				|

		52011PC0627

			Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) /* COM/2011/0627 final - 2011/0282 (COD) */

			   	EXPUNERE DE
MOTIVE
1.           CONTEXTUL PROPUNERII
Propunerea Comisiei privind cadrul financiar
multianual (CFM) pentru 2014-2020 (propunerea privind CFM)[1] stabilește cadrul bugetar și
principalele orientări ale politicii agricole comune (PAC). Pe această bază,
Comisia prezintă un set de regulamente care stabilesc cadrul legislativ al PAC
pentru perioada 2014-2020, precum și o evaluare a impactului unor scenarii
alternative privind evoluția politicii.
Actualele propuneri de reformă se bazează pe
Comunicarea privind PAC în perspectiva anului 2020[2] care a evidențiat opțiunile de
politică generale destinate să răspundă provocărilor viitoare cu care se vor
confrunta agricultura și zonele rurale și să îndeplinească obiectivele
stabilite pentru PAC, și anume 1) producția alimentară fiabilă; 2) gestionarea
durabilă a resurselor naturale și politicile climatice; 3) dezvoltarea
teritorială echilibrată. Orientările reformei prezentate în comunicare s-au
bucurat până în prezent de un sprijin amplu atât în cadrul dezbaterilor
interinstituționale[3],
cât și în cadrul consultărilor cu părțile interesate, desfășurate în contextul
evaluării impactului.
O temă comună, recurentă pe parcursul
întregului proces, s-a dovedit a fi necesitatea de a promova utilizarea
eficientă a resurselor, în vederea unei creșteri inteligente, durabile și
favorabile incluziunii pentru agricultura și zonele rurale din UE, în
concordanță cu strategia Europa 2020, menținând structura PAC în jurul a doi
piloni care utilizează instrumente complementare pentru atingerea acelorași
obiective. Pilonul I acoperă plățile directe și măsurile de piață, oferind
fermierilor din UE un ajutor anual pentru venitul de bază și sprijin în caz de
perturbări specifice ale pieței, în timp ce pilonul II acoperă dezvoltarea
rurală, oferind statelor membre un cadru comun pentru elaborarea și
cofinanțarea unor programe multianuale[4].
Prin reforme succesive, PAC a accentuat
orientarea spre piață a agriculturii, asigurându-le totodată producătorilor un
ajutor pentru venit, a ameliorat integrarea cerințelor de mediu și a consolidat
sprijinul pentru dezvoltare rurală ca politică integrată pentru dezvoltarea
zonelor rurale din întreaga UE. Acest proces de reformă a dat însă naștere unor
exigențe cu privire la o mai bună distribuire a sprijinului între statele
membre și în interiorul acestora, precum și la o mai bună orientare a măsurilor
destinate să abordeze provocările legate de mediu și să combată mai bine
volatilitatea tot mai mare a piețelor.
În trecut, reformele răspundeau în principal
unor provocări endogene, de la crize provocate de surplusuri enorme la crize
legate de siguranța alimentară, și s-au dovedit a fi utile pentru UE atât pe
plan intern, cât și la nivel internațional. Însă majoritatea provocărilor
actuale sunt cauzate de factori exteriori agriculturii, necesitând astfel o
reacție mai complexă la nivel de politici.
Se preconizează că veniturile agricole vor
rămâne în continuare sub presiune, întrucât fermierii se confruntă cu mai multe
riscuri, cu încetinirea ritmului de creștere a productivității și cu o reducere
a marjei de profit din cauza creșterii costurilor de producție; prin urmare,
este necesar să se mențină ajutorul pentru venit și să se consolideze
instrumentele existente în vederea unei mai bune gestionări a riscurilor și a
unei reacții mai eficiente la situațiile de criză. O agricultură puternică este
vitală pentru industria alimentară din UE și pentru securitatea alimentară la
nivel mondial.
În același timp, sectorul agricol și zonele
rurale sunt invitate să își intensifice eforturile în scopul atingerii
ambițioaselor obiective legate de schimbările climatice și de energie, precum
și în vederea punerii în practică a strategiei în domeniul biodiversității,
care fac parte din agenda Europa 2020. Fermierii, care, împreună cu
silvicultorii, sunt principalii gestionari ai terenurilor, vor avea nevoie de
sprijin pentru adoptarea și menținerea sistemelor și practicilor agricole care
contribuie în mod deosebit la atingerea obiectivelor legate de mediu și de
schimbările climatice, deoarece furnizarea acestor bunuri publice nu se
reflectă în prețurile pieței. De asemenea, va fi esențial să se valorifice la
maximum potențialul variat al zonelor rurale, contribuind astfel la creșterea
favorabilă incluziunii și la realizarea coeziunii.
În consecință, viitoarea PAC nu se va mai axa
doar pe o parte restrânsă, deși esențială, a economiei UE, ci va deveni și o
politică de importanță strategică pentru securitatea alimentară, pentru mediu
și pentru echilibrul teritorial. În aceasta constă valoarea adăugată, specifică
UE, a unei politici cu adevărat comune care utilizează în modul cel mai
eficient resursele bugetare limitate cu scopul de a menține o agricultură
sustenabilă pe întregul teritoriu al UE, de a aborda aspecte transfrontaliere importante,
precum schimbările climatice, și de a consolida solidaritatea între statele
membre, permițând totodată procesului de implementare să rămână flexibil pentru
a răspunde necesităților la nivel local.
În conformitate cu cadrul prevăzut de propunerea
privind CFM, PAC trebuie să-și mențină structura bazată pe doi piloni, în care
bugetul alocat fiecărui pilon va fi menținut în termeni nominali la nivelul din
2013, iar accentul se va pune în mod clar pe obținerea de rezultate în privința
priorităților-cheie ale UE. Plățile directe trebuie să promoveze o producție
durabilă prin alocarea a 30 % din pachetul lor bugetar către măsuri
obligatorii benefice pentru climă și mediu. Nivelurile plăților trebuie să
devină treptat convergente, iar plățile către marii beneficiari să facă
obiectul unei plafonări progresive. Dezvoltarea rurală trebuie inclusă într‑un
cadru strategic comun împreună cu alte fonduri cu gestionare partajată ale UE,
cu o abordare consolidată orientată spre rezultate și sub rezerva îndeplinirii
unor condiții ex-ante mai bune și mai clare. În sfârșit, în ceea ce
privește măsurile de piață, finanțarea PAC trebuie consolidată cu două
instrumente din afara CFM: 1) o rezervă de urgență pentru a face față
situațiilor de criză și 2) extinderea domeniului de aplicare al Fondului
european de ajustare la globalizare.
Pe această bază, principalele elemente ale
cadrului legislativ al PAC pentru perioada 2014‑2020 sunt stabilite în
următoarele regulamente:
–
Propunere de regulament al Parlamentului European
și al Consiliului de stabilire a unor norme privind plățile directe acordate
fermierilor prin scheme de sprijin în cadrul politicii agricole comune
(„regulamentul privind plățile directe”);
–
Propunere de regulament al Parlamentului European
și al Consiliului de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor
agricole („Regulamentul privind OCP unică”) („regulamentul privind OCP unică”);
–
Propunere de regulament al Parlamentului European
și al Consiliului privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul
european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) („regulamentul privind
dezvoltarea rurală”);
–
Propunere de regulament al Parlamentului European
și al Consiliului privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii
agricole comune („regulamentul orizontal”);
–
Propunere de regulament al Consiliului de stabilire
a măsurilor pentru determinarea anumitor ajutoare și restituiri legate de
organizarea comună a piețelor produselor agricole;
–
Propunere de regulament al Parlamentului European și
al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 73/2009 în ceea ce
privește aplicarea plăților directe pentru fermieri în anul 2013;
–
Propunere de regulament al Parlamentului European
și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 în ceea ce
privește regimul schemei de plată unică și sprijinul acordat viticultorilor.
Regulamentul privind dezvoltarea rurală se
bazează pe o propunere prezentată de Comisie la 6 octombrie 2011 care
stabilește norme comune pentru toate fondurile care funcționează într‑un cadru
strategic comun[5].
Va urma un regulament privind schema pentru persoanele cele mai defavorizate,
pentru care finanțarea este finanțată în prezent în cadrul unei alte rubrici a
CFM.
În plus, pentru a găsi modalitatea optimă de
reconciliere a principiul transparenței cu dreptul beneficiarilor la protecția
datelor cu caracter personal, sunt în curs de elaborare și norme noi privind
publicarea informațiilor referitoare la beneficiari, care țin seama de
obiecțiile exprimate de Curtea de Justiție a Uniunii Europene.
2.           REZULTATELE
CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI EVALUAREA IMPACTULUI
Pe baza evaluării actualului cadru de politică
și a unei analize a provocărilor și necesităților viitoare, evaluarea
impactului analizează și compară efectele a trei scenarii alternative. Aceasta
este rezultatul unui lung proces, inițiat în aprilie 2010 și condus de un grup
interservicii care a reunit analize calitative și cantitative aprofundate,
stabilind inclusiv un scenariu de bază sub formă de proiecții pe termen mediu
privind piețele și veniturile agricole până în 2020 și modelând impactul
diferitelor scenarii de politică asupra economiei sectorului.
Cele trei scenarii elaborate în cadrul
evaluării impactului sunt: 1) un scenariu de ajustare care menține cadrul
actual de politică, soluționând însă cele mai importante deficiențe ale
acestuia, precum distribuirea plăților directe; 2) un scenariu de integrare
care implică schimbări majore la nivel de politică, care constau într-o mai
bună orientare și o ecologizare a plăților directe și într-o consolidare a
orientării strategice a politicii de dezvoltare rurală în condițiile unei mai
bune coordonări cu alte politici ale UE, precum și într-o extindere a temeiului
juridic pentru a crea posibilități mai ample de cooperare între producători și 3)
un scenariu de redirecționare care reorientează politica exclusiv către mediu,
eliminând progresiv plățile directe, și care se bazează pe ipoteza că pentru a
menține capacitatea de producție nu este nevoie de sprijin și că necesitățile
socio-economice ale zonelor rurale pot fi satisfăcute prin alte politici.
În contextul crizei economice și al presiunii
exercitate asupra finanțelor publice, la care UE a reacționat prin strategia
Europa 2020 și prin propunerea privind CFM, toate cele trei scenarii acordă un
grad diferit de importanță fiecăruia dintre celor trei obiective strategice ale
viitoarei PAC, al cărei obiectiv este creșterea competitivității și a
durabilității agriculturii în zone rurale dinamice. În vederea unei mai bune
alinieri la strategia Europa 2020, în special în ceea ce privește utilizarea
eficientă a resurselor, o importanță tot mai mare o va dobândi creșterea
productivității agricole prin cercetare, prin transfer de cunoștințe și prin
promovarea cooperării și a inovării (inclusiv prin intermediul parteneriatului
european pentru inovare privind productivitatea și durabilitatea agriculturii).
Deși politica agricolă a UE nu mai funcționează într-un mediu strategic care
denaturează comerțul, se așteaptă ca sectorul să fie supus unei presiuni
suplimentare din cauza unei mai mari liberalizări, mai ales în cadrul Agendei
de dezvoltare de la Doha (ADD) sau al acordului de liber schimb cu Mercosur.
Cele trei scenarii de politică au fost
elaborate luând în considerare preferințele exprimate cu ocazia consultării
desfășurate în contextul evaluării impactului. Părțile interesate au fost
invitate să-și prezinte contribuțiile în perioada 23.11.2010 ‑ 25.1.2011,
iar la 12.1.2011 a fost instituit un comitet consultativ. Principalele
concluzii sunt sintetizate mai jos[6]:

–
În general, părțile interesate sunt de acord că
este nevoie de o PAC puternică, bazată pe o structură cu doi piloni pentru
abordarea provocărilor legate de securitatea alimentară, de gestionarea
durabilă a resurselor naturale și de dezvoltarea teritorială.
–
Majoritatea respondenților consideră că PAC ar
trebui să joace un rol în stabilizarea piețelor și a prețurilor.
–
Părțile interesate au opinii divergente în ceea ce
privește direcționarea sprijinului (în special redistribuirea ajutoarelor
directe și plafonarea plăților).
–
S-a căzut de acord asupra faptului că ambii piloni
pot juca un rol important în intensificarea luptei împotriva schimbărilor
climatice și în creșterea performanței de mediu, în beneficiul societății UE.
Deși mulți fermieri consideră că acest lucru are deja loc, publicul mai larg
argumentează că plățile din cadrul pilonului I ar putea fi utilizate mai
eficient.
–
Respondenții doresc ca toate zonele din UE,
inclusiv cele mai defavorizate, să fie incluse în procesul viitor de creștere
și dezvoltare.
–
Mulți respondenți au pus accentul pe integrarea PAC
cu alte politici, precum cele din domeniul mediului, al sănătății, al
comerțului și al dezvoltării.
–
Se consideră că inovarea, dezvoltarea întreprinderilor
competitive și furnizarea de bunuri publice cetățenilor din UE reprezintă căi
de aliniere a PAC la strategia Europa 2020.
În evaluarea impactului se face așadar o
comparație între cele trei scenarii alternative de politică:
Scenariul de redirecționare ar accelera
ajustarea structurală în sectorul agricol, reorientând producția spre domeniile
cele mai rentabile și spre sectoarele cele mai profitabile. Deși fondurile
pentru mediu ar crește considerabil, sectorul ar urma să fie expus unor riscuri
mai mari din cauza domeniului de aplicare limitat al măsurilor de intervenție
pe piață. În plus, costurile sociale și de mediu aferente ar urma să fie
considerabile, întrucât zonele mai puțin competitive s-ar confrunta cu mari
pierderi de venituri și cu degradarea semnificativă a mediului înconjurător, ca
urmare a faptului că politica ar pierde efectul de levier al plăților directe
cuplate cu cerințele de ecocondiționalitate.
La extrema cealaltă, scenariul de ajustare ar
fi cel mai potrivit din punctul de vedere al continuității politicii, aducând
îmbunătățiri limitate, dar vizibile, în ceea ce privește atât competitivitatea
sectorului agricol, cât și performanța de mediu. Totuși, nu este deloc sigur că
acest scenariu ar putea aborda în mod adecvat marile provocări viitoare în
materie de schimbări climatice și de mediu, care stau și la baza durabilității
pe termen lung a agriculturii.
Scenariul de integrare deschide noi
posibilități prin îmbunătățirea direcționării și ecologizarea plăților directe.
Analiza arată că ecologizarea poate fi realizată cu costuri rezonabile din
partea fermierilor, deși nu se poate evita o oarecare sarcină administrativă.
În mod similar, este posibil ca dezvoltarea rurală să ia un nou avânt, cu
condiția ca statele membre și regiunile să utilizeze eficient noile
posibilități, iar cadrul strategic comun cu alte fonduri ale UE să nu elimine
sinergiile cu pilonul I și să nu reducă atuurile dezvoltării rurale. Dacă s-ar
ajunge la echilibrul necesar, acest scenariu ar fi cel mai potrivit pentru
realizarea durabilității pe termen lung a agriculturii și a zonelor rurale.
Pornind de la această bază, evaluarea
impactului concluzionează că scenariul de integrare este cel mai echilibrat din
punctul de vedere al alinierii progresive a PAC la obiectivele strategice ale
UE, iar acest echilibru poate fi regăsit și în implementarea diferitelor
elemente în cadrul propunerilor legislative. De asemenea, va fi esențială
elaborarea unui cadru de evaluare pentru măsurarea performanței PAC, care să
cuprindă un set comun de indicatori legați de obiectivele de politică.
Pe parcursul întregului proces, una dintre
principalele preocupări a fost nevoia de simplificare; aceasta ar trebui
realizată prin diverse metode, de exemplu, prin raționalizarea ecocondiționalității
și a instrumentelor de piață sau prin elaborarea unei scheme de ajutoare pentru
micii fermieri. În plus, ecologizarea plăților directe ar trebui astfel
concepută încât să reducă la minimum sarcina administrativă, inclusiv costurile
controalelor.
3.           ELEMENTELE JURIDICE
ALE PROPUNERII
Se propune menținerea structurii actuale cu
doi piloni a PAC, în care măsurile obligatorii anuale cu aplicare generală din
cadrul pilonului I sunt completate cu măsuri voluntare mai bine adaptate
particularităților naționale și regionale în contextul unei abordări
programatice multianuale în cadrul pilonului II. Cu toate acestea, noua
configurare a plăților directe urmărește o mai bună valorificare a sinergiilor
cu pilonul II care, la rândul său, este inclus într-un cadru strategic comun în
vederea unei mai bune coordonării cu alte fonduri cu gestionare partajată ale
UE.
Pe această bază, se menține și structura
actuală alcătuită din patru instrumente juridice de bază, deși domeniul de
aplicare al regulamentului privind finanțarea a fost extins pentru a reuni
dispoziții comune în cadrul regulamentului cunoscut astăzi sub denumirea de
regulament orizontal.
Propunerile respectă principiul
subsidiarității. PAC este o politică cu adevărat comună: este un domeniu de
competențe partajate între UE și statele membre, gestionat la nivelul UE în
vederea menținerii unei agriculturi durabile și diversificate în întreaga UE și
a abordării unor aspecte transfrontaliere importante, precum combaterea
schimbărilor climatice și întărirea solidarității între statele membre. Având
în vedere importanța provocărilor viitoare pentru securitatea alimentară,
pentru mediu și pentru echilibrul teritorial, PAC rămâne o politică de
importanță strategică, al cărei scop este să asigure cea mai eficace reacție la
provocările din domeniul politicilor și cea mai eficientă utilizare a
resurselor bugetare. În plus, se propune menținerea structurării actuale a
instrumentelor în cei doi piloni, ceea ce lasă statelor membre o marjă de
manevră mai mare pentru a adapta soluțiile la particularitățile lor locale și
pentru a cofinanța pilonul II. Noul parteneriat european pentru inovare și
setul de instrumente pentru gestionarea riscurilor sunt incluse tot în pilonul
II. În același timp, politica va fi mai bine aliniată la strategia Europa 2020
(inclusiv un cadru comun cu alte fonduri ale UE) și vor fi introduse o serie de
îmbunătățiri și de elemente simplificatoare. În fine, analiza efectuată în
cadrul evaluării impactului ilustrează în mod clar costul statu‑quoului din punctul
de vedere al consecințelor economice, de mediu și sociale negative.
Regulamentul privind dezvoltarea rurală se
bazează pe abordarea strategică introdusă în perioada actuală, care a avut un
impact pozitiv în sensul că statele membre și-au elaborat strategiile și
programele pe baza unei analize SWOT în scopul unei mai bune adaptări a
intervenției la particularitățile naționale și regionale. Noul mecanism de
punere în aplicare urmărește consolidarea abordării strategice, printre altele
prin stabilirea unor priorități comune clar definite pentru dezvoltarea rurală
la nivelul UE (cu indicatori-țintă comuni asociați) precum și prin introducerea
modificărilor necesare având în vedere experiența acumulată până în prezent.
Regulamentul include, de asemenea, parteneriatul
european pentru inovare privind productivitatea și durabilitatea agriculturii,
destinat să promoveze utilizarea eficientă a resurselor, să creeze legături
între cercetare și practică și, în general, să încurajeze inovarea.
