament, împrumuturile se bazează pe suma datorată la sfârșitul anului. Suma provizionului se calculează la începutul anului „n” ca diferența dintre suma țintă și activele nete ale fondului la sfârșitul anului „n-1”. Această sumă se introduce în anul „n” în bugetul preliminar pentru „n+1” și se plătește efectiv printr-o singură tranzacție la începutul anului „n+1” din „provizionarea Fondului de garantare” (linia bugetară 01 04 01 14). Prin urmare, un procent de 9% (maximum 2,1 milioane EUR) din suma plătită efectiv se va considera în suma țintă la sfârșitul anului „n-1” pentru calcularea provizionării fondului.01 04 01 04 – Garanția Uniunii Europene pentru împrumuturile UE destinate asistenței macrofinanciare pentru țări terțe.Rubrica bugetară („p.m.”) reflectând garanția bugetară pentru împrumut (23 milioane EUR) va fi activată doar în cazul unei utilizări efective a garanției. Nu se așteaptă ca garanția bugetară să fie activată.-  Noile linii bugetare solicitate: nu este cazul.Impactul estimat asupra cheltuielilorSinteza impactului estimat asupra cheltuielilormilioane EUR (cu 3 zecimale)Rubrica din cadrul financiar multianual: | 4 | 01 03 02 Asistență macroeconomică |în EUR( Posturi din schema de personal (posturi de funcționari și de agenți temporari) |Afaceri economice și financiare 01 01 01 (la sediu și în birourile de reprezentare ale Comisiei) | 0,33 | 0,33 | 0,33 |XX 01 01 02 (Delegații) | - | - | - |XX 01 05 01 (Cercetare indirectă) | - | - | - |10 01 05 01 (Cercetare directă) | - | - | - |( Personal extern (în echivalent normă întreagă: ENI)[18] |XX 01 02 01 (AC, INT, END din „pachetul global”) | - | - | - |XX 01 02 02 (AC, INT, JED, AL și END în delegații) |10 01 05 02 (AC, INT, END - cercetare directă) |Altă linie bugetară (a se preciza) |TOTAL | 0,33 | 0,33 | 0,33 |-  XX este domeniul de politică sau titlul din buget vizat.Necesarul de resurse umane va fi acoperit de efectivele DG-ului alocate deja gestionării acțiunii și/sau redistribuite intern în cadrul DG-ului, completate, dacă este cazul, de orice resurse suplimentare care ar putea fi alocate DG-ului care gestionează acțiunea în cadrul procedurii de alocare anuală și ținând cont de constrângerile bugetare. Costul personalului necesar este estimat pe baza a 30% din cheltuielile anuale pentru un funcționar cu gradul AD5-AD12.Descrierea sarcinilor care trebuie efectuate:Funcționari și agenți temporari | De exemplu, pregătirea memorandumurilor de înțelegere și a acordurilor de grant, relații cu autoritățile și cu IFI, relații cu experții externi pentru evaluările operaționale, efectuarea misiunilor de evaluare și pregătirea rapoartelor serviciilor Comisiei, pregătirea procedurilor Comisiei referitoare la gestionarea programului de asistență. |Personal extern | Nu este cazul |Compatibilitatea cu cadrul financiar multianual actual-  X Propunerea/inițiativa este compatibilă cu cadrul financiar multianual actual-  ( Propunerea/inițiativa necesită o reprogramare a rubricii corespunzătoare din cadrul financiar multianual.-  ( Propunerea/inițiativa necesită recurgerea la instrumentul de flexibilitate sau revizuirea cadrului financiar multianual[21].Participarea terților la finanțare-  Propunerea/inițiativa nu prevede cofinanțare din partea terțilorImpactul estimat asupra veniturilor-  X Propunerea/inițiativa nu are impact financiar asupra veniturilor.-  ( Propunerea/inițiativa are următorul impact financiar:-  ( asupra resurselor proprii-  ( asupra diverselor venituri[1] Asistența totală promisă cu ocazia acestei conferințe de CE se ridică la 500 de milioane de euro și are ca scop sprijinirea economiei Georgiei în urma conflictului armat cu Rusia din august 2008 și în contextul crizei financiare mondiale.[2] Articolul 5 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 480/2009 al Consiliului din 25 mai 2009 privind constituirea Fondului de garantare pentru acțiuni externe (versiune codificată). Provizionul este acordat din „Provizionarea Fondului de garantare” (linia bugetară 01 04 01 14).[3] JO C […], […], p. […].[4] Poziția Parlamentului European din … 2010 și Decizia Consiliului din … 2010.[5] JO L 184, 17.7.1999, p. 23.[6] JO L 248, 16.9.2002, p. 1. Regulament modificat de Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1995/2006 (JO L 390, 30.12.2006, p. 1).[7] ABM: gestionare pe activități – ABB: întocmirea bugetului pe activități.[8] Menționate la articolul 49 alineatul (6) litera (a) sau (b) din Regulamentul financiar.[9] Explicațiile privind modurile de gestionare și trimiterile la Regulamentul financiar sunt disponibile pe site-ul BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html[10] Menționate la articolul 185 din Regulamentul financiar.[11] CD = credite diferențiate / CND = credite nediferențiate.[12] AELS: Asociația Europeană a Liberului Schimb.[13] Țările candidate și, după caz, țările potențial candidate din Balcanii Occidentali.[14] Anul N este anul în care se preconizează că va fi adoptată propunerea (2010).[15] Asistență tehnică și/sau administrativă și cheltuieli de sprijinire a implementării programelor și/sau a acțiunilor UE (fostele linii „BA”), cercetare indirectă și cercetare directă.[16] Anul N este anul în care se preconizează că va fi adoptată propunerea (2010).[17] Realizările se referă la produsele și serviciile care vor fi furnizate (de ex.: numărul de schimburi de studenți finanțate, numărul de km de șosele construiți etc.).[18] AC = agent contractual; INT = personal interimar ("Intérimaire"); JED = "Jeune Expert en Délégation" (expert tânăr în delegații); AL = agent local; END = expert național detașat.[19] În cadrul plafonului pentru personal extern din credite operaționale (fostele linii „BA”).[20] În special pentru fonduri structurale, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și Fondul european pentru pescuit (FEP).[21] A se vedea punctele 19 și 24 din Acordul interinstituțional.


title: Propunere de DECIZIE A CONSILIULUI relative à la position de l'Union européenne concernant le règlement intérieur du Comité APE prévu par l’accord d’étape vers un accord de partenariat économique entre la Communauté européenne et ses États membres, d’une part, et la partie Afrique centrale , d’autre part

text:
               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 31.7.2015
            COM(2015) 381 final
            2015/0166(NLE)
            Propunere de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            relative à la position de l'Union européenne concernant le règlement intérieur du Comité APE prévu par l’accord d’étape vers un accord de partenariat économique entre la Communauté européenne et ses États membres, d’une part, et la partie Afrique centralex0002, d’autre part

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.CONTEXTUL PROPUNERII

               Acordul interimar în vederea încheierii unui acord de parteneriat economic între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și partea Africa Centrală compusă în prezent din Republica Camerun, pe de altă parte, a fost semnat la 15 ianuarie 2009 și este aplicat cu titlu provizoriu începând din 4 august 2014.

               Articolul 92 din acordul menționat instituie un Comitet APE care este responsabil cu administrarea tuturor domeniilor vizate de acord și cu realizarea tuturor sarcinilor menționate în acesta.

               Articolul 92 precizează, de asemenea, că părțile convin asupra componenţei, organizării şi funcţionării Comitetului APE.

               2.TEMEI JURIDIC, SUBSIDIARITATE ȘI PROPORȚIONALITATE

               Propunerea include un proiect de decizie a Consiliului Uniunii Europene bazat pe articolul 218 alineatul (9) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene vizând să instituie o poziție a Uniunii Europene. În trecut au fost adoptate decizii similare în vederea adoptării regulamentelor de procedură ale altor acorduri de parteneriat economic.

               Această decizie a Consiliului cuprinde în anexă un proiect de decizie de luat de către Comitetul APE într-una din sesiunile sale viitoare, care conține o anexă cu un proiect de regulament de procedură pentru Comitetul APE. Acest regulament de procedură a fost aprobat și parafat de cele două părți cu ocazia reuniunii inaugurale a Comitetului APE care a avut loc în 11-12 mai 2015 la Bruxelles.