Parteneriatul acționează prin intermediul unor grupuri operaționale
responsabile cu proiecte inovatoare și este sprijinit de o rețea.
Pe baza propunerii prezentate de către Comisie
la 6 octombrie 2011 care prevede norme comune pentru toate fondurile care
funcționează într-un cadru strategic comun, pilonul II al PAC trebuie să
colaboreze în mod coordonat și complementar atât cu pilonul I, cât și cu alte
fonduri ale UE [în special cu Fondul european de dezvoltare regională (FEDER),
cu Fondul social european (FSE), cu Fondul de coeziune și cu Fondul european
pentru pescuit și afaceri maritime (EMFF)]. Fondurile sunt plasate într-un cadru strategic comun (CSC) la nivelul
UE, care va fi transpus în contracte de parteneriat la nivel național ce includ
obiective comune și norme privind funcționarea lor. Prin stabilirea de norme
comune pentru toate fondurile care funcționează într-un cadru strategic comun,
proiectele vor deveni mai ușor de manevrat atât de către beneficiari, cât și de
către autoritățile naționale și, în plus, se va facilita implementarea
proiectelor integrate.
În acest context, politica de dezvoltare
rurală menține obiectivele strategice pe termen lung legate de contribuția la
competitivitatea agriculturii, la gestionarea durabilă a resurselor naturale,
la politicile climatice și la dezvoltarea teritorială echilibrată a zonelor
rurale. În concordanță cu strategia Europa 2020, aceste obiective generale ale
sprijinului pentru dezvoltare rurală pentru perioada 2014-2020 sunt exprimate
mai detaliat prin următoarele șase priorități ale UE:
–
încurajarea transferului de cunoștințe și a
inovării în agricultură, silvicultură și zonele rurale;
–
creșterea competitivității tuturor tipurilor de
agricultură și creșterea viabilității exploatațiilor;
–
promovarea organizării lanțurilor alimentare și a
gestionării riscurilor în agricultură;
–
refacerea, conservarea și consolidarea
ecosistemelor care depind de agricultură și silvicultură;
–
promovarea utilizării eficiente a resurselor și
sprijinirea tranziției către o economie cu emisii reduse de carbon și
rezistentă la schimbările climatice în sectoarele agricol, alimentar și silvic;

–
promovarea incluziunii sociale, a reducerii
sărăciei și a dezvoltării economice în zonele rurale.
Aceste priorități trebuie să constituie baza
programării, care include definirea indicatorilor‑țintă pentru fiecare dintre
ele. Regulamentul include norme privind elaborarea, aprobarea și revizuirea
programelor care urmează în mare măsură normele actuale și oferă subprogramelor
(de exemplu, celor privind tinerii fermieri, micii fermieri, zonele montane,
lanțurile de aprovizionare scurte) posibilitatea de a beneficia de intensități
mai mari ale ajutoarelor.
Lista măsurilor individuale a fost
simplificată, iar măsurile individuale au fost revizuite, fiind introduse o
serie de ajustări în scopul soluționării unor probleme legate de domeniul de
aplicare, de implementare și de acceptare, evidențiate în cursul perioadei
actuale. Deoarece majoritatea măsurilor deservesc potențial mai multe obiective
sau priorități, nu se mai consideră oportună gruparea lor în axe; programarea
pe baza priorităților trebuie să asigure programe echilibrate. Se instituie o
măsură specifică privind agricultura ecologică și se introduce o nouă
delimitare a zonelor care se confruntă cu constrângeri naturale specifice. Se
consolidează dispoziția referitoare la sprijinirea acțiunilor comune de
protecție a mediului.
Măsura actuală privind cooperarea este
semnificativ consolidată și extinsă pentru a sprijini o gamă largă de tipuri de
cooperare (economică, de mediu și socială) între mai multe categorii de
beneficiari potențiali. În prezent, măsura acoperă în mod explicit atât
proiecte-pilot, cât și acțiuni de cooperare care depășesc granițele regionale
și naționale. Abordarea Leader și cea bazată pe interconectare vor continua să
joace un rol important, în special în ceea ce privește dezvoltarea zonelor
rurale și diseminarea inovării. Sprijinul acordat prin axa Leader va fi coerent
și coordonat cu sprijinul pentru dezvoltare locală acordat din alte fonduri cu gestiune
partajată ale UE. Un premiu pentru proiecte inovatoare de cooperare pe plan
local va sprijini inițiativele transfrontaliere favorabile inovării.
Un set de instrumente pentru gestionarea
riscurilor, printre care sprijinul destinat fondurilor mutuale și un nou
instrument de stabilizare a veniturilor, oferă noi posibilități de combatere a
volatilității puternice a piețelor agricole, despre care se preconizează că va
continua pe termen mediu.
Eliminarea actualului sistem de axe va
permite, de asemenea, raționalizarea programării de către statele membre.
În fine, se propune valorificarea cadrului
comun de monitorizare și evaluare (CCME) introdus în perioada actuală, care va
fi simplificat și ameliorat pe baza experienței dobândite până în prezent. O
listă comună de indicatori va fi legată de prioritățile de politică, în scopul
monitorizării și al evaluării.
4.           IMPLICAŢII BUGETARE
În conformitate cu propunerea privind CFM, o
parte semnificativă a bugetului UE trebuie să rămână în continuare dedicată
agriculturii, care reprezintă o politică comună de importanță strategică.
Astfel, în contextul prețurilor actuale, se propune alocarea a 317,2 miliarde
EUR pentru pilonul I și a 101,2 miliarde EUR pentru pilonul II, în perioada 2014-2020,
în vederea desfășurării principalelor activități din cadrul PAC.
Fondurile alocate pilonului I și pilonului II
sunt completate cu fonduri suplimentare de 17,1 miliarde EUR, din care 5,1
miliarde EUR pentru cercetare și inovare, 2,5 miliarde EUR pentru siguranța
alimentară și 2,8 miliarde EUR pentru ajutoarele alimentare acordate
persoanelor celor mai defavorizate, în cadrul altor rubrici din CFM; de
asemenea, se va constitui o nouă rezervă de 3,9 miliarde EUR pentru
situații de criză în sectorul agricol, iar 2,8 miliarde EUR vor fi alocați
Fondului european de ajustare la globalizare, care nu face parte din CFM, ceea
ce face ca bugetul total să se ridice la 435,6 miliarde EUR în perioada 2014‑2020.

În ceea ce privește distribuția sprijinului
între statele membre, propunerea prevede ca în cazul tuturor statelor membre în
care valoarea plăților directe este mai mică de 90 % din media UE să fie
acoperită o treime din acest decalaj. Plafoanele naționale prevăzute de
regulamentul privind plățile directe se calculează pe baza acestei propuneri.
Distribuirea sprijinului pentru dezvoltare
rurală se bazează pe criterii obiective legate de obiectivele de politică,
ținând seama de distribuția actuală. Așa cum se întâmplă în prezent, regiunile
mai puțin dezvoltate trebuie să beneficieze în continuare de rate de
cofinanțare mai ridicate, care se vor aplica și anumitor măsuri precum cele
privind transferul de cunoștințe, grupurile de producători, cooperarea și axa
Leader.
Se prevede un anumit grad de flexibilitate a
transferurilor între piloni (până la 5 % din plățile directe): din pilonul
I în pilonul II pentru a permite statelor membre să își consolideze politica de
dezvoltare rurală. și din pilonul II în pilonul I pentru statele membre în care
nivelul plăților directe rămâne mai mic de 90 % din media UE.
Informații detaliate cu privire la impactul
financiar al propunerilor de reformă a PAC sunt prezentate în fișa financiară
care însoțește propunerile.
2011/0282 (COD)
Propunere de
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI
AL CONSILIULUI
privind sprijinul
pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare
rurală (FEADR)
PARLAMENTUL EUROPEAN ŞI CONSILIUL
UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea
Uniunii Europene, în special articolele 42 și 43,
având în vedere propunerea Comisiei Europene[7],
după transmiterea proiectului de act
legislativ către parlamentele naționale,
având în vedere avizul Comitetului Economic și
Social European[8],

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor[9],
după consultarea Autorității Europene pentru
Protecţia Datelor[10]

hotărând în conformitate cu procedura
legislativă ordinară,
întrucât:
(1)
Comunicarea Comisiei către Parlamentul European,
Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor , „PAC
în perspectiva anului 2020: Cum răspundem provocărilor viitorului legate de
alimentație, resurse naturale și teritorii”[11]
(denumită în continuare „Comunicarea privind PAC în perspectiva anului 2020”)
prezintă potențialele provocări, obiective și orientări pentru politica
agricolă comună (denumită în continuare „PAC”) după 2013. În lumina dezbaterii
pe marginea respectivei comunicări, PAC trebuie reformată cu începere de la 1
ianuarie 2014. Reforma respectivă trebuie să includă toate instrumentele
principale ale PAC, inclusiv Regulamentul (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului din
20 septembrie 2005 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din
Fondul European Agricol pentru Dezvoltare Rurală (FEADR)[12]. Ținând seama de amploarea
acestei reformei, este necesar ca Regulamentul (CE) nr. 1698/2005 să fie
abrogat și înlocuit cu un text nou.
(2)
Este necesar ca o politică de dezvoltare rurală să
însoțească și să completeze plățile directe și măsurile de piață ale PAC,
contribuind astfel la îndeplinirea obiectivelor politicii respective, prevăzute
în Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare
„tratatul”). De asemenea, o politică de dezvoltare rurală trebuie să includă
principalele obiective de politică prezentate în comunicarea Comisiei din 3 martie
2010 intitulată „Europa 2020 O strategie europeană pentru o creștere
inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii”[13] (denumită în continuare
„strategia Europa 2020”), și să fie coerentă cu obiectivele generale legate de
politica de coeziune economică și socială prevăzute în tratat.
(3)
Dat fiind că obiectivul prezentului regulament, și
anume dezvoltarea rurală, nu poate fi atins în mod suficient de către statele
membre, având în vedere legăturile existente între dezvoltarea rurală și
celelalte instrumente ale PAC, amploarea disparităților dintre diversele zone
rurale și caracterul limitat al resurselor financiare ale statelor membre
într-o Uniune extinsă, și că, în consecință, acesta poate fi atins mai bine la
nivelul Uniunii datorită garanției multianuale a finanțelor Uniunii și prin
concentrarea asupra priorităților acesteia, Uniunea poate adopta măsuri în
conformitate cu principiul subsidiarității prevăzut la articolul 5 alineatul (3)
din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității
prevăzut la articolul 5 alineatul (4) din tratatul respectiv, prezentul
regulament nu depășește măsura necesară pentru atingerea acestui obiectiv.
(4)
În vederea completării sau a modificării anumitor
elemente neesențiale din prezentul regulament, trebuie să se delege Comisiei
competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 290 din
tratat. Este foarte important ca, pe durata lucrărilor sale pregătitoare,
Comisia să desfășoare consultări corespunzătoare, inclusiv la nivel de experți.
Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia trebuie să asigure
transmiterea simultană, la timp și adecvată a documentelor relevante către
Parlamentul European și către Consiliu.
(5)
Pentru a se asigura dezvoltarea durabilă a zonelor
rurale, este necesar să se pună accentul pe un număr limitat de priorități
fundamentale privind transferul de cunoștințe și inovarea în agricultură, în
silvicultură și în zonele rurale, competitivitatea tuturor tipurilor de
agricultură și viabilitatea exploatațiilor, organizarea lanțului alimentar și
gestionarea riscurilor în agricultură, refacerea, conservarea și consolidarea
ecosistemelor dependente de agricultură și de silvicultură, utilizarea
eficientă a resurselor și tranziția către o economie cu emisii reduse de carbon
în sectoarele agricol, alimentar și silvic, precum și promovarea incluziunii
sociale, a reducerii sărăciei și a dezvoltării economice a zonelor rurale. În
acest scop, trebuie să se țină seama de diversitatea situațiilor care afectează
zonele rurale cu caracteristici diferite sau diferitele categorii de
beneficiari potențiali, precum și de obiectivele transversale legate de
inovare, de protecția mediului și de atenuarea efectelor schimbărilor climatice
și de adaptarea la acestea. Acțiunile de atenuare a schimbărilor climatice
trebuie să vizeze atât limitarea emisiilor din agricultură și silvicultură,
generate de activități-cheie precum producția animalieră și utilizarea
îngrășămintelor, cât și conservarea absorbanților de carbon și intensificarea
activității de sechestrare a carbonului în ceea ce privește exploatarea
terenurilor, schimbarea destinaţiei terenurilor şi silvicultura. Prioritatea
Uniunii în materie de dezvoltare rurală privind transferul de cunoștințe și
inovarea în agricultură, silvicultură și zonele rurale trebuie să se aplice
orizontal, în legătură cu celelalte priorități ale Uniunii în materie de
dezvoltare rurală.
(6)
Prioritățile Uniunii în materie de dezvoltare
rurală trebuie realizate în contextul dezvoltării durabile și al promovării de
către Uniune a obiectivului de protecție și îmbunătățire a mediului, astfel cum
se prevede la articolele 11 și 19 din tratat, ținând seama de principiul
„poluatorul plătește”. Statele membre trebuie să furnizeze informații cu
privire la sprijinul acordat pentru atingerea obiectivelor în materie de
schimbări climatice, în concordanță cu obiectivul ambițios de a aloca în acest
scop cel puțin 20 % din bugetul Uniunii, utilizând o metodologie adoptată
de Comisie.
(7)
Activitățile Fondului european agricol pentru
dezoltare rurală (denumit în continuare „FEADR”) și operațiunile la care
contribuie acesta trebuie să fie coerente și compatibile cu sprijinul acordat
din alte instrumente ale PAC. Pentru a se asigura alocarea optimă și utilizarea
eficientă a resurselor Uniunii, trebuie să se delege Comisiei competența de a
adopta acte în conformitate cu articolul 290 din tratat în ceea ce privește
definirea excepțiilor de la regula potrivit căreia nu se acordă niciun sprijin
în temeiul prezentului regulament pentru operațiuni sprijinite în cadrul
organizărilor comune ale pieței.
(8)
Pentru a se asigura demararea imediată și
implementarea eficientă a programelor de dezvoltare rurală, sprijinul acordat
din FEADR trebuie să se bazeze pe existența unor condiții-cadru administrative
fiabile. Prin urmare, statele membre trebuie să evalueze conformitatea cu
anumite condiții ex ante. Fiecare stat membru trebuie să elaboreze fie
un program național de dezvoltare rurală pentru întregul său teritoriu, fie un
set de programe regionale. Fiecare program trebuie să identifice o strategie
pentru atingerea obiectivelor în raport cu prioritățile Uniunii, precum și o
serie de măsuri. Programarea trebuie să respecte prioritățile Uniunii în
materie de dezvoltare rurală, fiind totodată adaptată la contextele naționale,
și să completeze celelalte politici ale Uniunii, în special politica în
domeniul piețelor agricole, politica de coeziune și politica comună în domeniul
pescuitului. Statele membre care optează pentru un set de programe regionale trebuie
să poată elabora, de asemenea, un cadru național care să nu dispună de o
alocare bugetară separată, pentru a facilita coordonarea între regiuni în
vederea soluționării problemelor existente pe plan național.
(9)
Statele membre trebuie să poată include în
programele lor de dezvoltare rurală subprograme tematice pentru a răspunde unor
necesități specifice în domenii care sunt deosebit de importante pentru ele.
Subprogramele tematice trebuie să vizeze, printre altele, tinerii fermieri,
fermele mici, zonele montane și crearea unor lanțuri scurte de aprovizionare.
Subprogramele tematice trebuie utilizate, de asemenea, pentru a oferi
posibilitatea de a aborda problema restructurării sectoarelor agricole care au
un impact puternic asupra dezvoltării zonelor rurale. Pentru a spori eficiența
intervenției acestor subprograme tematice, trebuie ca statele membre să fie
autorizate să prevadă rate de sprijin mai ridicate pentru anumite operațiuni
care fac obiectul subprogramelor respective.
(10)
Programele de dezvoltare rurală trebuie să
identifice necesitățile zonei acoperite și să descrie o strategie coerentă de
satisfacere a acestora, ținând seama de prioritățile Uniunii în materie de
dezvoltare rurală. Această strategie trebuie să se bazeze pe stabilirea unor
obiective specifice. Trebuie determinate legăturile dintre necesitățile
identificate, obiectivele specifice stabilite și măsurile alese pentru
atingerea acestora. Programele de dezvoltare rurală trebuie să conțină, de
asemenea, toate informațiile necesare pentru evaluarea conformității acestora
cu cerințele prezentului regulament.
(11)
Obiectivele programelor de dezvoltare rurală
trebuie stabilite în raport cu un set de indicatori-țintă, comun tuturor
statelor membre. În vederea facilitării acestui exercițiu, trebuie definite
zonele care fac obiectul acestor indicatori, în conformitate cu prioritățile
Uniunii în materie de dezvoltare rurală. Având în vedere aplicarea orizontală a
priorității Uniunii în materie de dezvoltare rurală privind transferul de
cunoștințe în agricultură și silvicultură, intervențiile realizate în temeiul
acestei priorități trebuie considerate ca fiind utile pentru indicatorii-țintă
definiți pentru celelalte priorități ale Uniunii.
(12)
Este necesar să se stabilească anumite norme
privind programarea și revizuirea programelor de dezvoltare rurală. Trebuie
prevăzută o procedură mai simplă de revizuire, care să nu afecteze strategia
programelor sau contribuțiile financiare corespunzătoare ale Uniunii.
(13)
Pentru a se garanta certitudinea juridică și
claritatea în privința procedurii de urmat în caz de modificare a programelor,
trebuie să se delege Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu
articolul 290 din tratat în ceea ce privește stabilirea criteriilor pe baza
cărora modificările propuse ale obiectivelor cuantificate ale programelor să
fie considerate majore, creându-se astfel necesitatea modificării programului
cu ajutorul unui act de punere în aplicare, adoptat în conformitate cu
articolul 91 din prezentul regulament.
(14)
Evoluția și specializarea agriculturii și a
silviculturii, în special provocările cu care se confruntă microîntreprinderile
și întreprinderile mici și mijlocii (denumite în continuare „IMM-uri”) din
zonele rurale, necesită un nivel corespunzător de formare tehnică și economică,
precum și o capacitate mai mare de acces la cunoștințe și informații și de
partajare a acestora, inclusiv sub forma difuzării celor mai bune practici de
producție agricolă și forestieră. Transferul de cunoștințe și acțiunile de
informare nu trebuie să se facă numai sub forma cursurilor de formare
tradiționale, ci trebuie, de asemenea, să fie adaptate la necesitățile
actorilor din mediul rural. Prin urmare, trebuie sprijinite, în egală măsură,
atelierele de lucru, îndrumarea profesională, activitățile demonstrative,
acțiunile de informare, dar și schemele de schimb de exploatații pe termen
scurt sau cele de vizitare a exploatațiilor. Cunoștințele și informațiile
dobândite trebuie să permită fermierilor, deținătorilor de păduri, persoanelor
implicate în sectorul alimentar și IMM-urilor rurale în special să-și sporească
competitivitatea și să utilizeze mai eficient resursele, dar și să își
îmbunătățească performanțele de mediu, contribuind totodată la sustenabilitatea
economiei rurale. Pentru a se asigura eficacitatea transferului de cunoștințe
și a acțiunilor de informare în privința obținerii acestor rezultate, trebuie
să li se impună furnizorilor de servicii de transfer de cunoștințe obligația de
a deține toate capacitățile corespunzătoare.
(15)
Pentru a se garanta că serviciile de transfer de
cunoștințe furnizate de organismele competente sunt, în ceea ce privește
calitatea și natura lor, în concordanță cu obiectivele politicii de dezvoltare
rurală și pentru a se asigura o mai bună direcționare a fondurilor și diferențierea
clară a schemelor de schimb de exploatații și a celor de vizitare a
exploatațiilor față de măsuri similare din cadrul altor scheme ale Uniunii,
trebuie să se delege Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu
articolul 290 din tratat în ceea ce privește calificările minime ale
organismelor care furnizează servicii de transfer de cunoștințe, costurile
eligibile, precum și durata și conținutul schemelor de schimb de exploatații și
al celor de vizitare a exploatațiilor.
(16)
Serviciile de consiliere agricolă ajută fermierii,
deținătorii de păduri și IMM‑urile din zonele rurale să amelioreze gestionarea
durabilă și performanța generală a exploatației sau întreprinderii lor. Prin
urmare, trebuie încurajată atât înființarea acestor servicii, cât și utilizarea
lor de către fermieri, deținători de păduri și IMM‑uri. În vederea ameliorării
calității și a eficacității consultanței oferite, trebuie să se prevadă
dispoziții cu privire la calificările minime și la formarea periodică a
consultanților. Serviciile de consiliere agricolă prevăzute în Regulamentul
(UE) nr. HR/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din […][14] trebuie să ajute fermierii să
evalueze performanța exploatației lor agricole și să identifice ameliorările
necesare în ceea ce privește cerințele de reglementare în materie de
gestionare, bunele condiții agricole și de mediu, practicile agricole benefice
pentru climă și mediu prevăzute în Regulamentul (UE) nr. DP/2012 al
Parlamentului European și al Consiliului din […][15], cerințele sau acțiunile
legate de atenuarea efectelor schimbărilor climatice și de adaptarea la
acestea, de protejarea biodiversității și a apelor, de notificarea bolilor
animalelor și de inovare, cel puțin astfel cum sunt prevăzute în anexa I la
Regulamentul (UE) nr. HR/2012. Acolo unde este necesar, consultanța
trebuie să vizeze și normele de securitate a muncii. În plus, consultanța poate
acoperi și aspecte legate de performanțele economice, agricole și de mediu ale
exploatației sau întreprinderii. Serviciile de gestionare a exploatației și de
înlocuire în cadrul exploataţiei trebuie să ajute fermierii să amelioreze și să
faciliteze gestionarea exploatației lor.
(17)
Pentru a se garanta că natura și calitatea
serviciilor de consiliere furnizate de organismele și autoritățile competente
sunt conforme cu obiectivele politicii de dezvoltare rurală, trebuie să se
delege Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290
din tratat în ceea ce privește specificarea mai detaliată a calificărilor
minime ale autorităților și organismelor care oferă servicii de consiliere.
(18)
Schemele de calitate la nivelul Uniunii sau la
nivel național pentru produsele agricole și alimentare oferă consumatorilor
asigurări cu privire la calitatea și la caracteristicile produselor sau ale
procesului de producție utilizat ca urmare a participării fermierilor la aceste
scheme, conferă valoare adăugată produselor în cauză și sporesc oportunitățile
de piață ale acestora. Prin urmare, fermierii trebuie încurajați să participe
la aceste scheme. Având în vedere faptul că, în momentul aderării la aceste
scheme și în primii ani de participare, costurile și obligațiile suplimentare
impuse fermierilor ca urmare a participării lor nu sunt remunerate integral de
către piață, sprijinul trebuie să fie limitat la noii participanți și să
acopere o perioadă de maximum cinci ani. Având în vedere caracteristicile
speciale ale bumbacului ca produs agricol, trebuie reglementate și schemele de
calitate în acest sector. Pentru a se garanta utilizarea eficientă și eficace a
resurselor financiare ale FEADR, trebuie să se delege Comisiei competența de a
adopta acte în conformitate cu articolul 290 din tratat în ceea ce
privește schemele de calitate ale Uniunii care pot fi vizate de această măsură.
(19)
Pentru a ameliora performanțele economice și de
mediu ale exploatațiilor agricole și ale întreprinderilor din mediul rural, a
eficientiza sectorul comercializării și prelucrării produselor agricole, a
asigura infrastructura necesară dezvoltarea agriculturii şi a sprijini investiţiile
care nu sunt remunerative, dar care sunt necesare pentru realizarea
obiectivelor de mediu, trebuie să se acorde sprijin pentru investițiile fizice
care contribuie la atingerea acestor obiective. În perioada de programare 2007-2013,
diferitele domenii de intervenție au făcut obiectul mai multor măsuri. În
scopul simplificării, dar și pentru a permite beneficiarilor să conceapă și să
realizeze proiecte integrate cu o valoare adăugată mai mare, trebuie să existe
o singură măsură care să acopere toate aceste tipuri de investiții fizice.
Pentru ca sprijinul să fie mai bine direcționat, statele membre trebuie să
stabilească, pe baza rezultatelor analizei „SWOT” (a punctelor tari, a
punctelor slabe, a oportunităților și amenințărilor), un prag pentru exploatațiile
agricole care pot beneficia de ajutorul pentru investiții legate de sprijinirea
viabilității exploatațiilor.
(20)
Sectorul agricol este expus, mai mult decât alte
sectoare, daunelor cauzate potențialului său de producție de dezastrele
naturale. Pentru a susține viabilitatea și competitivitatea exploatațiilor
confruntate cu asemenea dezastre, trebuie să li se acorde fermierilor ajutoare
pentru refacerea potențialului agricol degradat. De asemenea, statele membre
trebuie să se asigure că nu are loc o supracompensare a daunelor, ca urmare a
combinării schemelor de compensare ale Uniunii (în special măsura de gestionare
a riscurilor) cu cele naționale și cu cele private. Pentru a se garanta
utilizarea eficientă și eficace a resurselor bugetare ale FEADR, trebuie să se
delege Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290
din tratat în ceea ce privește definirea costurilor eligibile în temeiul
acestei măsuri.
(21)
Crearea și dezvoltarea de noi activități economice
sub formă de noi exploatații, noi întreprinderi sau noi investiții în
activități neagricole sunt esențiale pentru dezvoltarea și competitivitatea
zonelor rurale. O măsură de dezvoltare a exploatațiilor și întreprinderilor
trebuie să faciliteze instalarea inițială a tinerilor fermieri și ajustarea
structurală ulterioară a exploatațiilor lor, diversificarea activităților
neagricole în cadrul exploatațiilor, precum și înființarea și dezvoltarea
IMM-urilor neagricole în zonele rurale Trebuie încurajată, de asemenea,
dezvoltarea fermelor mici care sunt potențial viabile din punct de vedere
economic. Pentru a se asigura viabilitatea noilor activități economice
sprijinite în cadrul acestei măsuri, sprijinul trebuie condiționat de
prezentarea unui plan de afaceri. Sprijinul pentru înființarea de întreprinderi
trebuie să acopere numai perioada inițială de activitate a întreprinderii și nu
trebuie să devină un ajutor de exploatare. Prin urmare, dacă statele membre
optează pentru acordarea ajutorului în tranșe, acestea trebuie eșalonate pe o
perioadă de maximum cinci ani. În plus, pentru a încuraja restructurarea
sectorului agricol, trebuie să se acorde sprijin sub forma unor plăți anuale
fermierilor care participă la schema pentru micii fermieri prevăzută în titlul
V din Regulamentul (UE) nr.DP/2012 care se angajează să își transfere întreaga
exploatație și drepturile de plată corespunzătoare altui fermier care nu
participă la schema respectivă.
(22)
IMM-urile constituie coloana vertebrală a economiei
rurale a Uniunii. Dezvoltarea exploatațiilor agricole și a întreprinderilor
neagricole trebuie să aibă drept scop promovarea ocupării forței de muncă și
crearea de locuri de muncă de calitate în zonele rurale, menținerea locurilor
de muncă deja existente, reducerea fluctuațiilor sezoniere în sectorul ocupării
forței de muncă, dezvoltarea sectoarelor neagricole în afara agriculturii și a
sectorului agroalimentar, promovând totodată integrarea întreprinderilor și
legăturile intersectoriale la nivel local. Trebuie încurajate atât proiectele
care integrează simultan agricultura, turismul rural, prin promovarea
turismului durabil și responsabil în zonele rurale, și patrimoniul natural și
cultural, cât și investițiile în materie de energie din surse regenerabile.
(23)
Pentru a se garanta utilizarea eficientă și eficace
a resurselor bugetare ale FEADR și pentru a se garanta protecția drepturilor
beneficiarilor și a se evita discriminarea între aceștia, trebuie să se delege
Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din
tratat în ceea ce privește stabilirea condițiilor în care persoanele juridice
pot fi considerate tineri fermieri, stabilirea unei perioade de grație pentru
dobândirea competențelor profesionale, conținutul minim al planurilor de
afaceri și criteriile care trebuie utilizate de către statele membre pentru
definirea fermelor mici și a pragurilor superioare și inferioare pentru
determinarea eligibilității unei operațiuni în cadrul sprijinului pentru
tinerii fermieri sau, respectiv, pentru dezvoltarea fermelor mici.
(24)
Dezvoltarea infrastructurii locale și a serviciilor
locale de bază în zonele rurale, inclusiv a celor de agrement și culturale,
reînnoirea satelor și activitățile care vizează refacerea și modernizarea
patrimoniului cultural și natural al satelor și al peisajelor rurale reprezintă
elemente esențiale în cadrul oricărui efort de a valorifica potențialul de
creștere și de a promova sustenabilitatea zonelor rurale. Prin urmare, trebuie
să se acorde sprijin pentru operațiunile desfășurate în acest scop, inclusiv
pentru cele vizând accesul la tehnologiile informației și comunicațiilor și dezvoltarea
benzii largi rapide și ultrarapide. În conformitate cu aceste obiective,
trebuie încurajate dezvoltarea serviciilor și a infrastructurii care conduc la
incluziune socială și inversarea tendințelor de declin economic și social și de
depopulare a zonelor rurale. Pentru a se atinge eficacitatea maximă în cazul
sprijinului respectiv, operațiunile care fac obiectul acestuia trebuie
implementate în conformitate cu planurile de dezvoltare a municipalităților și
a serviciilor lor de bază, dacă există asemenea planuri, elaborate de una sau
mai multe comune rurale. În vederea asigurării coerenței cu obiectivele Uniunii
în domeniul climei, trebuie să se delege Comisiei competența de a adopta acte
în conformitate cu articolul 290 din tratat în ceea ce privește definirea
tipurilor de infrastructură pentru energia din surse regenerabile care vor fi
eligibile pentru sprijin.
(25)
Silvicultura este parte integrantă a dezvoltării
rurale, iar sprijinul pentru utilizarea terenurilor într-un mod durabil și
benefic pentru climă trebuie să cuprindă dezvoltarea zonelor împădurite și
gestionarea durabilă a pădurilor. În perioada de programare 2007-2013,
diferitele tipuri de sprijin pentru investiții în silvicultură și pentru
gestionarea acesteia au făcut obiectul mai multor măsuri. În scopul
simplificării, dar și pentru a permite beneficiarilor să conceapă și să
realizeze proiecte integrate cu valoare adăugată mai mare, trebuie să existe o
singură măsură care să acopere toate tipurile de sprijin pentru investiții în
silvicultură și pentru gestionarea acesteia. Această măsură trebuie să cuprindă
extinderea și ameliorarea resurselor forestiere prin împădurirea terenurilor și
prin crearea de sisteme agroforestiere care să combine agricultura extensivă cu
sisteme forestiere, refacerea pădurilor afectate de incendii sau de alte
dezastre naturale și măsuri de prevenire pertinente, investiții în noi
tehnologii forestiere și în prelucrarea și comercializarea produselor forestiere
care vizează ameliorarea performanțelor economice și de mediu ale deținătorilor
de păduri și investiții neproductive care sporesc reziliența ecosistemelor și
rezistența la schimbările climatice, precum și valoarea ecologică a
ecosistemelor forestiere. Sprijinul nu trebuie să ducă la denaturarea
concurenței și nu trebuie să aibă efecte asupra pieței. Prin urmare, trebuie
impuse limitări în ceea ce privește dimensiunile și forma juridică ale
beneficiarilor. În zonele clasificate de statele membre ca zone cu risc mediu
sau ridicat de incendii, trebuie luate măsuri de prevenire a acestora. Toate
măsurile preventive trebuie să facă parte dintr-un plan de protecție a
pădurilor. În cazul acțiunilor de refacere a potențialului forestier distrus,
un organism științific public trebuie să recunoască în mod oficial faptul că a
avut loc un dezastru natural. Măsura în favoarea silviculturii trebuie luată în
lumina angajamentelor asumate de Uniune și de statele membre pe plan
internațional și să se bazeze pe planurile forestiere naționale și subnaționale
ale statelor membre sau pe baza unor instrumente echivalente care trebuie să
țină seama de angajamentele luate în cadrul conferințelor ministeriale privind
protecția pădurilor în Europa. Măsura respectivă trebuie să contribuie la
implementarea strategiei forestiere a Uniunii[16].
Pentru a se asigura faptul că împădurirea terenurilor agricole este în
concordanță cu obiectivele politicii în domeniul mediului, trebuie să se delege
Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din
tratat în ceea ce privește definirea anumitor cerințe minime în materie de
protecție a mediului.
(26)
Pentru a se asigura utilizarea eficientă și eficace
a resurselor bugetare ale FEADR, trebuie să se delege Comisiei competența de a adopta
acte în conformitate cu articolul 290 din tratat în ceea ce privește
stabilirea condițiilor în care statele membre pot atesta producerea efectivă a
unui dezastru natural, invazia unor dăunători sau izbucnirea unei maladii și
definirea tipurilor de măsuri preventive eligibile pentru sprijinul acordat din
FEADR.
(27)
Grupurile de producători ajută fermierii să facă
față împreună provocărilor cauzate de creșterea concurenței și de consolidarea
piețelor din aval în ceea ce privește comercializarea produselor lor, inclusiv
pe piețele locale. Prin urmare, trebuie încurajată înființarea grupurilor de
producători. Pentru a se garanta utilizarea optimă a resurselor financiare
limitate, de sprijin trebuie să beneficieze numai grupurile de producători care
se califică drept IMM-uri. Pentru ca grupul de producători să poată deveni o
entitate viabilă, una dintre condițiile care trebuie îndeplinite pentru
recunoașterea unui grup de producători de către statele membre este prezentarea
unui plan de afaceri. Pentru a se evita acordarea unui ajutor de exploatare și
pentru a se menține rolul de stimulent al sprijinului, durata maximă a acestuia
trebuie limitată la cinci ani.
(28)
Plățile acordate în cadrul măsurilor de agromediu
și al celor climatice trebuie să joace în continuare un rol important în
sprijinirea dezvoltării durabile a zonelor rurale și în satisfacerea cererii
tot mai mari de servicii ecologice a societății. Acestea trebuie, de asemenea,
să continue să încurajeze fermierii și alți gestionari de terenuri să deservească
întreaga societate prin introducerea sau menținerea unor practici agricole care
să contribuie la atenuarea efectelor schimbărilor climatice și la adaptarea la
acestea și care să fie compatibile cu protecția și ameliorarea mediului, a
peisajului și a caracteristicilor acestuia, a resurselor naturale, a solului și
a diversității genetice. În acest context, trebuie să se acorde o atenție
deosebită conservării resurselor genetice în agricultură și necesităților
suplimentare ale sistemelor agricole de înaltă valoare naturală. Plățile
trebuie să contribuie la acoperirea costurilor suplimentare și a pierderilor de
venit generate de angajamentele luate și să acopere doar angajamentele care
depășesc standardele și cerințele obligatorii relevante, în conformitate cu
principiul „poluatorul plătește”. În multe situații, sinergiile care rezultă
din angajamente luate în comun de către un grup de fermieri înmulțesc
beneficiile ecologice și climatice. Cu toate acestea, acțiunile comune presupun
costuri tranzacționale suplimentare care trebuie compensate în mod adecvat.
Pentru a se asigura că fermierii și alți gestionari de terenuri sunt în măsură
să implementeze în mod corect angajamentele luate, statele membre trebuie să le
ofere posibilitatea de a dobândi competențele și cunoștințele necesare. Statele
membre trebuie să mențină nivelul eforturilor depuse în perioada de programare 2007-2013
și să aibă obligația de a cheltui cel puțin 25 % din contribuția totală a
FEADR la fiecare program de dezvoltare rurală pentru atenuarea efectelor
schimbărilor climatice și adaptarea la acestea, precum și pentru gestionarea
terenurilor, prin măsurile de agromediu și climatice, prin măsurile de
sprijinire a agriculturii ecologice și prin măsurile privind acordarea de plăți
zonelor care se confruntă cu constrângeri naturale sau cu alte constrângeri
specifice.
(29)
Pentru a se asigura definirea angajamentelor de
agromediu și climatice, în conformitate cu obiectivele generale ale UE legate
de protecția mediului, trebuie să se delege Comisiei competența de a adopta
acte în conformitate cu articolul 290 din tratat în ceea ce privește stabilirea
condițiilor de prelungire anuală a angajamentelor după perioada inițială, a
angajamentelor privind extensificarea sau gestionarea diferită a creșterii
animalelor, limitarea utilizării îngrășămintelor, a produselor de protecție a
plantelor sau a altor produse, creșterea raselor locale aflate în pericol de
abandon sau conservarea resurselor genetice vegetale și operațiunile eligibile
legate de conservarea resurselor genetice în agricultură.
(30)
Plățile pentru trecerea la agricultura ecologică
sau pentru menținerea acesteia trebuie să încurajeze fermierii să participe la
scheme de acest tip, răspunzând astfel cererii crescânde a societății în ceea
ce privește practicile agricole ecologice și standardele ridicate de bunăstare
a animalelor. Pentru a mări sinergia la nivelul beneficiilor în materie de
biodiversitate aduse de această măsură, contractele colective sau colaborarea
între fermieri trebuie încurajate pentru a include zone adiacente mai vaste.
Pentru evitarea revenirii în masă a fermierilor la agricultura tradițională,
trebuie sprijinite atât măsurile de conversie, cât și cele de menținere.
Plățile trebuie să contribuie la acoperirea costurilor suplimentare suportate
și a pierderilor de venit generate de angajamente și să acopere doar
angajamentele care depășesc standardele și cerințele obligatorii relevante.
(31)
Trebuie să se acorde în continuare un sprijin
fermierilor și deținătorilor de păduri, pentru a putea face față dezavantajelor
specifice din zonele în cauză, determinate de implementarea Directivei 2009/147/CE
a Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind conservarea păsărilor sălbatice[17] și a Directivei 92/43/CEE a
Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale
și a speciilor de faună și floră sălbatică[18],
pentru a contribui la gestionarea eficace a siturilor Natura 2000. Totodată,
trebuie să fie pus la dispoziția fermierilor un sprijin care să-i ajute să facă
față dezavantajelor din zonele bazinelor hidrografice, cauzate de implementarea
Directivei 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23
octombrie 2000 de stabilire a cadrului comunitar de acțiune în domeniul
strategiei apelor[19].