               3.REZULTATELE EVALUĂRILOR EX-POST, ALE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII IMPACTULUI

               Obligația de a institui un regulament de procedură este prevăzută în acordul intermediar. Cele două părți la acord s-au consultat în prealabil, iar textul a fost aprobat și parafat de ele cu ocazia reuniunii inaugurale a Comitetului APE care a avut loc în 11-12 mai 2015 la Bruxelles.

               Nu s-a efectuat nicio evaluare a impactului prezentei propuneri deoarece prezenta inițiativă nu are impact economic, social sau ecologic direct.

               4.IMPLICAȚII BUGETARE

                  Implicațiile bugetare sunt limitate la cheltuielile administrative.

               2015/0166 (NLE)

               Propunere de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               privind poziția Uniunii Europene cu privire la Regulamentul de procedură al Comitetului APE prevăzut în Acordul interimar în vederea încheierii unui acord de parteneriat economic între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și partea Africa Centrală
                  1
               , pe de altă parte

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană și Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 207 și 209, precum și articolul 218 alineatul (9),

               având în vedere decizia 2009/152/CE a Consiliului privind semnarea și aplicarea cu titlu provizoriu a Acordului interimar în vederea încheierii unui acord de parteneriat economic între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și partea Africa Centrală, pe de altă parte
                  2
               ,

               având în vedere propunerea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)Acordul interimar în vederea încheierii unui acord de parteneriat economic între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și partea Africa Centrală, pe de altă parte, a fost semnat la 15 ianuarie 2009 și este aplicat cu titlu provizoriu începând din 4 august 2014.

               (2)Articolul 92 din acordul menționat instituie un Comitet APE care este responsabil cu administrarea acordului și cu realizarea tuturor sarcinilor menționate în acesta.

               (3)Articolul 92 prevede că părțile convin asupra componenţei, organizării şi funcţionării Comitetului APE.

               (4)Uniunea Europeană trebuie să stabilească poziția pe care urmează să o ia în ceea ce privește adoptarea regulamentului de procedură pentru Comitetul APE,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Poziția Uniunii Europene în vederea adoptării deciziei Comitetului APE prevăzut de Acordul interimar în vederea încheierii unui acord de parteneriat economic între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și partea Africa Centrală, pe de altă parte, cu privire la regulamentul său de procedură, se bazează pe proiectul de decizie a Comitetului APE anexat la prezenta decizie.

               Schimbări minore la proiectul de decizie, care nu aduc nicio modificare substanțială, sunt permise fără a fi nevoie de o nouă decizie a Comisiei sau a Consiliului.

               Articolul 2

               După adoptare, decizia Comitetului APE se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

               Articolul 3

               Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)
                  În acest stadiu și în sensul Acordului interimar în vederea încheierii unui acord de parteneriat economic, Africa Centrală se compune din Republica Camerun, care este singura țară care l-a semnat și ratificat până în prezent.

                     (2)
                  JO L 57, 28.2.2009, p 1.

    ---documentbreak---

               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 31.7.2015
            COM(2015) 381 final
            ANEXĂ
            la
            Decizia Consiliului
            privind poziția Uniunii Europene cu privire la Regulamentul de procedură al Comitetului APE prevăzut în Acordul interimar în vederea încheierii unui acord de parteneriat economic între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și partea Africa Centrală, pe de altă parte

               ANEXĂ

               DECIZIA DIN NR. …/2015 A COMITETULUI APE

               Instituit prin Acordul interimar în vederea încheierii unui acord de parteneriat economic între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și partea Africa Centrală, pe de altă parte, cu privire la adoptarea Regulamentului de procedură al Comitetului APE

               COMITETUL APE,

               având în vedere Acordul interimar în vederea încheierii unui acord de parteneriat economic între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și partea Africa Centrală, pe de altă parte (denumit în continuare „acordul”), semnat la Bruxelles la 15 ianuarie 2009 și aplicat cu titlu provizoriu începând din 4 august 2014,

               întrucât, potrivit acordului menționat anterior și în conformitate cu prezenta decizie, Africa Centrală este compusă din Republica Camerun,

               având în vedere articolul 92 din acord cu privire la Comitetul APE,

               având în vedere că acordul prevede că părțile convin asupra componenței, organizării și funcționării Comitetului APE,

               DECIDE:

               Articolul 1

               Regulamentul de procedură al Comitetului APE este instituit astfel cum s-a stabilit în anexă.