Sprijinul trebuie să fie legat de cerințele specifice, descrise în programul de
dezvoltare rurală, care depășesc standardele și cerințele obligatorii
relevante. În plus, necesitățile specifice ale zonelor Natura 2000 trebuie
luate în considerare de către statele membre în cadrul elaborării generale a
programelor lor de dezvoltare rurală.
(32)
Plățile acordate fermierilor din zonele montane sau
din alte zone care se confruntă cu constrângeri naturale sau cu alte
constrângeri specifice trebuie să contribuie, prin încurajarea utilizării
neîntrerupte a terenurilor agricole, la conservarea spațiului rural, precum și
la menținerea și promovarea unor sisteme agricole durabile. Pentru a se garanta
eficiența acestui sprijin, plățile trebuie să îi despăgubească pe fermieri
pentru pierderile de venit și pentru costurile suplimentare legate de
dezavantajele din zona în cauză.
(33)
Pentru a se asigura utilizarea eficientă a
fondurilor Uniunii și tratamentul echitabil al fermierilor din întreaga Uniune,
zonele montane și zonele care se confruntă cu constrângeri naturale sau cu alte
constrângeri specifice trebuie definite în conformitate cu criterii obiective.
În cazul zonelor care se confruntă cu constrângeri naturale, aceste criterii
trebuie să fie de natură bio-fizică și să se bazeze pe dovezi științifice
solide. Trebuie adoptate măsuri tranzitorii pentru a se facilita eliminarea
progresivă a plăților în zonele care nu vor mai fi considerate zone care se
confruntă cu constrângeri naturale, ca urmare a aplicării criteriilor
respective.
(34)
Fermierii trebuie încurajați și în viitor să aplice
standarde ridicate de bunăstare a animalelor, prin acordarea sprijinului numai
acelora care se angajează să adopte standarde de creștere a animalelor care
depășesc standardele obligatorii relevante. Pentru a se asigura conformitatea
angajamentelor în materie de bunăstare a animalelor cu politica generală a
Uniunii în acest domeniu, trebuie să se delege Comisiei competența de a adopta
acte în conformitate cu articolul 290 din tratat în ceea ce privește definirea
zonelor în care angajamentele respective trebuie să asigure standarde îmbunătățite
cu privire la metodele de producție.
(35)
Trebuie să se acorde în continuare plăți
deținătorilor de păduri care furnizează servicii de conservare a pădurilor care
sunt ecologice sau benefice pentru climă prin asumarea de angajamente vizând
ameliorarea biodiversității, conservarea ecosistemelor forestiere de înaltă
valoare, îmbunătățirea potențialului lor de atenuare a schimbărilor climatice
și de adaptare la acestea și consolidarea caracterului protector al pădurilor
în ceea ce privește eroziunea solului, conservarea resurselor de apă și
pericolele naturale. În acest context, trebuie să se acorde o atenție specială
conservării și promovării resurselor genetice forestiere. Se acordă plăți
pentru angajamentele de silvomediu care depășesc standardele obligatorii
relevante prevăzute de legislația națională. Pentru a se garanta utilizarea
eficientă și eficace a resurselor bugetare ale FEADR, trebuie să se delege
Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din
tratat în ceea ce privește tipurile de operațiuni eligibile pentru sprijin în
temeiul acestei măsuri.
(36)
În perioada de programare 2007-2013, a fost
sprijinit în mod explicit numai un singur tip de cooperare în cadrul politicii
de dezvoltare rurală: cooperarea în vederea dezvoltării de noi produse,
procedee și tehnologii în sectoarele agroalimentar și forestier Sprijinul
pentru acest tip de cooperare rămâne necesar, dar trebuie adaptat pentru a
satisface mai bine cerințele economiei bazate pe cunoaștere. În acest context,
trebuie prevăzută posibilitatea ca proiectele realizate de un singur operator
să fie finanțate în temeiul acestei măsuri, cu condiția ca rezultatele obținute
să fie diseminate, atingându-se astfel obiectivul de difuzare a noilor
practici, procese sau produse. În plus a devenit evident că sprijinirea unei
game mult mai largi de tipuri de cooperare, implicând o gamă mai variată de
beneficiari, de la operatori mici la unii mai mari, poate contribui la
atingerea obiectivelor politicii de dezvoltare rurală, prin faptul că îi ajută
pe operatorii din zonele rurale să depășească dezavantajele de natură
economică, ecologică și de altă natură ale fragmentării. Prin urmare, această
măsură trebuie extinsă. Sprijinul acordat micilor operatori în scopul
organizării de procese de lucru comune și al partajării facilităților și
resurselor trebuie să îi ajute pe aceștia să devină viabili din punct de vedere
economic, în pofida dimensiunilor lor reduse. Sprijinul acordat pentru
cooperarea orizontală și verticală între actorii din lanțul de aprovizionare,
precum și pentru promovarea de activități la nivel local trebuie să catalizeze
dezvoltarea rațională din punct de vedere economic a lanțurilor scurte de
aprovizionare, a piețelor locale și a lanțurilor alimentare locale. Sprijinul
acordat pentru abordarea colectivă a proiectelor din domeniul protecției
mediului și a practicilor ecologice trebuie să contribuie la realizarea de
beneficii ecologice și climatice mai mari și mai coerente decât cele care ar
putea fi obținute de operatori individuali acționând pe cont propriu (de
exemplu, prin practici utilizate pe suprafețe de teren mai vaste și
nefragmentate). În aceste domenii variate sprijinul trebuie să se acorde sub
forme diverse. Grupurile și rețelele sunt deosebit de importante pentru
partajarea expertizei și pentru dezvoltarea de expertize, servicii și produse
noi și specializate. Proiectele-pilot reprezintă importante instrumente pentru
testarea aplicabilității comerciale, în diferite contexte, a tehnologiilor,
tehnicilor și practicilor, precum și pentru adaptarea acestora acolo unde este
necesar. Grupurile operaționale reprezintă un element-pivot al parteneriatului
european pentru inovare (denumit în continuare „PEI”) privind productivitatea
și durabilitatea agriculturii. Un alt instrument important îl constituie
strategiile de dezvoltare locală, care funcționează în afara cadrului de
dezvoltare locală al axei LEADER – între actori publici și privați din zone
urbane și rurale. Spre deosebire de abordarea LEADER, aceste parteneriate și
strategii ar putea fi limitate la un singur sector și/sau la obiective de
dezvoltare relativ specifice, inclusiv cele menționate mai sus. Organizațiile
interprofesionale trebuie, de asemenea, să fie eligibile pentru sprijin în cadrul
acestei măsuri. Acest sprijin trebuie limitat la o perioadă de 7 ani, excepție
făcându-se în cazul acțiunilor colective în domeniul mediului și al climei, în
situații justificate corespunzător.
(37)
În prezent, fermierii sunt expuși la riscuri economice
și de mediu tot mai mari, ca urmare a schimbărilor climatice și a volatilității
ridicate a prețurilor. În acest context, gestionarea eficientă a riscurilor
dobândește o importanță tot mai mare pentru fermieri. Din acest motiv, trebuie
instituită o măsură de gestionare a riscurilor, pentru a ajuta fermierii să
facă față celor mai comune riscuri cu care se confruntă. Prin urmare, această
măsură trebuie să contribuie la acoperirea primelor plătite de fermieri pentru
asigurarea culturilor, a animalelor și a plantelor, precum și la acoperirea
creării de fonduri mutuale și a compensațiilor plătite de aceste fonduri
fermierilor pentru pierderile suferite ca urmare a izbucnirii unor boli ale
animalelor sau plantelor sau în urma unor incidente de mediu. De asemenea,
măsura respectivă trebuie să includă un instrument de stabilizare a veniturilor
sub forma unui fond mutual pentru sprijinirea fermierilor care se confruntă cu
scăderi dramatice ale veniturilor. Pentru a se asigura egalitatea de tratament
între fermierii din întreaga Uniune, evitarea denaturării concurenței și
respectarea obligațiilor internaționale ale Uniunii, trebuie prevăzute condiții
specifice pentru acordarea sprijinului în cadrul acestor măsuri. Pentru a se
garanta utilizarea eficientă și eficace a resurselor bugetare ale FEADR,
trebuie să se delege Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu
articolul 290 din tratat în ceea ce privește definirea duratei minime și
maxime a împrumuturilor comerciale acordate fondurilor mutuale.
(38)
Timp de mai mulți ani, abordarea LEADER privind
dezvoltarea locală s-a dovedit a fi utilă pentru promovarea dezvoltării zonelor
rurale, ținând seama de toate necesitățile multisectoriale legate de
dezvoltarea rurală endogenă prin intermediul abordării sale ascendente. În
consecință, axa LEADER trebuie menținută și în viitor, iar aplicarea sa trebuie
să rămână obligatorie pentru toate programele de dezvoltare rurală.
(39)
Pentru a se asigura aplicarea strategiilor de
dezvoltare locală la un nivel teritorial care să le permită să obțină rezultate
care să contribuie în mod eficace la realizarea priorităților Uniunii în
materie de dezvoltare rurală și de inovare, trebuie să se delege Comisiei
competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din tratat în ceea
ce privește stabilirea criteriilor de populație pentru zona care urmează să
facă obiectul fiecărei strategii și prezentarea în detaliu a costurilor de
pregătire și de animare pentru care urmează să se acorde sprijin.
(40)
Sprijinul acordat din FEADR pentru dezvoltarea
locală din cadrul axei LEADER trebuie să acopere toate aspectele pregătirii și
ale implementării strategiilor de dezvoltare locală, funcționarea grupurilor de
acțiune locală, precum și cooperarea între teritorii și grupuri care aplică o
abordare ascendentă, gestionată de comunitate, în materie de dezvoltare locală.
Pentru a permite partenerilor din zonele rurale care nu aplică încă axa LEADER
să testeze și să elaboreze proiectul unei strategii de dezvoltare locală și
operațiunile din cadrul acesteia, trebuie finanțat, de asemenea, „un kit de
inițiere LEADER”. Pentru a se garanta utilizarea eficientă și eficace a
resurselor bugetare ale FEADR, trebuie să se delege Comisiei competența de a
adopta acte în conformitate cu articolul 290 din tratat privind definirea
detaliată, în cazul grupurilor de acțiune locală, a costurilor de animare
eligibile.
(41)
Investițiile sunt comune multora dintre măsurile de
dezvoltare rurală prevăzute în prezentul regulament și pot viza operațiuni de
natură foarte diversă. Pentru a se asigura claritatea implementării acestor
operațiuni, trebuie prevăzute anumite norme comune pentru toate investițiile.
Aceste norme comune trebuie să definească tipurile de cheltuieli care pot fi
considerate cheltuieli de investiții și să garanteze că se acordă sprijin numai
pentru investițiile care creează o valoare nouă în agricultură. Pentru a se
ține seama de particularitățile legate de anumite tipuri de investiții, precum
achiziționarea de echipamente la mâna a doua și simplele investiții de înlocuire,
și totodată pentru a se garanta utilizarea eficientă a fondurilor FEADR,
trebuie să se delege Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu
articolul 290 din tratat în ceea ce privește stabilirea condițiilor în care
anumite tipuri de investiții pot fi considerate cheltuieli eligibile. Pentru a
facilita realizarea proiectelor de investiții, trebuie ca statele membre să
poată plăti avansuri. Pentru a se asigura eficiența, echitatea și efectul
durabil al ajutorului acordat din FEADR, trebuie prevăzute norme care să
garanteze că investițiile aferente operațiunilor sunt durabile și că sprijinul
acordat din FEADR nu este utilizat în scopul denaturării concurenței.
(42)
Anumite măsuri legate de suprafețe prevăzute în
prezentul regulament implică asumarea de către o parte a beneficiarilor a unor
angajamente care se întind pe o perioadă de cel puțin cinci ani. În cursul
acestei perioade, situația exploatației sau a beneficiarilor se poate modifica.
Prin urmare, trebuie prevăzute norme pentru stabilirea procedurii de urmat în
aceste cazuri. În vederea asigurării implementării eficiente a măsurilor legate
de suprafață și a protejării intereselor financiare ale Uniunii, trebuie să se
delege Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290
din tratat în ceea ce privește stabilirea condițiilor aplicabile în caz de
transfer parțial al unei exploatații și definirea altor situații în care nu se
solicită rambursarea ajutorului.
(43)
Anumite măsuri din prezentul regulament prevăd, ca
o condiție pentru acordarea sprijinului, ca beneficiarii să-și asume
angajamente care depășesc nivelul de referință relevant definit prin standarde
sau cerințe obligatorii. Având în vedere posibilele modificări ale legislației
în perioada angajamentelor, care determină modificarea nivelului de referință,
trebuie prevăzute dispoziții cu privire la revizuirea contractelor în cauză,
pentru a se asigura respectarea permanentă a acestei condiții.
(44)
Pentru a garanta că resursele financiare alocate
dezvoltării rurale sunt utilizate în modul cel mai eficient posibil și pentru a
orienta măsurile din cadrul programelor de dezvoltare rurală în conformitate cu
prioritățile Uniunii în materie de dezvoltare rurală, dar și pentru a garanta
egalitatea de tratament între solicitanți, statele membre trebuie să
stabilească criterii de selecție pentru selectarea proiectelor. Pot fi făcute
excepții de la această regulă numai în cazul măsurilor prin care se acordă
sprijin sub formă de plăți pentru prestarea de servicii de agromediu sau legate
de bunăstarea animalelor. În aplicarea criteriilor de selecție trebuie să se
țină seama de principiul proporționalității în ceea ce privește subvențiile
mici.
(45)
FEADR trebuie să sprijine, prin intermediul
asistenței tehnice, acțiuni legate de implementarea programelor de dezvoltare
rurală, inclusiv suportând costurile aferente protecției simbolurilor și
abrevierilor legate de schemele de calitate ale Uniunii pentru care se poate
acorda sprijin pentru participare în temeiul prezentului regulament și cheltuielile
efectuate de statele membre pentru delimitarea zonelor care se confruntă cu
constrângeri naturale. Pentru a se garanta utilizarea eficientă a resurselor
bugetare ale FEADR, trebuie să se delege Comisiei competența de a adopta acte
în conformitate cu articolul 290 din tratat în ceea ce privește
activitățile de control care pot fi finanțate în cadrul asistenței tehnice.
(46)
Interconectarea rețelelor, a organizațiilor și a
administrațiilor naționale implicate în diversele etape ale implementării
programelor, organizată în contextul rețelei europene pentru dezvoltare rurală,
a dovedit că poate juca un rol foarte important în ameliorarea calității
programelor de dezvoltare rurală printr-o mai mare implicare a părților
interesate în guvernanța dezvoltării rurale, precum și în informarea publicului
larg cu privire la beneficiile acesteia. Prin urmare, interconectarea trebuie
finanțată în cadrul asistenței tehnice la nivelul Uniunii.
(47)
Pentru a contribui la realizarea obiectivelor PEI
privind productivitatea și durabilitatea agriculturii, trebuie creată o rețea
PEI în scopul interconectării grupurilor operaționale, a serviciilor de
consiliere și a cercetătorilor implicați în implementarea acțiunilor de
orientare a inovării în agricultură. Această rețea trebuie finanțată în cadrul
asistenței tehnice la nivelul Uniunii.
(48)
În perioada de programare 2007-2013, în cadrul
rețelei europene pentru dezvoltare rurală a funcționat o rețea de experți
evaluatori. Pentru a se ține seama de necesitățile specifice în materie de
evaluare, trebuie creată, pentru perioada de programare 2014-2020, o rețea
europeană de evaluare pentru dezvoltarea rurală care să reunească toți actorii
implicați în activități de evaluare, pentru a se facilita schimburile de
expertiză în domeniu. Această rețea trebuie finanțată în cadrul asistenței
tehnice.
(49)
Statele membre trebuie să rezerve o parte din suma
totală destinată asistenței tehnice în cadrul fiecărui program de dezvoltare
rurală pentru finanțarea înființării și a operării unei rețele rurale naționale
care să reunească organizațiile și administrațiile implicate în dezvoltarea
rurală, inclusiv parteneriatul, în scopul unei mai mari implicări a acestora în
implementarea programului și în ameliorarea calității programelor de dezvoltare
rurală. Fiecare rețea rurală națională trebuie să elaboreze și să implementeze
un plan de acțiune.
(50)
FEADR trebuie să semnaleze recunoașterea din partea
Uniunii a modului în care abordările în materie de dezvoltare locală și
dimensiunea transnațională se pot consolida reciproc, în special în contextul
aplicării unui spirit inovator. Acest lucru trebuie realizat prin premierea
unui număr limitat de proiecte care să exemplifice aceste caracteristici.
Premiile trebuie să completeze alte surse de finanțare disponibile prin
intermediul politicii de dezvoltare rurală, conferind recunoaștere oricărui
proiect principal adecvat, indiferent dacă acesta a fost sau nu finanțat și în
cadrul unui program de dezvoltare rurală.
(51)
Programele de dezvoltare rurală trebuie să prevadă
acțiuni inovatoare de promovare a unui sector agricol eficient din punctul de
vedere al utilizării resurselor, productiv și cu emisii scăzute de carbon, cu
sprijinul PEI privind productivitatea și durabilitatea agriculturii. PEI
trebuie să aibă drept scop promovarea unei puneri în practică mai rapide și mai
vaste a soluțiilor inovatoare. PEI trebuie să creeze valoare adăugată prin stimularea
adoptării instrumentelor legate de inovare și creșterea eficacității acestora,
precum și prin creșterea sinergiilor dintre ele. PEI trebuie să elimine
lacunele prin crearea unor legături mai strânse între cercetare și activitățile
agricole practice.
(52)
Implementarea proiectelor inovatoare în contextul
PEI privind productivitatea și durabilitatea agriculturii trebuie întreprinsă
de grupuri operaționale din care să facă parte fermieri, cercetători,
consultanți, întreprinderi și alți actori interesați de inovarea din sectorul
agricol. Pentru a se garanta că rezultatele acestor proiecte sunt profitabile
pentru întregul sector, acestea trebuie să fie diseminate.
(53)
Trebuie să se adopte dispoziții pentru determinarea
cuantumului total al sprijinului acordat de Uniune pentru dezvoltarea rurală în
temeiul prezentului regulament pentru perioada 1 ianuarie 2014 - 31
decembrie 2020, a defalcării anuale a acestuia și a cuantumului minim care
trebuie concentrat în regiunile mai puțin dezvoltate, în conformitate cu cadrul
financiar multianual pentru perioada 2014 - 2020 și cu Acordul
interinstituțional privind disciplina bugetară și ameliorarea procedurii
bugetare[20]
pentru aceeași perioadă. Creditele disponibile trebuie indexate forfetar în
vederea programării.