               Respectivul Regulament de procedură nu aduce atingere niciunor norme speciale prevăzute în acord sau care pot fi stabilite de Comitetul APE.

               Articolul 2

               Prezenta decizie intră în vigoare de la data semnării acesteia.

               Adoptată la …, ...

                        Pentru Republica Camerun

                        Pentru Uniunea Europeană

               ANEXĂ

               REGULAMENTUL DE PROCEDURĂ AL COMITETULUI APE

               Instituit prin Acordul interimar în vederea încheierii unui acord de parteneriat economic între Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și partea Africa Centrală, pe de altă parte

               CAPITOLUL I:

               DISPOZIȚII GENERALE

               Articolul 1

               Sarcinile Comitetului APE

               Comitetul APE este responsabil de administrarea tuturor domeniilor vizate de prezentul acord și de realizarea tuturor sarcinilor menționate în prezentul acord.

               Comitetul APE are în special următoarele sarcini:

               1.În domeniul comerțului:

               a.să supravegheze și să asigure introducerea și aplicarea corespunzătoare a dispozițiilor acordului. În acest scop, el va trebui să examineze și să recomande domeniile prioritare de cooperare;

               b.să evalueze rezultatele obținute în cadrul acordului și să îmbunătățească, dacă este cazul, dispozițiile acordului;

               c.să ia măsuri în vederea evitării litigiilor și/sau rezolvării litigiilor care rezultă din interpretarea sau aplicarea acordului;

               d.să monitorizeze evoluția integrării regionale și a relațiilor economice și comerciale dintre părți;

               e.să monitorizeze și să evalueze impactul punerii în aplicare a acordului asupra dezvoltării durabile a părților;

               f.să discute și să ia toate măsurile care pot avea ca efect promovarea comerțului, a investițiilor și a oportunităților de afaceri între părți;

               g.să poarte dezbateri pe marginea subiectelor ce decurg din acord sau a oricăror alte subiecte care ar putea compromite urmărirea obiectivelor din acord.

               2.În domeniul cooperării pentru dezvoltare:

               a.să asigure aplicarea dispozițiilor referitoare la cooperarea pentru dezvoltare menționate în domeniul de aplicare al acordului;

               b.să monitorizeze și să coordoneze împreună cu ceilalți parteneri punerea în aplicare a dispozițiilor de cooperare prevăzute în acord;

               c.să examineze periodic prioritățile în domeniul cooperării enunțate în acord și să formuleze recomandări cu privire la includerea de noi priorități, dacă este cazul;

               d.să se asigure de implementarea ghidului anexat la acord.

               CAPITOLUL II

               ORGANIZARE

               Articolul 2

               Componență și președinție

               1.Comitetul APE este compus, pe de o parte, din reprezentanți ai Uniunii Europene și, pe de altă parte, din reprezentanți ai Republicii Camerun, care pot fi miniștri sau înalți funcționari.

               2.Trimiterea la „părți” din regulamentul de procedură este în conformitate cu definiția prevăzută la articolul 95 din acord.

               3.Președinția Comitetului este deținută prin rotație, pentru o perioadă de douăsprezece luni, de către un reprezentant al Uniunii Europene și de un reprezentant al Republicii Camerun. Prima perioadă a președinției începe la data primei reuniuni a Comitetului și se încheie la 31 decembrie în anul următor. Președinția este asigurată întâi de un reprezentant al Republicii Camerun.

               Articolul 3

               Observatori

               1.Reprezentanți ai Comisiei Comunității Economice și Monetare a statelor din Africa Centrală (CEMAC) și ai Secretariatului General al Comunității Economice a statelor din Africa Centrală (CEEAC) sunt invitați să participe la toate reuniunile Comitetului APE în calitate de observatori.