(54)
Pentru a se facilita gestionarea fondurilor FEADR
trebuie stabilită, în ceea ce privește cheltuielile publice efectuate în
statele membre, o rată unică a contribuției FEADR la programele de dezvoltare
rurală. Pentru a se ține seama de importanța deosebită sau de natura anumitor
tipuri de operațiuni, trebuie stabilite rate specifice ale contribuției în
legătură cu acestea . Pentru a se atenua constrângerile specifice cauzate de
nivelul de dezvoltare, de distanță și de izolare, trebuie stabilită, pentru
regiunile mai puțin dezvoltate, pentru regiunile ultraperiferice menționate în
tratat și pentru insulele mici din Marea Egee, o rată adecvată a contribuției
FEADR.
(55)
Fondurile eliberate în statele membre ca urmare a
aplicării plafonului superior plăților directe primite de fermele individuale
de mari dimensiuni în cadrul primului pilon al PAC trebuie rezervate pentru
finanțarea, în fiecare stat membru, a proiectelor legate de inovare, pentru a
ajuta fermele, inclusiv fermele mari, să-și sporească competitivitatea în
cadrul obiectivelor PAC. Aceste proiecte trebuie să fie inițiate de fermieri,
indiferent de mărimea fermelor lor, de grupuri operaționale din cadrul PEI, de
grupuri de acțiune locală sau de grupuri de parteneri implicați în sectorul
agricol
(56)
Statele membre trebuie să ia toate măsurile
necesare și să pună în aplicare dispoziții adecvate pentru a garanta că
măsurile lor de dezvoltare rurală pot face obiectul unor verificări și
controale. În acest scop, autoritatea de gestionare și agenția de plăți trebuie
să prevadă o evaluare ex ante și să procedeze la evaluarea măsurilor pe
durata întregului proces de implementare al programului. Măsurile care nu
respectă această condiție trebuie ajustate.
(57)
Comisia și statele membre trebuie să ia toate
măsurile necesare pentru a asigura buna gestiune a programelor de dezvoltare
rurală. În acest context, Comisia trebuie să efectueze controalele adecvate,
iar statele membre trebuie să ia măsuri pentru a garanta buna funcționare a
sistemelor lor de gestionare.
(58)
Trebuie să existe o autoritate unică de gestionare
care să fie responsabilă pentru gestionarea și implementarea fiecărui program
de dezvoltare rurală. Sarcinile acesteia trebuie specificate în prezentul
regulament. Autoritatea de gestionare trebuie să poată delega o parte din
sarcinile sale, rămânând totodată responsabilă de eficiența și corectitudinea
gestionării. În cazul în care un program de dezvoltare rurală conține
subprograme tematice, autoritatea de gestionare trebuie să poată desemna un alt
organism care să desfășoare toate activitățile de gestionare și de implementare
a subprogramelor respective în legătură cu alocările financiare care au fost
identificate pentru acestea în cadrul programului, asigurând totodată buna
gestiune financiară a subprogramelor respective.
(59)
Fiecare program de dezvoltare rurală trebuie
monitorizat pentru a se putea urmări periodic implementarea programului și
progresele realizate în vederea atingerii obiectivelor stabilite ale
programului. Demonstrarea și ameliorarea eficacității și a impactului
acțiunilor din cadrul FEADR depinde și de realizarea unei evaluări
corespunzătoare pe parcursul etapelor de pregătire, de implementare și de
finalizare a unui program. Prin urmare, Comisia și statele membre trebuie să
instituie în comun un sistem de monitorizare și evaluare care să aibă ca
obiectiv demonstrarea progreselor realizate și evaluarea impactului și a
eficienței implementării politicii de dezvoltare rurală.
(60)
Pentru a se asigura faptul că informațiile pot fi
agregate la nivelul Uniunii, trebuie ca un set de indicatori comuni să facă
parte din sistem. Informațiile-cheie privind implementarea programelor de
dezvoltare rurală trebuie înregistrate și păstrate pe suport electronic, pentru
a se facilita agregarea datelor. Prin urmare, trebuie să se prevadă obligația
beneficiarilor de a transmite informațiile minime necesare pentru monitorizare
și evaluare.
(61)
Responsabilitatea pentru monitorizarea programelor
trebuie partajată între autoritatea de gestionare și un comitet de monitorizare
instituit în acest scop. Comitetul de monitorizare trebuie să aibă sarcina de a
monitoriza eficacitatea implementării programului. În acest scop, trebuie
specificate responsabilitățile comitetului în cauză.
(62)
Monitorizarea unui program trebuie să implice
întocmirea unui raport anual de punere în aplicare care trebuie transmis
Comisiei.
(63)
Fiecare program de dezvoltare rurală trebuie
evaluat în vederea ameliorării calității sale și a demonstrării rezultatelor
obținute.
(64)
Articolele 107, 108 și 109 din tratat trebuie
aplicate sprijinului pentru măsurile de dezvoltare rurală din cadrul
prezentului regulament. Cu toate acestea, trebuie să se prevadă că, dată fiind
specificitatea sectorului agricol, articolele 107, 108 și 109 din tratat nu
trebuie să se aplice măsurilor de dezvoltare rurală privind operațiunile care
intră sub incidența articolului 42 din tratat și care se desfășoară în temeiul
prezentului regulament și în conformitate cu acesta, și nici plăților efectuate
de statele membre în scopul acordării unei finanțări suplimentare la nivel
național pentru operațiunile din domeniul dezvoltării rurale pentru care se
acordă sprijin din partea Uniunii și care intră sub incidența articolului 42
din tratat.
(65)
În plus, în vederea asigurării coerenței cu
măsurile de dezvoltare rurală eligibile pentru sprijin din partea Uniunii și
pentru a simplifica procedurile, plățile efectuate de statele membre, acordate
ca finanțare națională suplimentară pentru operațiunile de dezvoltare rurală
pentru care se acordă sprijin din partea Uniunii și care intră sub incidența
articolului 42 din tratat, trebuie autorizate în cadrul procesului de elaborare
a programelor în temeiul procedurii de notificare în conformitate cu
dispozițiile prezentului regulament. Pentru a se asigura monitorizarea
corespunzătoare a plăților respective, la evaluarea acestora Comisia trebuie să
aplice, prin analogie, criteriile stabilite pentru aplicarea articolului 107
din tratat. Pentru a se asigura că nu se implementează decât finanțarea
națională suplimentară autorizată de Comisie, statul membru în cauză nu trebuie
să pună în aplicare finanțarea suplimentară propusă pentru dezvoltarea rurală
decât după aprobarea acesteia. Plățile efectuate de statele membre în scopul
acordării unei finanțări suplimentare la nivel național pentru operațiuni din
domeniul dezvoltării rurale pentru care se acordă sprijin din partea Uniunii și
care nu intră sub incidența articolului 42 din tratat trebuie să fie notificate
Comisiei în temeiul articolului 108 alineatul (3) din tratat, cu excepția
cazului în care acestea intră sub incidența unei reglementări adoptate în
temeiul Regulamentului (CE) nr. 994/98 al Consiliului[21] și nu pot fi realizate decât
după ce această procedură a avut ca rezultat aprobarea finală de Comisie.
(66)
Trebuie instituit un sistem electronic de
informații pentru a se asigura un schimb de date eficient și sigur.
(67)
Se aplică legislația Uniunii privind protecția
persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal și
libera circulație a acestor date, în special Directiva 95/46/CE a Parlamentului
European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor
fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera
circulație a acestor date și Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului
European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor
fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către
instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor
date.
(68)
Pentru a se asigura condiții uniforme pentru
implementarea prezentului regulament în ceea ce privește prezentarea
programelor de dezvoltare rurală, aprobarea și modificarea programelor,
procedurile și calendarele pentru aprobarea programelor, procedurile și
calendarele pentru aprobarea modificărilor aduse programelor, inclusiv intrarea
lor în vigoare și frecvența prezentării lor, condiții specifice pentru
implementarea măsurilor de dezvoltare rurală, structura și funcționarea
rețelelor instituite prin prezentul regulament, adoptarea sistemului de
monitorizare și evaluare, normele pentru operarea sistemului de informare,
trebuie să se delege Comisiei competențe de executare. Competențele respective
trebuie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al
Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de
stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de
către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie[22].
(69)
Noua schemă de sprijin prevăzută în prezentul
regulament înlocuiește schema de sprijin instituită prin Regulamentul (CE) nr. 1698/2005.
Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1698/2005 trebuie abrogat de la 1 ianuarie 2014.

(70)
Pentru a se facilita o tranziție fără probleme de
la sistemul stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1698/2005 la sistemul
stabilit prin prezentul regulament, trebuie să se delege Comisiei competența de
a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din tratat în ceea ce
privește stabilirea de dispoziții tranzitorii,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
CUPRINS
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL
CONSILIULUI privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul
european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR)....................................... 10
TITLUL I Obiective și strategie................................................................................................. 29
Capitolul I Domeniu de aplicare și definiții................................................................................ 29
Capitolul II Misiune, obiective, priorități și
coerență................................................................ 32
TITLUL II Programarea............................................................................................................. 35
Capitolul I Conținutul programării.............................................................................................. 35
Capitolul II Pregătirea, aprobarea și
modificarea programelor de dezvoltare rurală...................... 39
TITLUL III Sprijinul pentru dezvoltarea rurală............................................................................. 42
Capitolul I Măsuri....................................................................................................................... 42
Secțiunea 1 Măsuri individuale................................................................................................... 42
Secțiunea 2 Leader................................................................................................................... 67
Capitolul II Dispoziții comune pentru mai multe
măsuri............................................................... 69
Capitolul III Asistența tehnică și
interconectarea....................................................................... 72
Capitolul IV Premiul pentru cooperare locală
inovatoare în zonele rurale....................................... 77
TITLUL IV PEI privind productivitatea și
durabilitatea agriculturii............................................... 79
TITLUL V Dispoziții financiare.................................................................................................. 81
TITLUL VI Gestionare, control și publicitate.............................................................................. 86
TITLUL VII Monitorizare și evaluare......................................................................................... 89
Capitolul I Dispoziții generale.................................................................................................... 89
Secțiunea 1 Instituirea unui sistem de
monitorizare și evaluare și obiectivele acestuia................. 89
Secțiunea 2 Dispoziții tehnice................................................................................................... 90
Capitolul II Monitorizarea........................................................................................................... 91
Capitolul III Evaluarea................................................................................................................ 93
TITLUL VIII Dispoziții privind concurența.............................................................................. 95
TITLUL IX Competențele Comisiei, dispoziții
comune și dispoziții tranzitorii și finale............ 96
Capitolul I Competențele Comisiei............................................................................................. 96
Capitolul II Dispoziții comune.................................................................................................... 97
Capitolul III Dispoziții tranzitorii și finale................................................................................... 97
ANEXA I Cuantumuri și rate de sprijin...................................................................................... 99
ANEXA II Criterii biofizice pentru delimitarea
zonelor care se confruntă cu constrângeri naturale 103
ANEXA III Lista indicativă a măsurilor și a
operațiunilor cu relevanță deosebită pentru subprogramele tematice prevăzute la
articolul 8............................................................................................................... 105
ANEXA IV Condiții ex ante pentru dezvoltarea
rurală............................................................. 107
ANEXA V Lista indicativă a măsurilor importante
pentru una sau mai multe priorități ale Uniunii în materie de dezvoltare rurală........................................................................................................................................ 114
TITLUL I
Obiective și strategie
Capitolul I
Domeniu de aplicare și definiții
Articolul 1
Domeniul de aplicare
1.
Prezentul regulament:
(a)
stabilește normele generale care reglementează
sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat de Uniune din Fondul european
agricol pentru dezvoltare rurală (denumit în continuare „FEADR”), instituit
prin Regulamentul (UE) nr. HR/2012.
(b)
definește obiectivele la care trebuie să contribuie
politica de dezvoltare rurală și prioritățile relevante ale Uniunii în materie
de dezvoltare rurală;
(c)
evidențiază contextul strategic pentru politica de
dezvoltare rurală;
(d)
definește măsurile din cadrul politicii de
dezvoltare rurală;
(e)
stabilește norme privind programarea,
interconectarea, gestionarea, monitorizarea și evaluarea, pe baza împărțirii
responsabilităților între statele membre și Comisie;
(f)
stabilește norme care să garanteze coordonarea
FEADR cu alte instrumente ale Uniunii.
2.
Prezentul regulament completează dispozițiile
părții II din Regulamentul (UE) nr. [CSF/2012].
Articolul 2
Definiții
1.
În sensul prezentului regulament, se aplică
următoarele definiții:
(a)
„programare”: procesul de organizare, de luare a
deciziilor și de alocare a resurselor financiare în mai multe etape, care
vizează implementarea, pe o bază multianuală, a acțiunii comune a Uniunii și a
statelor membre pentru realizarea priorităților Uniunii în materie de
dezvoltare rurală;
(b)
„regiune”: unitate teritorială corespunzătoare
nivelului 1 sau 2 din Nomenclatorul Unităţilor Teritoriale pentru Statistică
(nivelurile NUTS 1 și 2) în sensul Regulamentului (CE) nr. 1059/2003 al
Parlamentului European și al Consiliului[23];
(c)
„măsură”: un set de operațiuni care contribuie la
realizarea uneia sau mai multora dintre prioritățile Uniunii în materie de
dezvoltare rurală;
(d)
„operațiune”: un proiect, un grup de proiecte, un
contract, un aranjament sau o altă acţiune, selectat(ă) conform criteriilor
stabilite pentru programul de dezvoltare rurală în cauză şi implementat(ă) de
unul sau mai mulţi beneficiari, care permit realizarea uneia sau mai multora
dintre prioritățile Uniunii în materie de dezvoltare rurală;
(e)
„beneficiar”: o persoană fizică sau juridică sau
alt organism public sau privat responsabil cu implementarea operațiunilor sau
destinatar al sprijinului;
(f)
„sistem de monitorizare și evaluare”: o abordare
generală elaborată de Comisie și de statele membre, care definește un număr
limitat de indicatori comuni cu privire la situația de referință, precum și la
execuția financiară, la realizările, la rezultatele și la impactul programelor;
(g)
„strategie de dezvoltare locală”: un set coerent de
operațiuni vizând să răspundă obiectivelor și nevoilor locale, care contribuie
la realizarea priorităților Uniunii în materie de dezvoltare rurală,
implementate în cadrul unui parteneriat la nivelul corespunzător;
(h)
„rata sprijinului”: rata contribuției publice
totale la o operațiune;
(i)
„cheltuieli publice”: orice contribuție publică la
finanțarea operațiunilor, provenind din bugetul statului, al autorităților
regionale și locale, al Uniunii și orice alte cheltuieli similare. Orice
contribuție la finanțarea operațiunilor care provine din bugetul organismelor
de drept public sau al asociațiilor formate dintr-una sau mai multe autorități
regionale sau locale sau organisme de drept public, în sensul Directivei 2004/18/CE[24], este considerată contribuție
publică.
(j)
„regiuni mai puțin dezvoltate”: regiuni ale căror
produs intern brut (PIB) pe cap de locuitor este mai mic de 75 % din
PIB-ul mediu al UE-27.
(k)
„microîntreprinderi și întreprinderi mici și
mijlocii” (denumite în continuare „IMM‑uri”): microîntreprinderi și
întreprinderi mici și mijlocii astfel cum sunt definite în Recomandarea 2003/361/CE
a Comisiei[25];
(l)
„cost tranzacțional”: un cost aferent unui
angajament dar care nu este imputabil direct implementării acestuia;
(m)
„teren agricol utilizat” (denumit în continuare
„TAU”): teren agricol utilizat, în sensul Deciziei 2000/115/CE a Comisiei din 24 noiembrie 1999[26];
(n)
„pierderi economice”: orice costuri suplimentare
suportate de un fermier ca urmare a unor măsuri excepționale luate de acesta în
scopul reducerii aprovizionării pieței în cauză sau orice pierdere substanțială
de producție;
(o)
„fenomen meteorologic nefavorabil”: condiții
meteorologice, cum sunt gerul, furtunile și grindina, gheața, ploile torențiale
sau secetele grave, care pot fi asimilate unui dezastru natural;
(p)
„boli ale animalelor”: boli care figurează pe lista
bolilor animalelor stabilită de Organizația Mondială pentru Sănătatea Animalelor
sau în anexa la Decizia 90/424/CEE a Consiliului[27];
(q)
„incident de mediu”: apariția unui caz specific de poluare,
de contaminare sau de degradare în ceea ce privește calitatea mediului, legată
de un eveniment specific și limitată din punct de vedere geografic. Această
definiție nu acoperă riscurile generale de mediu care nu sunt legate de un
eveniment specific precum schimbările climatice sau poluarea atmosferică;
(r)
„dezastru natural”: un eveniment natural de natură
biotică sau abiotică, ce generează perturbări importante ale sistemelor de
producție agricolă și ale structurilor forestiere, cauzând în cele din urmă
importante daune economice sectoarelor agricol și forestier;
(s)
„eveniment catastrofal”: un eveniment neprevăzut de
natură biotică sau abiotică, provocat de acțiunea oamenilor, care generează
perturbări importante ale sistemelor de producție agricolă și ale structurilor
forestiere, cauzând în cele din urmă importante daune economice sectoarelor
agricol și forestier;
(t)
„lanț scurt de aprovizionare”: un lanț de
aprovizionare care implică un număr limitat de operatori economici angajați în
activități de cooperare și de dezvoltare economică locală, precum și relații geografice
și sociale strânse între producători și consumatori;
(u)
„tânăr fermier”: un fermier cu vârsta mai mică de 40
de ani la momentul depunerii cererii, care deține competențele și calificările
profesionale adecvate și care se stabilește pentru prima dată într-o
exploatație agricolă ca șef al acesteia;
(v)
„operațiune finalizată” înseamnă o operațiune care
a fost finalizată din punct de vedere material sau implementată integral și în
privința căreia toate plățile conexe au fost efectuate de către beneficiari, iar
contribuția publică corespunzătoare a fost plătită beneficiarilor;
(w)
„obiective tematice”: obiectivele tematice definite
la articolul 9 din Regulamentul (UE) nr. [CSF/2012] al Parlamentului European
și al Consiliului[28].
(x)
„Cadrul strategic comun (denumit în continuare
‹‹CSC››)”: cadrul strategic comun la care se face referire la articolul 10 din
Regulamentul (UE) nr. [CSF/2012].
2.
În ceea ce privește definiția tânărului fermier,
prevăzută la alineatul (1) litera (u), se deleagă Comisiei competența de a
adopta acte delegate în conformitate cu articolul 90 privind condițiile în care
o persoană juridică poate fi considerată „tânăr fermier”, inclusiv stabilirea
unei perioade de grație pentru dobândirea competențelor profesionale.
Capitolul II
Misiune, obiective, priorități și coerență
Articolul 3
Misiune
FEADR contribuie la strategia Europa 2020 prin
promovarea dezvoltării rurale durabile în întreaga Uniune, venind în
completarea celorlalte instrumente ale politicii agricole comune (denumită în
continuare „PAC”), a politicii de coeziune și a politicii comune în domeniul
pescuitului. FEADR contribuie la realizarea în Uniune a unui sector agricol mai
echilibrat din punct de vedere teritorial și ecologic, mai benefic pentru
climă, mai rezilient și mai inovator.