               2.Părțile pot decide să invite la reuniunile Comitetului APE, în calitate de observatori, reprezentanți ai societății civile și ai sectorului privat, precum și experți sau orice altă persoană la alegerea lor.

               3.Comitetul APE poate decide să nu permită participarea observatorilor la o anumită parte a unei reuniuni unde sunt dezbătute chestiuni sensibile și nici la luarea deciziilor.

               Articolul 4

               Secretariatul

               Comisia Europeană și Republica Camerun asigură, prin rotație, pentru perioade de douăsprezece luni, secretariatul Comitetului APE. Aceste perioade coincid cu deținerea președinției Comitetului APE.

               Articolul 5

               Subcomitete

               Pentru exercitarea cu eficacitate a competențelor sale, Comitetul poate constitui subcomitete, aflate în subordinea lui, însărcinate cu tratarea unor subiecte specifice ce decurg din acord. În acest scop, Comitetul stabilește componența și sarcinile acestor subcomitete.

               CAPITOLUL III

               FUNCȚIONARE

               Articolul 6

               Decizii și recomandări

               1.Comitetul APE își adoptă deciziile și recomandările prin consens.

               2.Comitetul APE poate decide să supună atenției Consiliului de miniștri ACP-UE, definit la articolul 15 din Acordul de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific (ACP), pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte (denumit în continuare „Acordul de la Cotonou”), orice chestiune generală ridicată în cadrul acordului și care prezintă interes comun pentru statele ACP și pentru Uniunea Europeană (UE).

               3.În perioada dintre reuniuni, Comitetul APE poate adopta decizii sau recomandări prin procedură scrisă în cazul în care ambele părți convin astfel. O procedură scrisă este alcătuită dintr-un schimb de note între părți.

               4.Deciziile sau recomandările Comitetului APE poartă titlul de „Decizie” sau „Recomandare” și sunt urmate de un număr de serie, de data adoptării actului și de o indicație referitoare la conținutul lor. Fiecare decizie specifică data intrării sale în vigoare.

               5.Deciziile și recomandările adoptate de Comitetul APE sunt autentificate de către un reprezentant al Comisiei Europene în numele părții Uniunii Europene și de către un reprezentant al Republicii Camerun.

               6.Deciziile și recomandările se transmit părților ca documente ale Comitetului APE.

               Articolul 7

               Corespondență

               1.Toată corespondența adresată Comitetului APE se transmite secretariatului său.

               2.Secretariatul asigură transmiterea corespondenței adresate Comitetului APE către președinția Comitetului și, atunci când este cazul, difuzarea sa ca documente menționate la articolul 10 din prezentul regulament de procedură către punctul de contact al fiecărei părți, definit la articolul 92 din acord.

               3.Secretariatul trimite punctelor de contact ale fiecărei părți corespondența din partea președinției Comitetului APE și, atunci când este cazul, o difuzează ca documente menționate la articolul 10 din prezentul regulament de procedură către ceilalți membri ai Comitetului APE.

               Articolul 8

               Reuniuni

               1.Comitetul APE se reunește la intervale regulate care nu depășesc un an și organizează reuniuni extraordinare, ori de câte ori circumstanțele o impun și în urma deciziei comune a părților.

               2.Fiecare reuniune a Comitetului APE se desfășoară în locul și la data decise în comun de către părți.

               3.Partea care asigură președinția convoacă reuniunile Comitetului APE după consultarea celeilalte părți.

               4.Convocările se trimit participanților cu cel târziu 15 zile înainte de data la care are loc reuniunea.

               Articolul 9

               Delegații

               Înaintea fiecărei reuniuni, președinția Comitetului este informată cu privire la componența prevăzută a delegațiilor Uniunii Europene, a Republicii Camerun și cu privire la eventualii observatori.

               Articolul 10

               Documente

               În cazul în care deliberările Comitetului APE se întemeiază pe documente scrise conexe, secretariatul numerotează și difuzează aceste documente ca documente ale Comitetului APE cu cel puțin 14 zile înainte de începerea reuniunii.