Articolul 4
Obiective
În cadrul general al PAC, sprijinul pentru
dezvoltare rurală contribuie la atingerea următoarelor obiective:
(1)
competitivitatea agriculturii;
(2)
gestionarea durabilă a resurselor naturale și combaterea
schimbărilor climatice;
(3)
o dezvoltare teritorială echilibrată a zonelor
rurale.
Articolul 5
Prioritățile Uniunii în materie de
dezvoltare rurală
Obiectivele dezvoltării rurale, a căror
realizare contribuie la strategia Europa 2002 pentru o creștere inteligentă,
durabilă și favorabilă incluziunii, trebuie atinse prin intermediul
următoarelor șase priorități ale Uniunii în materie de dezvoltare rurală, care
transpun obiectivele tematice ale CSC:
(1)
încurajarea transferului de cunoștințe și a
inovării în agricultură, în silvicultură și în zonele rurale, cu accent pe
următoarele aspecte:
(a)
încurajarea inovării și a creării unei baze de
cunoștințe în zonele rurale;
(b)
consolidarea legăturilor dintre agricultură și
silvicultură, pe de o parte, și cercetare și inovare, pe de altă parte.
(c)
încurajarea învățării pe tot parcursul vieţii și a
formării profesionale în sectoarele agricol și forestier;
(2)
creșterea competitivității tuturor tipurilor de
agricultură și creșterea viabilității exploatațiilor, cu accent pe următoarele
aspecte:
(a)
facilitarea restructurării exploatațiilor care se
confruntă cu probleme structurale majore, în special a celor cu un nivel redus
de participare la piață, a exploatațiilor orientate spre piață din anumite
sectoare și a exploatațiilor care au nevoie să își diversifice activitățile
agricole;
(b)
facilitarea reînnoirii generațiilor în sectorul
agricol.
(3)
promovarea organizării lanțului alimentar și a
gestionării riscurilor în agricultură, cu accent pe următoarele sectoare:
(a)
o mai bună integrare a producătorilor primari în
lanțul alimentar prin intermediul schemelor de calitate, al promovării pe
piețele locale și în cadrul circuitelor scurte de aprovizionare, al grupurilor
de producători și al organizațiilor interprofesionale;
(b)
sprijinirea gestionării riscurilor la nivelul
exploatațiilor.
(4)
refacerea, conservarea și consolidarea
ecosistemelor care depind de agricultură și de silvicultură, cu accent pe
următoarele aspecte:
(a)
 refacerea și conservarea biodiversității, inclusiv
în zonele Natura 2000 și în cadrul activităților agricole de mare valoare
naturală, precum și a stării peisajelor europene;
(b)
ameliorarea gestionării apelor;
(c)
ameliorarea gestionării solului.
(5)
promovarea utilizării eficiente a resurselor și
sprijinirea tranziției către o economie cu emisii reduse de carbon și
rezistentă la schimbările climatice în sectoarele agricol, alimentar și silvic,
cu accent pe următoarele aspecte:
(a)
eficientizarea utilizării apei în agricultură;
(b)
eficientizarea utilizării energiei în sectorul
agroalimentar;
(c)
facilitarea furnizării și a utilizării surselor
regenerabile de energie, a subproduselor, a deșeurilor, a reziduurilor și a
altor materii prime nealimentare, în scopul bioeconomiei;
(d)
reducerea emisiilor de oxizi de azot și de metan
din agricultură;
(e)
promovarea sechestrării carbonului în agricultură
și silvicultură;
(6)
promovarea incluziunii sociale, a reducerii
sărăciei și a dezvoltării economice în zonele rurale, cu accent pe următoarele
aspecte:
(a)
facilitarea diversificării, a înființării de noi
întreprinderi mici și a creării de locuri de muncă;
(b)
încurajarea dezvoltării locale în zonele rurale;
(c)
sporirea accesibilității, a utilizării și a
calității tehnologiilor informației și comunicațiilor (TIC) în zonele rurale.
Toate aceste priorități contribuie la
realizarea obiectivelor transversale legate de inovare, de protecția mediului
și de atenuarea efectelor schimbărilor climatice și de adaptarea la acestea.
Articolul 6
Coerență
1.
Se asigură coerența între sprijinul acordat din
FEADR și măsurile finanțate din Fondul European de Garantare Agricolă.
2.
Nu se acordă niciun ajutor în temeiul prezentului
regulament pentru operațiuni sprijinite în cadrul organizărilor comune ale
piețelor. Se deleagă Comisiei competența de a adopta acte delegate în
conformitate cu articolul 90 în vederea definirii unor excepții de la această
regulă..
TITLUL II
Programarea
Capitolul I
 Conținutul programării
Articolul 7
Programe de dezvoltare rurală
1.
FEADR intervine în statele membre prin intermediul
programelor de dezvoltare rurală. Aceste programe implementează o strategie
care vizează realizarea priorităților Uniunii în materie de dezvoltare rurală
printr-un set de măsuri definite în titlul III, pentru aplicarea cărora se va
solicita ajutor din partea FEADR.
2.
Un stat membru poate prezenta fie un program unic
pentru întregul său teritoriu, fie un set de programe regionale.
3.
Statele membre care au optat pentru programe
regionale pot să prezinte spre aprobare și un cadru național care să conțină
elementele comune ale acestor programe, fără o alocare bugetară separată.
Articolul 8
Subprograme tematice
1.
Statele membre pot include în programele lor de
dezvoltare rurală subprograme tematice care să contribuie la realizarea
priorităților Uniunii în materie de dezvoltare rurală, destinate să răspundă
necesităților specifice identificate, în special în ceea ce privește:
(a)
tinerii fermieri;
(b)
fermele mici menționate la articolul 20 alineatul (2)
al treilea paragraf;
(c)
zonele montane menționate la articolul 33 alineatul
(2);
(d)
lanțurile scurte de aprovizionare.
Anexa III conține o listă orientativă a măsurilor
și a tipurilor de operațiuni deosebit de importante pentru fiecare subprogram
tematic.
2.
Subprogramele tematice pot aborda, de asemenea,
necesități specifice legate de restructurarea sectoarelor agricole cu un impact
semnificativ asupra dezvoltării unei anumite zone rurale.
3.
Ratele de sprijin prevăzute în anexa I pot fi
majorate cu 10 puncte procentuale în cazul operațiunilor sprijinite în cadrul
subprogramelor tematice care vizează fermele mici și lanțurile scurte de
aprovizionare. În cazul tinerilor fermieri și a zonelor montane, ratele maxime
ale sprijinului pot fi majorate în conformitate cu anexa I. Cu toate acestea,
rata maximă a sprijinului combinat nu trebuie să depășească 90 %.
Articolul 9
Conținutul programelor de dezvoltare rurală
1.
Pe lângă elementele menționate la articolul 24 din
Regulamentul (UE) nr. [CSF/2012], fiecare program de dezvoltare rurală include:
(a)
evaluarea ex ante la care se face referire
la articolul 48 din Regulamentul (UE) nr. [CSF/2012];
(b)
o analiză a situației din perspectiva punctelor
tari, a punctelor slabe, a oportunităților și a amenințărilor (denumită în
continuare „analiza SWOT”) și identificarea necesităților care trebuie abordate
în zona geografică acoperită de program și, dacă este relevant, de programele
subtematice menționate la articolul 8.
Analiza trebuie să fie structurată în jurul
priorităților Uniunii în materie de dezvoltare rurală. În cazul tuturor
priorităților Uniunii în materie de dezvoltare rurală vor fi evaluate
necesitățile specifice în ceea ce privește protecția mediului, atenuarea
efectelor schimbărilor climatice și adaptarea la acestea, precum și inovarea,
în vederea identificării soluțiilor relevante în aceste două domenii, la
nivelul fiecărei priorități;
(c)
o descriere a strategiei care include stabilirea de
obiective specifice pentru fiecare dintre aspectele centrale ale priorităților
Uniunii în materie de dezvoltare rurală incluse în program, pe baza
indicatorilor comuni menționați la articolul 76, care urmează să fie definite
în cadrul sistemului de monitorizare și evaluare menționat la articolul 74,
precum și o serie de măsuri alese pe baza unei logici de intervenție solide a
programului, inclusiv o evaluare a contribuției preconizate a măsurilor alese
la atingerea obiectivelor.
Programul de dezvoltare rurală trebuie să
demonstreze că:
(i)      în ceea ce privește prioritățile Uniunii
în materie de dezvoltare rurală incluse în program sunt prevăzute combinații
relevante de măsuri care decurg în mod logic din evaluarea ex ante
menționată la litera (a) și din analiza menționată la litera (b);
(ii)      alocarea resurselor financiare pentru
măsurile din cadrul programului este echilibrată și adecvată pentru atingerea
obiectivelor stabilite;
(iii)     necesitățile specifice legate de
condițiile specifice la nivel regional sau subregional sunt luate în considerare
și abordate în mod concret prin combinații de măsuri sau de subprograme
tematice, concepute în mod adecvat;
(iv)     programul conține o abordare pertinentă
în privința inovării, a protecției mediului, inclusiv a necesităților specifice
ale zonelor Natura 2000, a atenuării schimbărilor climatice și a adaptării la
acestea;
(v)     se preconizează acțiuni corespunzătoare
vizând simplificarea implementării programului;
(vi)     au fost luate măsuri pentru a se asigura
disponibilitatea la un nivel suficient a capacității consultative cu privire la
cerințele de reglementare și la toate aspectele legate de gestionarea durabilă
în agricultură și silvicultură, precum și de acțiunile benefice pentru climă;
(vii)    sunt planificate inițiative de
sensibilizare, acțiuni inovatoare de animare și înființarea de grupuri
operaționale în cadrul PEI privind productivitatea și durabilitatea
agriculturii.
(viii)   a fost definită o abordare
corespunzătoare care prevede principii cu privire la stabilirea criteriilor de
selecționare a proiectelor și a strategiilor de dezvoltare locală, ținând seama
de obiectivele relevante. În acest context, statele membre pot decide să acorde
prioritate sau o rată de sprijin mai mare pentru operațiunile realizate în mod
colectiv de către grupuri de fermieri;
(d)
evaluarea condițiilor ex ante și, dacă este
necesar, a acțiunilor menționate la articolul 17 alineatul (4) din Regulamentul
(UE) nr. [CSF/2012] și a etapelor principale stabilite în scopul aplicării
articolului 19 din Regulamentul (UE) nr. [CSF/2012];
(e)
o descriere a fiecărei măsuri selectate;
(f)
referitor la dezvoltarea rurală, o descriere
specifică a mecanismelor de coordonare dintre strategiile de dezvoltare locală,
a măsurii „cooperare” la care se face referire la articolul 36, a măsurii
„servicii de bază și reînnoirea satelor în zonele rurale” la care se face
referire la articolul 21 și a sprijinului pentru activități neagricole
desfășurate în zonele rurale acordat în cadrul măsurii „dezvoltarea
exploatațiilor și întreprinderilor în zonele rurale” la care se face referire
la articolul 20;
(g)
o descriere a abordării cu privire la inovare, în
vederea creșterii productivității, a unei gestionări mai durabile a resurselor
și a creșterii contribuției la realizarea obiectivelor PEI privind
productivitatea și durabilitatea agriculturii, menționate la articolul 61;
(h)
o analiză a necesităților privind cerințele de
monitorizare și evaluare și planul de evaluare menționat la articolul 49 din
Regulamentul (UE) nr. [CSF/2012]. Statele membre asigură suficiente resurse și
activități de consolidare a capacităților pentru soluționarea necesităților
identificate;
(i)
un plan de finanțare care să cuprindă:
(i)      un tabel care să prezinte, în
conformitate cu articolul 64 alineatul (4), contribuția totală a FEADR
planificată pentru fiecare an. Dacă este cazul, acest tabel trebuie să indice
separat, în cadrul contribuției totale a FEADR, creditele prevăzute pentru
regiunile mai puțin dezvoltate și fondurile transferate în FEADR în aplicarea
articolului 7 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. DP/2012. Contribuția
anuală planificată a FEADR trebuie să fie compatibilă cu cadrul financiar
multianual;
(ii)      un tabel care să prezinte, pentru
fiecare măsură, tipul de operațiune care beneficiază de o anumită rată a
contribuției FEADR și de asistență tehnică, contribuția totală planificată a
Uniunii și rata aplicabilă a contribuției FEADR. Dacă este cazul, acest tabel
trebuie să indice separat rata contribuției FEADR pentru regiunile mai puțin
dezvoltate și pentru alte regiuni;
(j)
un plan al indicatorilor care să conțină, pentru
fiecare dintre prioritățile Uniunii în materie de dezvoltare rurală cuprinse în
program, indicatorii și măsurile selectate, împreună cu realizările planificate
și cheltuielile planificate, împărțite pe sectoare, public și privat;
(k)
dacă este cazul, un tabel care să indice, pentru
fiecare măsură, fondurile naționale suplimentare acordate în conformitate cu
articolul 89;
(l)
elementele necesare pentru evaluarea prevăzută la
articolul 89 și, dacă este necesar, lista cu schemele de ajutoare aflate sub
incidența articolului 88 alineatul (1) care trebuie utilizate în scopul
implementării programelor;
(m)
informații cu privire la complementaritatea cu
măsurile finanțate de alte instrumente ale politicii agricole comune, prin
politica de coeziune sau din EMFF;
(n)
dispoziții de implementare a programelor, inclusiv:
(i)      desemnarea de către statul membru în
cauză a tuturor autorităților menționate la articolul 72 alineatul (2) și, cu
titlu informativ, o descriere sumară a structurii de gestionare și de control;
(ii)      o descriere a procedurilor de
monitorizare și de evaluare, precum și componența comitetului de monitorizare;
(iii)     dispoziții prin care să se asigure
publicitatea programului, inclusiv prin intermediul rețelei rurale naționale
menționate la articolul 55;
(o)
desemnarea partenerilor menționați la articolul 5
din Regulamentul (UE) nr. [CSF/2012] și rezultatele consultării acestora;
(p)
dacă este cazul, principalele elemente ale planului
de acțiune al rețelei rurale naționale și ale structurii acesteia, menționate
la articolul 55 alineatul (3), precum și dispoziții privind gestionarea
rețelei respective, care ar urma să constituie baza planurilor sale anuale de
acțiune.
2.
Dacă un program de dezvoltare rurală conține
subprograme tematice, fiecare dintre acestea trebuie să cuprindă:
(a)
o analiză SWOT specifică a situației și
identificarea necesităților care trebuie soluționate în cadrul subprogramului;
(b)
obiective specifice la nivel de subprogram și o selecție
de măsuri bazate pe o definire detaliată a logicii de intervenție a
subprogramului respectiv, inclusiv o evaluare a contribuției preconizate a
măsurilor alese pentru atingerea obiectivelor;
(c)
un plan specific separat al indicatorilor, cu realizările
planificate și cheltuielile planificate, împărțite pe sectoare, public și
privat.
3.
Comisia prevede, prin intermediul unor acte de
punere în aplicare, norme privind prezentarea elementelor descrise la
alineatele (1) și (2) în programul de dezvoltare rurală. Actele respective
de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare
menționată la articolul 91.
Capitolul II
Pregătirea, aprobarea și modificarea programelor de dezvoltare rurală
Articolul 10
Condiții ex ante
În cazul FEADR, pe lângă condițiile ex ante
menționate în anexa IV, se aplică condițiile generale ex ante
stabilite în anexa IV la Regulamentul (UE) nr. [CSF/2012].
Articolul 11
Aprobarea programelor de dezvoltare rurală
1.
Statele membre prezintă Comisiei, pentru fiecare
program de dezvoltare rurală, o propunere care conține informațiile menționate
la articolul 9.
2.
Fiecare program de dezvoltare rurală este aprobat
de Comisie prin intermediul unui act de punere în aplicare adoptat în
conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 91.
Articolul 12
Modificarea programelor de dezvoltare
rurală
1.
Cererile de modificare a programelor prezentate de
statele membre se aprobă în conformitate cu următoarele proceduri:
(a)     Comisia decide, prin intermediul unor
acte de punere în aplicare, asupra cererilor de modificare a programelor care
vizează:
(i)      o modificare a strategiei programului
printr-o reconfigurare majoră a obiectivelor cuantificate;
(ii)      o modificare a ratei contribuției FEADR
din cadrul uneia sau mai multor măsuri;
(iii)     o modificare a contribuției totale a
Uniunii sau a repartizării anuale a acesteia la nivel de program;
(iv)     un transfer de fonduri între măsurile
implementate în cadrul unor rate diferite ale contribuției FEADR.
Actele respective de punere în aplicare se adoptă
în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 91.
(b)     Comisia decide, prin intermediul unor
acte de punere în aplicare, asupra cererilor de modificare a programelor în
toate celelalte cazuri. Printre aceste modificări se numără, în special:
(i)      introducerea sau retragerea unor măsuri
sau tipuri de operațiuni;
(ii)      modificări ale descrierii măsurilor,
inclusiv modificări ale condițiilor de eligibilitate.
2.
Se deleagă Comisiei competența de a adopta acte
delegate în conformitate cu articolul 90 privind criteriile care definesc o
restructurare majoră a obiectivelor cuantificate menționate la alineatul (1)
litera (a) punctul (i).
Articolul 13
Norme privind procedurile și calendarele
Comisia adoptă, prin intermediul actelor de
punere în aplicare, norme privind procedurile și calendarele pentru:
(a)
aprobarea programelor de dezvoltare rurală;
(b)
prezentarea și aprobarea propunerilor de modificare
a programelor de dezvoltare rurală, inclusiv intrarea lor în vigoare și
frecvența prezentării acestora în perioada de programare.
Actele respective de punere în aplicare se
adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 91.
TITLUL III
Sprijinul pentru dezvoltarea rurală
Capitolul I
Măsuri
Articolul 14
Măsuri
Fiecare măsură de dezvoltare rurală este
programată astfel încât să contribuie în mod specific la realizarea uneia sau
mai multor priorități ale Uniunii în materie de dezvoltare rurală. O listă
indicativă a măsurilor deosebit de importante pentru prioritățile Uniunii este
prevăzută în anexa V.
Secțiunea 1
Măsuri individuale
Articolul 15
Transfer de cunoștințe și acțiuni de
informare
1.
În cadrul acestei măsuri se acordă sprijin pentru
acțiuni de formare profesională și de dobândire de competențe, activități
demonstrative și acțiuni informative. Acțiunile de formare profesională și de
dobândire de competențe pot include cursuri de formare, ateliere de lucru și
îndrumare profesională.
De asemenea, sprijinul poate fi acordat pentru
schimburi de exploatații pe termen scurt și pentru vizite în exploatații.
2.
În cadrul acestei măsuri, sprijinul se acordă în
beneficiul persoanelor angajate în sectoarele agricol, alimentar și silvic, al
gestionarilor de terenuri și al altor actori economici care sunt IMM-uri care
își desfășoară activitatea în zone rurale.
Beneficiarii sprijinului sunt furnizorii de servicii
de formare sau de alte servicii de transfer de cunoștințe și acțiuni
informative.
3.
Sprijinul acordat în cadrul acestei măsuri nu
vizează cursurile de instruire sau de formare care fac parte din programele sau
sistemele normale de învățământ de nivel secundar sau superior.
Organismele care oferă servicii de transfer de
cunoștințe și servicii informative trebuie să dispună de capacitățile
corespunzătoare, și anume de personal calificat și de formare periodică, pentru
a îndeplini cu succes această sarcină.
4.
Costurile eligibile din cadrul acestei măsuri sunt
costurile legate de organizarea și de desfășurarea transferului de cunoștințe
sau ale acțiunii informative. În cazul proiectelor demonstrative, sprijinul
poate acoperi, de asemenea, costurile relevante de investiții. Costurile
aferente deplasărilor, cazării și diurnei participanților, precum și costurile
înlocuirii fermierilor sunt, de asemenea, eligibile.
5.
Se deleagă Comisiei competența de a adopta acte
delegate în conformitate cu articolul 90 privind specificarea detaliată a
costurilor eligibile, calificările minime necesare organismelor care furnizează
servicii de transfer de cunoștințe, precum și durata și conținutul schemelor de
schimb de exploatații și ale vizitelor în exploatații.
Articolul 16
Servicii de consiliere, servicii de
gestionare a exploatației și servicii de înlocuire în cadrul exploataţiei
1.
În cadrul acestei măsuri, se acordă sprijin pentru:
(a)
a ajuta fermierii, deținătorii de păduri și
IMM-urile din zonele rurale să beneficieze de servicii de consiliere în vederea
ameliorării atât a performanțelor economice și de mediu ale exploatațiilor, întreprinderilor
și/sau investițiilor lor, cât și a capacității acestora de a genera beneficii
pentru climă și de a fi rezistente la schimbarile climatice;
(b)
a promova înființarea de servicii de gestionare a
exploatațiilor, de servicii înlocuire în cadrul exploatației și de servicii de
consiliere agricolă, inclusiv sistemul de consiliere agricolă menționat la
articolele 12 - 14 din Regulamentul (UE) nr. HR/2012;
(c)
a promova formarea profesională a consultanților.
2.
Beneficiarii sprijinului prevăzut la alineatul 1
literele (a) și (c) sunt furnizorii de servicii de consiliere sau de formare.
Sprijinul prevăzut la alineatul 1 litera (b) se acordă autorității sau organismului
selecționat pentru înființarea serviciilor de gestionare a exploatațiilor, a
serviciilor de înlocuire în cadrul exploataţiei, a serviciilor de consiliere
agricolă sau de consiliere în sectorul silvic.
3.
Autoritățile sau organismele selecționate pentru a
oferi servicii de consiliere trebuie să dispună de resursele corespunzătoare,
și anume de personal calificat și care să beneficieze de formare periodică,
precum și de experiență consultativă și de fiabilitate în ceea ce privește
domeniile de consiliere. Beneficiarii sunt aleși prin intermediul unor cereri
de propuneri. Procedura de selecție trebuie să fie obiectivă și deschisă atât
publicului, cât și organismelor private.
Atunci când oferă consiliere, serviciile de
consiliere respectă obligațiile de nedivulgare prevăzute la articolul 13
alineatul (2) din regulamentul (UE) nr. HR/2012.
4.
Serviciile de consiliere destinate fermierilor
trebuie să fie legate de cel puțin una dintre prioritățile Uniunii în materie
de dezvoltare rurală și vizează cel puțin unul dintre următoarele elemente:
(a)
una sau mai multe dintre cerințele de reglementare
în materie de gestionare și/sau standardele privind bunele condiții agricole și
de mediu prevăzute în titlul VI capitolul 1 din Regulamentul (UE) nr. HR/2012;
(b)
dacă este cazul, practicile agricole benefice
pentru climă și mediu prevăzute în titlul III capitolul 2 din Regulamentul (UE)
nr. DP/2012 și întreținerea suprafeței agricole la care se face referire la
articolul 4 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. DP/2012;
(c)
cerințele sau acțiunile legate de atenuarea
efectelor schimbărilor climatice și de adaptarea la acestea, de biodiversitate,
de protecția apelor și a solului, de notificarea bolilor animalelor și ale
plantelor și de inovare, prevăzute în anexa I la Regulamentul (UE) nr. HR/2012;

(d)
dezvoltarea durabilă a activității economice a
fermelor mici, astfel cum sunt definite de către statele membre, și cel puțin a
fermelor care participă la schema pentru micii fermieri menționată în titlul V
din Regulamentul (UE) nr. DP/2012; sau
(e)
acolo unde este relevant, standardele de securitate
la locul de muncă bazate pe legislația Uniunii.
Consultanța poate viza, de asemenea, alte aspecte
legate de performanțele economice, agricole și de mediu ale exploatației
agricole.
5.
Serviciile de consiliere destinate deținătorilor de
păduri acoperă cel puțin obligațiile relevante prevăzute în Directivele 92/43/CEE,
2009/147/CE și 2000/60/CE. Aceste servicii de consiliere pot viza, de asemenea,
aspecte legate de performanțele economice, agricole și de mediu ale
exploatației forestiere.
6.
Serviciile de consiliere destinate IMM-urilor pot
viza aspecte legate de performanțele economice și de mediu ale întreprinderii.
7.
Dacă este justificat și adecvat, consultanța poate
fi acordată, parțial, în grup, luându‑se însă în considerare situația fiecărui
utilizator al serviciilor respective.
8.
Sprijinul prevăzut la alineatul (1) literele (a) și
(c) este limitat la cuantumurile maxime prevăzute în anexa I. Sprijinul
prevăzut la alineatul (1) litera (b) se acordă degresiv pe o perioadă de
maximum cinci ani de la înființare.
9.
Se deleagă Comisiei competența de a adopta acte
delegate în conformitate cu articolul 90 privind specificarea detaliată a
calificărilor minime necesare ale autorităților sau organismelor care furnizează
servicii de consiliere.
Articolul 17
Scheme de calitate pentru produse agricole
și alimentare
1.
În cadrul acestei măsuri se acordă sprijin
fermierilor care participă pentru prima dată la:
(a)
schemele de calitate pentru produse agricole și
alimentare sau pentru bumbac instituite de legislația Uniunii;
(b)
schemele de calitate pentru produse agricole și
alimentare sau pentru bumbac recunoscute de statele membre ca îndeplinind
următoarele criterii:
(i)      specificitatea produsului final din
cadrul acestor scheme derivă din obligații clare privind garantarea:
- caracteristicilor specifice ale produselor; sau
- metodelor specifice de cultivare sau de
producție; sau
- unei calități a produsului final care depășește
semnificativ standardele comerciale aplicabile produselor de larg consum în
ceea ce privește sănătatea publică, sănătatea animalelor sau a plantelor,
bunăstarea animalelor sau protecția mediului;
(ii)      schema este deschisă tuturor
producătorilor;
(iii)     schema implică respectarea unui caiet
de sarcini obligatoriu al produsului, acest lucru fiind verificat de
autoritățile publice sau de un organism independent de inspecție;
(iv)     schema este transparentă și asigură
trasabilitatea completă a produselor;
sau
(c)
scheme voluntare de certificare a produselor agricole,
recunoscute de statele membre ca aplicând Orientările UE privind cele mai bune
practici[29]
pentru sistemele de certificare voluntară a produselor agricole și alimentare.
2.
Sprijinul se acordă sub forma unui stimulent
financiar anual al cărui nivel se stabilește în funcție de nivelul costurilor
fixe rezultate din participarea la schemele pentru care se acordă sprijin, în
decursul unei perioade de maximum cinci ani.
În scopul aplicării prezentului alineat, „costuri
fixe” înseamnă costurile aferente aderării la o schemă de calitate care
beneficiază de sprijin și cotizația anuală de participare la schema respectivă,
inclusiv, dacă este cazul, cheltuielile aferente controalelor necesare pentru
verificarea respectării caietului de sarcini al schemei.
3.
Sprijinul este limitat la cuantumul maxim prevăzut
în anexa I.
4.
Se deleagă Comisiei competența de a adopta acte
delegate în conformitate cu articolul 90 privind schemele de calitate specifice
ale Uniunii care urmează să facă obiectul alineatului (1) litera (a).
Articolul 18
Investiții în active fizice
1.
În cadrul acestei măsuri se acordă sprijin pentru
investiții tangibile și/sau intangibile care:
(a)
ameliorează nivelul global de performanță al
exploatației;
(b)
vizează prelucrarea, comercializarea și/sau
dezvoltarea produselor agricole care fac obiectul anexei I la tratat sau ale
bumbacului. Rezultatul procesului de producție poate fi un produs care nu face
obiectul anexei respective;
(c)
vizează infrastructura necesară pentru dezvoltarea
și adaptarea agriculturii, inclusiv accesul la suprafețele agricole și
forestiere, consolidarea și ameliorarea terenurilor, furnizarea energiei și
gestionarea apelor; sau
(d)
constituie investiții neproductive legate de
îndeplinirea angajamentelor de agromediu și silvomediu, de biodiversitate, de
starea de conservare a speciilor și habitatelor, precum și investiții care
sporesc valoarea de utilitate publică a unei zone Natura 2000 sau a altor zone
de mare valoare naturală care urmează să fie definite în program.
2.
Sprijinul prevăzut la alineatul (1) litera (a) se
acordă exploatațiilor agricole. În cazul investițiilor destinate să sprijine
restructurarea exploatațiilor, sunt eligibile numai exploatațiile care nu
depășesc anumite dimensiuni, care urmează să fie definite de statele membre în
program pe baza analizei SWOT efectuate în legătură cu prioritatea Uniunii în
materie de dezvoltare rurală „creșterea competitivității tuturor tipurilor de
agricultură și creșterea viabilității exploatațiilor”.
3.
Sprijinul acordat în cadrul acestei măsuri este
limitat la ratele maxime ale sprijinului prevăzute în anexa I. Aceste rate
maxime pot fi majorate în cazul tinerilor fermieri, al investițiilor colective
și al proiectelor integrate care implică acordarea de sprijin în cadrul mai
multor măsuri, al investițiilor în zone care se confruntă cu constrângeri
naturale semnificative, menționate la articolul 33 alineatul (3), și al
operațiunilor care beneficiază de sprijin în cadrul PEI privind productivitatea
și durabilitatea agriculturii, în conformitate cu ratele sprijinului prevăzute
în anexa I. Cu toate acestea, rata maximă a sprijinului combinat nu poate
depăși 90 %.
4.
Alineatul (3) nu se aplică investițiilor
neproductive menționate la alineatul (1) litera (d).
Articolul 19
Refacerea potențialului de producție
agricolă afectat de dezastre naturale și de evenimente catastrofale și
instituirea unor măsuri de prevenire corespunzătoare
1.
Sprijinul acordat în cadrul acestei măsuri constă
în:
(a)
investiții în măsuri preventive destinate să reducă
efectele dezastrelor naturale și ale evenimentelor catastrofale probabile;
(b)
investiții pentru refacerea terenurilor agricole și
a potențialului de producție afectate de dezastre naturale și de evenimente
catastrofale.
2.
Sprijinul se acordă fermierilor sau grupurilor de
fermieri. Sprijinul poate fi acordat și entităților publice, acolo unde se
stabilește o legătură între investițiile realizate de entitățile respective și
potențialul de producție agricolă.
3.
Sprijinul prevăzut la alineatul (1) litera (b) este
condiționat de recunoașterea oficială de către autoritățile publice ale
statelor membre a faptului că s-a produs o dezastru natural și că acest
dezastru sau măsurile adoptate în conformitate cu Directiva 2000/29/CE în
scopul eradicării sau al prevenirii răspândirii unei boli a plantelor sau a
unei infestări parazitare a cauzat distrugerea a cel puțin 30 % din
potențialul agricol relevant.
4.
În cadrul acestei măsuri nu se acordă niciun
sprijin pentru pierderea venitului cauzată de dezastrul natural sau de
evenimentul catastrofal.
Statele membre garantează evitarea
supracompensării ca urmare a combinării acestei măsuri cu alte instrumente de
sprijin naționale sau ale Uniunii sau cu sistemele private de asigurări
5.
Sprijinul prevăzut la alineatul (1) litera (a) este
limitat la rata maximă a sprijinului prevăzută în anexa I. Această rată maximă
nu se aplică în cazul proiectelor colective cu mai mulți beneficiari.
6.
Se deleagă Comisiei competența de a adopta acte
delegate în conformitate cu articolul 90 privind definirea costurilor eligibile
din cadrul acestei măsuri.
Articolul 20
Dezvoltarea exploatațiilor și a
întreprinderilor
1.
Sprijinul acordat în cadrul acestei măsuri constă
în:
(a)
ajutor la înființarea întreprinderii pentru:
(i)      tinerii fermieri;
(ii)      activități neagricole în zone rurale;
(iii)     dezvoltarea fermelor mici;
(b)
investiții în activități neagricole;
(c)
plățile anuale acordate fermierilor care participă
la schema pentru micii fermieri stabilită în titlul V din Regulamentul (UE) nr.
DP/2012 (denumită în continuare „schema pentru micii fermieri”) și care își
transferă definitiv exploatația altui fermier.
2.
Sprijinul prevăzut la alineatul (1) litera (a)
punctul (i) se acordă tinerilor fermieri.
Sprijinul prevăzut la alineatul (1) litera (a)
punctul (ii) se acordă fermierilor sau membrilor gospodăriilor agricole care
își diversifică activitatea prin practicarea unor activități neagricole, precum
și microîntreprinderilor și întreprinderilor mici neagricole din zone rurale.
Sprijinul prevăzut la alineatul (1) litera (a)
punctul (iii) se acordă fermelor mici, astfel cum sunt definite de statele
membre.
Sprijinul prevăzut la alineatul (1) litera (b) se
acordă microîntreprinderilor și întreprinderilor mici neagricole din zone
rurale și fermierilor sau membrilor gospodăriilor agricole.
Sprijinul prevăzut la alineatul (1) litera (c) se
acordă fermierilor care participă la schema pentru micii fermieri, în momentul
depunerii cererii de acordare a sprijinului, pentru cel puțin un an și care se
angajează să transfere definitiv altui fermier întreaga lor exploatație și
drepturile de plată corespunzătoare. Sprijinul se plătește începând cu data
transferului și până la 31 decembrie 2020.
3.
Orice persoană fizică sau juridică sau orice grup
de persoane fizice sau juridice, indiferent de forma juridică acordată grupului
și membrilor săi în temeiul legislației naționale, poate fi considerat membru
al unei gospodării agricole, cu excepția lucrătorilor agricoli. În cazul în
care se consideră că o persoană juridică sau un grup de persoane juridice este
membru al gospodăriei agricole, membrul respectiv trebuie să desfășoare o
activitate agricolă în cadrul exploatației în momentul solicitării sprijinului.
4.
Sprijinul prevăzut la alineatul (1) litera (a) se
acordă cu condiția prezentării unui plan de afaceri. Implementarea planului de
afaceri trebuie să înceapă în termen de șase luni de la data deciziei de
acordare a ajutorului.
Statele membre definesc praguri superioare și
inferioare pentru a permite exploatațiilor agricole să aibă acces la sprijinul
acordat în temeiul alineatului (1) litera (a) punctele (i) și, respectiv,
(iii). Pragul inferior stabilit pentru sprijinul prevăzut la alineatul (1)
litera (a) punctul (i) trebuie să fie considerabil mai ridicat decât pragul
superior stabilit pentru sprijinul prevăzut la alineatul (1) litera (a) punctul
(iii). Cu toate acestea, sprijinul este limitat la exploatațiile care intră sub
incidența definiției microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici.
5.
Sprijinul prevăzut la alineatul (1) litera (a) se
acordă sub forma unei plăți în tranșe fixe, care poate fi efectuată în cel
puțin două tranșe pe o perioadă de maximum cinci ani. Ratele pot fi degresive.
Plata ultimei rate, în temeiul alineatului (1) litera (a) punctele (i) și (ii),
se este condiționat de implementarea corectă a planului de afaceri.
6.
Cuantumul maxim al sprijinului prevăzut la
alineatul (1) litera (a) este stabilit în anexa I. Statele membre definesc
cuantumul sprijinului prevăzut la alineatul (1) litera (a) punctele (i) și (ii)
ținând seama și de situația socio-economică a zonei acoperite de program.
7.
Sprijinul prevăzut la alineatul (1) litera (c) este
egal cu 120 % din plata anuală primită de beneficiar în cadrul schemei pentru
micii fermieri.
8.
Se deleagă Comisiei competența de a adopta acte
delegate în conformitate cu articolul 90 privind conținutul minim al planurilor
de afaceri și criteriile care trebuie utilizate de statele membre pentru
stabilirea pragurilor la care se face referire la alineatul (4).
Articolul 21
Servicii de bază și reînnoirea satelor în
zonele rurale
1.
În cadrul acestei măsuri se acordă sprijin în
special pentru:
(a)
elaborarea și actualizarea planurilor de dezvoltare
a municipalităților în zonele rurale și a serviciilor de bază oferite de
acestea, precum și ale planurilor de protecție și de gestionare legate de
zonele Natura 2000 și de alte zone de mare valoare naturală;
(b)
investiții în crearea, ameliorarea și extinderea
tuturor tipurilor de infrastructuri la scară mică, inclusiv investiții în
domeniul energiei din surse regenerabile;
(c)
infrastructura de bandă largă, inclusiv construirea,
ameliorarea și extinderea acesteia, infrastructura pasivă de bandă largă și
furnizarea accesului la banda largă, precum și soluții publice de e-guvernare;
(d)
investiții în crearea, ameliorarea sau extinderea
serviciilor locale de bază destinate populației rurale, inclusiv a celor de
agrement și culturale, și a infrastructurii aferente;
(e)
investiții realizate de organismele publice în
infrastructura de agrement, în informarea turiștilor și marcarea siturilor
turistice;
(f)
studii și investiții asociate cu întreținerea,
refacerea și modernizarea patrimoniului cultural și natural al satelor și al
peisajelor rurale, inclusiv cu aspectele socio-economice conexe;
(g)
investiții orientate spre delocalizarea
activităților și transformarea clădirilor sau a altor instalații aflate în
apropierea așezărilor rurale, în scopul îmbunătățirii calității vieții sau al
creșterii performanței de mediu a așezării respective.
2.
Sprijinul acordat în cadrul acestei măsuri vizează
exclusiv infrastructura la scară mică, astfel cum este definită de fiecare stat
membru în programul său. Cu toate acestea, programele de dezvoltare rurală pot
prevedea anumite derogări de la această normă în cazul investițiilor în banda
largă și a celor realizate în domeniul energiei din surse regenerabile. În
acest caz, trebuie stabilite criterii clare care să asigure complementaritatea
cu sprijinul acordat în cadrul altor instrumente ale UE.
3.
Investițiile realizate în temeiul alineatului (1)
sunt eligibile pentru sprijin dacă operațiunile relevante sunt implementate în
conformitate cu planurile de dezvoltare a municipalităților în zonele rurale și
a serviciilor de bază oferite de acestea, acolo unde există asemenea planuri,
și trebuie să fie coerente cu orice eventuală strategie de dezvoltare locală.
4.
Se deleagă Comisiei competența de a adopta acte
delegate în conformitate cu articolul 90 privind definirea tipurilor de
infrastructură pentru energia din surse regenerabile care sunt eligibile pentru
sprijinul acordat în cadrul acestei măsuri.