               Articolul 11

               Ordinea de zi a reuniunilor

               1.Secretariatul Comitetului APE stabilește o ordine de zi provizorie pentru fiecare reuniune, pe baza propunerilor formulate de către părți. Secretariatul Comitetului APE transmite ordinea de zi punctelor de contact ale fiecăreia dintre părți cu cel puțin 15 zile înainte de începerea reuniunii.

               2.Ordinea de zi provizorie include punctele pentru care secretariatul a primit o cerere de includere cu cel târziu 21 de zile înainte de începutul reuniunii, deși aceste puncte nu vor fi incluse pe ordinea de zi provizorie decât în cazul în care documentele conexe relevante au fost transmise secretariatului până cel târziu la data trimiterii ordinii de zi provizorii.

               3.Comitetul APE adoptă ordinea de zi la începutul fiecărei reuniuni. Punctele care nu figurează pe ordinea de zi provizorie pot fi înscrise pe ordinea de zi în cazul în care părțile convin astfel.

               4.Președinția Comitetului APE poate invita, în cazul în care părțile sunt de acord, experți care să participe la reuniunile sale, pentru a prezenta informații pe teme specifice.

               5.Secretariatul poate, cu acordul părților, să reducă termenele indicate la alineatele (1) și (2), pentru a lua în considerare cerințele unui caz particular.

               Articolul 12

               Proces-verbal

               1.La sfârșitul fiecărei reuniuni, se prezintă un rezumat al concluziilor care este semnat de membrii Comitetului APE.

               2.Secretariatul întocmește în termen de maximum o lună un proiect de proces-verbal pentru fiecare reuniune.

               3.Procesul-verbal rezumă, ca regulă generală, fiecare punct al ordinii de zi, specificând, unde este cazul:

               a)toate documentele prezentate Comitetului APE;

               b)orice declarație a cărei înscriere a fost cerută de către un membru al Comitetului APE;

               c)deciziile adoptate, recomandările făcute, declarațiile convenite și concluziile adoptate cu privire la puncte specifice.

               4.Procesul-verbal include, de asemenea, o listă a participanților la Comitetul APE, precum și o listă a membrilor delegațiilor care îi însoțesc și o listă a eventualilor observatori prezenți la reuniune.

               5.Procesul-verbal este aprobat în scris de ambele părți în termen de două luni de la data reuniunii. După ce a fost aprobat, secretariatul semnează două copii ale procesului-verbal și fiecare dintre părți primește un original al acestor documente autentice.

               Articolul 13

               Publicitate

               1.În afara cazului în care părțile decid altfel, reuniunile Comitetului APE nu sunt publice.

               2.Fiecare dintre părți poate decide publicarea deciziilor Comitetului APE, în propria sa publicație oficială.

               CAPITOLUL IV

               DISPOZIȚII FINALE

               Articolul 14

               Regimul lingvistic

               1.Limbile de lucru ale Comitetului APE sunt limbile oficiale comune părților.

               2.Comitetul APE deliberează și își adoptă deciziile și recomandările pe baza documentelor și a propunerilor pregătite în una dintre limbile la care se face trimitere la alineatul (1).

               Articolul 15

               Cheltuieli

               1.Fiecare parte suportă cheltuielile rezultate în urma participării sale la reuniunile Comitetului APE, atât în ceea ce privește cheltuielile cu personalul, de deplasare și de ședere, cât și cheltuielile poștale și de telecomunicații.

               2.Cheltuielile privind organizarea reuniunilor și reproducerea documentelor sunt suportate de partea care organizează reuniunea.

               3.Cheltuielile privind prestarea de servicii de interpretare în cadrul reuniunilor și traducerea deciziilor și a recomandărilor în limbile de lucru ale Comitetului APE sunt suportate de partea care organizează reuniunea. Cheltuielile privind prestarea de servicii de interpretare în cadrul reuniunilor și traducerea deciziilor și a recomandărilor în limbile de lucru ale Comitetului APE sunt suportate de partea care organizează reuniunea.

               Articolul 16

               Modificarea regulamentului de procedură

               Prezentul regulament de procedură poate fi modificat printr-o decizie a Comitetului APE, în conformitate cu articolul 6 alineatul (1).