Articolul 22
Investiții în dezvoltarea zonelor
forestiere și ameliorarea viabilității pădurilor
1.
În cadrul acestei măsuri se acordă sprijin pentru:
(a)
împădurire și crearea de suprafețe împădurite;
(b)
crearea de sisteme agroforestiere;
(c)
prevenirea și refacerea daunelor cauzate pădurilor
de incendii și de dezastre naturale, inclusiv de invaziile de dăunători, de
izbucnirea unor boli, de producerea unor evenimente catastrofale și de
amenințările legate de climă;
(d)
investiții în ameliorarea rezilienței și a valorii
ecologice a ecosistemelor forestiere, precum și a potențialului acestora de
reducere a efectelor schimbărilor climatice și de adaptare la acestea;
(e)
investiții în noi tehnologii forestiere și în
prelucrarea și comercializarea produselor forestiere.
2.
Limitările dreptului de proprietate asupra
pădurilor prevăzute la articolele 36 – 40 nu se aplică pădurilor tropicale sau
subtropicale și nici suprafețelor împădurite de pe teritoriul insulelor Azore,
Madeira și Canare, al insulelor mici din Marea Egee, în sensul Regulamentului
(CEE) nr. 2019/93 al Consiliului[30]
și al departamentelor franceze de peste mări.
În cazul exploatațiilor care depășesc anumite
dimensiuni, care urmează să fie stabilite de statele membre în program,
sprijinul trebuie condiționat de prezentarea unui plan de gestionare a pădurilor
sau a unui instrument echivalent în concordanță cu gestionarea durabilă a
pădurilor, astfel cum a fost definită de Conferința ministerială din 1993
privind protecția pădurilor în Europa[31]
(denumită în continuare „gestionarea durabilă a pădurilor”) .
3.
Se deleagă Comisiei competența de a adopta acte
delegate în conformitate cu articolul 90 privind condițiile care permit să se
stabilească dacă a avut loc un dezastru natural, o invazie de dăunători sau
izbucnirea unei boli, precum și privind definirea a tipurilor de măsuri
preventive eligibile.
Articolul 23
Împădurirea și crearea de suprafețe
împădurite
1.
Sprijinul prevăzut la articolul 22 alineatul (1)
litera (a) se acordă proprietarilor de terenuri și concesionarilor privați,
municipalităților și asociațiilor acestora și acoperă costurile de înființare
și o primă anuală pe hectar pentru a acoperi costurile de întreținere, inclusiv
cele pentru curățenia timpurie și cea târzie, pe o perioadă de maximum zece
ani.
2.
Sunt eligibile atât terenurile agricole, cât și cele
neagricole. Speciile plantate trebuie să fie adaptate la condițiile climatice
și de mediu ale zonei respective și trebuie să îndeplinească cerințele minime
în materie de protecție a mediului. Nu se acordă niciun sprijin pentru
plantarea de specii forestiere cu ciclu scurt de producție, pomi de Crăciun sau
arbori cu creștere rapidă întrebuințați pentru producerea de energie. În zonele
în care împădurirea este îngreunată de condiții pedoclimatice severe, se poate
acorda sprijin pentru plantarea altor specii lemnoase perene, precum arbuști
sau tufișuri adaptate la condițiile locale.
3.
Se deleagă Comisiei competența de a adopta acte
delegate în conformitate cu articolul 90 privind definirea cerințelor minime în
materie de protecție a mediului menționate la alineatul (2).
Articolul 24
Instituirea de sisteme agroforestiere
1.
Sprijinul prevăzut la articolul 22 alineatul (1)
litera (b) se acordă proprietarilor de terenuri și concesionarilor privați,
municipalităților și asociațiilor acestora și acoperă costurile de înființare
și o primă anuală pe hectar pentru a acoperi costurile de întreținere, pe o
perioadă de maximum trei ani.
2.
„Sisteme agroforestiere” înseamnă sisteme de
utilizare a terenurilor care asociază silvicultura și agricultura extensivă pe
aceleași suprafețe. Statele membre stabilesc numărul maxim de copaci care
urmează să fie plantați pe hectar, ținând seama de condițiile pedoclimatice
locale, de speciile forestiere și de necesitatea de a garanta utilizarea
terenurilor în scopuri agricole.
3.
Sprijinul este limitat la rata maximă a sprijinului
prevăzută în anexa I.
Articolul 25
Prevenirea și repararea daunelor cauzate
pădurilor de incendii, de dezastre naturale și de evenimente catastrofale
1.
Sprijinul prevăzut la articolul 22 alineatul (1)
alineatul (c) se acordă proprietarilor privați, semi-publici și publici de
păduri, municipalităților, pădurilor de stat și asociațiilor acestora și
acoperă costurile aferente următoarelor activități:
(a)
construirea de infrastructuri de protecție. În caz
de incendii, se poate acorda sprijin și sub forma unui ajutor pentru costurile
de întreținere. Nu se acordă niciun sprijin pentru activități legate de
agricultură, desfășurate în zonele care fac obiectul angajamentelor de
agromediu;
(b)
activități de mică amploare de prevenire a incendiilor
sau a altor pericole naturale, desfășurate la nivel local;
(c)
instalarea și ameliorarea instalațiilor de
monitorizare a incendiilor, a invaziilor de dăunători și a bolilor care
afectează pădurile, precum și a echipamentelor de comunicații;
(d)
refacerea potențialului forestier afectat de
incendii și de alte dezastre naturale, inclusiv dăunători, boli, evenimente
catastrofale și incidente legate de schimbările climatice;
2.
În cazul măsurilor preventive referitoare la
dăunători și la boli, riscul producerii unui dezastru natural relevant trebuie
să fie dovedit științific și recunoscut de organizații științifice publice.
Acolo unde este relevant, trebuie prevăzută în program lista speciilor de
organisme dăunătoare pentru plante care ar putea cauza un dezastru.
Operațiunile eligibile trebuie să fie coerente cu
planul de protecție a pădurilor stabilit de statele membre. În cazul
exploatațiilor care depășesc anumite dimensiuni, care urmează să fie stabilite
de statele membre în program, sprijinul este condiționat de prezentarea unui
plan de gestionare a pădurilor cu obiective detaliate în materie de prevenire.
Zonele forestiere incluse în categoria de risc de
incendii mediu spre ridicat, în conformitate cu planul de protecție a pădurilor
stabilit de statele membre, sunt eligibile pentru sprijinul legat de prevenirea
incendiilor forestiere.
3.
Sprijinul prevăzut la alineatul (1) litera (d) este
condiționat de recunoașterea oficială de către autoritățile publice competente
ale statelor membre a faptului că s‑a produs un dezastru natural și că acest
dezastru sau măsurile adoptate în conformitate cu Directiva 2000/29/CE în
scopul eradicării sau al prevenirii răspândirii unei boli a plantelor sau a
unei infestări parazitare a cauzat distrugerea a cel puțin 30 % din
potențialul forestier relevant. Acest procent se determină fie pe baza
potențialului forestier mediu existent în perioada de trei ani imediat
anterioară producerii dezastrului, fie pe baza mediei din perioada de cinci ani
imediat anterioară producerii dezastrului, excluzând valorile minime și maxime.
4.
În cadrul acestei măsuri nu se acordă niciun
sprijin pentru pierderea venitului cauzată de dezastrul natural.
Statele membre garantează evitarea
supracompensării ca urmare a combinării acestei măsuri cu alte instrumente de
sprijin naționale sau ale Uniunii sau cu sistemele private de asigurări
Articolul 26
Investiții în ameliorarea rezilienței și a
valorii ecologice a ecosistemelor forestiere
1.
Sprijinul prevăzut la articolul 22 alineatul (1)
litera (d) se acordă persoanelor fizice, proprietarilor privați de păduri,
organismelor de drept privat și semi-publice, municipalităților și asociațiilor
acestora. În cazul pădurilor de stat, se poate acorda sprijin și organismelor
de gestionare a acestor păduri, care nu depind de bugetul de stat.
2.
Principalul obiectiv al investițiilor trebuie să
fie îndeplinirea angajamentelor luate în scopul protecției mediului și sau
furnizarea de servicii ecosistemice și/sau care sporesc utilitatea publică a
pădurilor sau a suprafețelor împădurite din zona în cauză sau ameliorarea
potențialului ecosistemelor de atenuare a schimbărilor climatice, fără a
exclude beneficiile economice pe termen lung.
Articolul 27
Investiții în noi tehnologii forestiere și
în prelucrarea și comercializarea produselor forestiere
1.
Sprijinul prevăzut la articolul 22 alineatul (1)
litera (e) se acordă proprietarilor privați de păduri, municipalităților și
asociațiilor acestora, precum și IMM-urilor, pentru investiții în ameliorarea
potențialului forestier sau legate de activități de prelucrare și
comercializare care conferă valoare adăugată produselor forestiere. În cazul
teritoriilor insulelor Azore, Madeira și Canare, al insulelor mici din Marea
Egee, în sensul Regulamentului (CEE) nr. 2019/93, și al departamentelor
franceze de peste mări se poate acorda sprijin și întreprinderilor care nu sunt
IMM-uri.
2.
Investițiile legate de creșterea valorii economice
a pădurilor se realizează la nivelul exploatației forestiere și pot include
investiții în echipamente și practici de recoltare favorabile solului și cu
consum redus de resurse.
3.
Investițiile legate de utilizarea lemnului ca
materie primă sau ca sursă de energie se limitează la toate operațiunile
anterioare prelucrării industriale.
4.
Sprijinul este limitat la ratele maxime ale sprijinului
stabilite în anexa I.
Articolul 28
Înființarea grupurilor de producători
1.
În cadrul acestei măsuri se acordă sprijin pentru
facilitarea înființării grupurilor de producători din sectoarele agricol și
silvic, în scopul:
(a)
adaptării producției și produselor producătorilor
care sunt membri ai acestor grupuri la cerințele pieței;
(b)
introducerii în comun a produselor pe piață,
inclusiv pregătirea pentru vânzare, centralizarea vânzărilor și aprovizionarea
cumpărătorilor en gros;
(c)
stabilirii unor norme comune privind informarea
asupra producției, acordând o atenție deosebită recoltării și disponibilității
și
(d)
altor activități care pot fi desfășurate de către
grupurile de producători, cum ar fi dezvoltarea competențelor în materie de
exploatare și de comercializare, precum și organizarea și facilitarea proceselor
de inovare.
2.
Sprijinul se acordă grupurilor de producători
recunoscute oficial de autoritățile competente ale statelor membre, pe baza
unui plan de afaceri. Sprijinul este limitat la grupurile de producători care
corespund definiției IMM‑urilor.
Statele membre verifică dacă obiectivele planului
de afaceri au fost îndeplinite în termen de cinci ani de la recunoașterea
grupului de producători.
3.
Sprijinul se plătește sub forma unui ajutor
forfetar plătit în tranșe anuale în cursul primilor cinci ani de la data la
care grupul de producători a fost recunoscut pe baza planului său de afaceri.
Sprijinul se calculează pe baza producției comercializate anual de către grup.
Statele membre plătesc ultima rată numai după ce au verificat dacă planul de
afaceri a fost implementat corect.
În primul an, statele membre pot plăti grupurilor
de producători un sprijin calculat pe baza valorii medii anuale a producției
comercializate de membrii acestuia în ultimii trei ani înainte de aderarea la
grup. În cazul grupurilor de producători din sectorul silvic, sprijinul se
calculează pe baza producției medii comercializate de membrii grupului în
ultimii cinci ani înainte de recunoașterea acestuia, excluzând valorile minime
și maxime.
4.
Sprijinul este limitat la ratele și cuantumurile
maxime prevăzute în anexa I.
Articolul 29
Agromediu și climă
1.
Statele membre pun la dispoziție sprijinul prevăzut
în cadrul acestei măsuri pe întregul lor teritoriu, în conformitate cu
necesitățile și prioritățile lor specifice naționale, regionale sau locale.
Includerea acestei măsuri în programele de dezvoltare rurală este obligatorie.
2.
Plățile pentru agromediu și climă se acordă
fermierilor, grupurilor de fermieri sau grupurilor formate din fermieri și alți
gestionari de terenuri care se angajează în mod voluntar să desfășoare
operațiuni constând într-unul sau mai multe angajamente de agromediu și
climatice având ca obiect terenuri agricole. Atunci când acest lucru este
justificat corespunzător de realizarea obiectivelor legate de mediu, plățile
pentru agromediu și climă pot fi acordate și altor gestionari de terenuri sau
grupurilor formate din alți gestionari de terenuri.
3.
Plățile pentru agromediu și climă acoperă numai
angajamentele care depășesc standardele obligatorii relevante, stabilite în
temeiul titlului VI capitolul I din Regulamentul (UE) nr. HR/2012 și
alte obligații relevante stabilite în temeiul titlului III capitolul 2 din
Regulamentul (UE) nr. DP/2012, cerințele minime relevante pentru utilizarea îngrășămintelor
și a produselor de protecție a plantelor, precum și alte cerințe obligatorii
relevante prevăzute în legislația națională. Toate aceste cerințe obligatorii
trebuie identificate în program.
4.
Statele membre depun eforturi pentru a furniza
persoanelor care se angajează să desfășoare operațiuni în cadrul acestei măsuri
cunoștințele și informațiile necesare pentru implementarea respectivelor
operațiuni, inclusiv prin asistenţă de specialitate legată de angajamente
și/sau prin condiționarea sprijinului acordat în cadrul acestei măsuri de
parcurgerea formării necesare.
5.
Angajamentele luate în cadrul acestei măsuri se
asumă pentru o perioadă de cinci până la șapte ani. Cu toate acestea, dacă este
necesar pentru realizarea sau menținerea beneficiilor de mediu urmărite,
statele membre pot stabili, în programele lor de dezvoltare rurală, o perioadă
mai lungă pentru anumite tipuri de angajamente, inclusiv prin acordarea o unei
prelungiri anuale a acestora după încheierea perioadei inițiale.
6.
Plățile se acordă anual pentru a compensa toate sau
o parte din costurile suplimentare și pierderile de venit suportate de
beneficiari ca urmare a angajamentelor luate. Dacă este necesar, plățile
respective pot acoperi și costurile tranzacționale, reprezentând până la 20 %
din prima plătită pentru angajamentele de agromediu și climatice. Dacă
angajamentele sunt luate de grupuri de fermieri, nivelul maxim este de 30 %.
7.
Dacă este necesar pentru a asigura aplicarea
eficientă a măsurii, statele membre pot utiliza procedura de selecționare a
beneficiarilor prevăzută la articolul 49 alineatul (3).
8.
Sprijinul este limitat la cuantumurile maxime
stabilite în anexa I.
În cadrul acestei măsuri nu se poate acorda niciun
sprijin pentru angajamente care fac obiectul măsurii privind agricultura
ecologică.
9.
Se poate acorda un ajutor pentru conservarea
resurselor genetice în agricultură în cadrul unor operațiuni care nu intră sub
incidența dispozițiilor de la alineatele (1)‑(8).
10.
Se deleagă Comisiei competența de a adopta acte
delegate în conformitate cu articolul 90 în ceea ce privește prelungirea anuală
a angajamentelor după perioada inițială a operațiunii, condițiile aplicabile
angajamentelor privind utilizarea unor metode diferite de extensificare sau de
gestionare a creșterii animalelor, limitarea utilizării îngrășămintelor, a
produselor de protecție a plantelor sau a altor produse, creșterea raselor
locale aflate în pericol de abandon sau conservarea resurselor genetice
vegetale, precum și în ceea ce privește definirea operațiunilor eligibile în
temeiul alineatului (9).
Articolul 30
Agricultura ecologică
1.
Sprijinul prevăzut în cadrul acestei măsuri se
acordă pe hectar de TAU fermierilor sau grupurilor de fermieri care se
angajează în mod voluntar să adopte sau să mențină practici și metode specifice
agriculturii ecologice, astfel cum sunt definite în Regulamentul (CE) nr. 834/2007
al Consiliului[32].
2.
Sprijinul se acordă exclusiv pentru angajamente
care depășesc standardele obligatorii relevante stabilite în temeiul titlului
VI capitolul 1 din Regulamentul (UE) nr. HR/2012, cerințele minime relevante
privind utilizarea îngrășămintelor și a produselor de protecție a plantelor,
precum și alte cerințe obligatorii relevante prevăzute în legislația națională.
Toate aceste cerințe trebuie identificate în program.
3.
Angajamentele luate în temeiul acestei măsuri se
asumă pentru o perioadă de cinci până la șapte ani. Dacă sprijinul se acordă
pentru menținerea agriculturii ecologice, statele membre pot să prevadă în
programele lor de dezvoltare rurală o prelungire anuală după încheierea
perioadei inițiale.
4.
Plățile se acordă anual pentru a compensa toate sau
o parte din costurile suplimentare și pierderile de venit suportate de
beneficiari ca urmare a angajamentelor luate. Dacă este necesar, plățile
respective pot acoperi și costurile tranzacționale, reprezentând până la 20 %
din prima plătită pentru angajamentele respective. Dacă angajamentele sunt
luate de grupuri de fermieri, nivelul maxim este de 30 %.
5.
Sprijinul este limitat la cuantumurile maxime
stabilite în anexa I.
Articolul 31
Plăți Natura 2000 și plăți legate de
Directiva-cadru privind apa
1.
Sprijinul prevăzut în cadrul acestei măsuri se
acordă exploataților, anual și pe hectar de TAU sau de pădure, pentru a
compensa beneficiarii pentru costurile suportate și pierderile de venit
generate de dezavantajele specifice zonelor în cauză, legate de implementarea
Directivelor 92/43/CEE, 2009/147/CE și 2000/60/CE.
2.
Sprijinul se acordă fermierilor, proprietarilor
privați de păduri și, respectiv, asociațiilor de proprietari de păduri. În
cazuri justificate corespunzător, sprijinul poate fi acordat și altor
gestionari de terenuri.
3.
Sprijinul destinat fermierilor în legătură cu
Directivele 92/43/CEE și 2009/147/CE se acordă numai în legătură cu
dezavantajele care decurg din respectarea cerințelor care depășesc bunele
condiții agricole și de mediu prevăzute la articolul 94 și în anexa II la
Regulamentul (UE) nr. HR/2012 al Consiliului.
4.
Sprijinul destinat fermierilor în legătură cu
Directiva 2000/60/CE se acordă numai cu condiția respectării anumitor cerințe
care:
(a)
au fost introduse prin Directiva 2000/60/CE, sunt
în conformitate cu programele de măsuri prevăzute în planurile de gestionare a
districtelor hidrografice în scopul îndeplinirii obiectivelor legate de mediu
ale directivei respective și depășesc măsurile necesare pentru implementarea
altor acte legislative ale Uniunii privind protecția apelor;
(b)
depășesc cerințele de reglementare în materie de
gestionare și bunele condiții agricole și de mediu prevăzute în titlul VI capitolul
I din Regulamentul (UE) nr. HR/2012 și obligațiile prevăzute în titlul III
capitolul 2 din Regulamentul (UE) nr. DP/2012.
(c)
depășesc nivelul de protecție prevăzut de
legislația Uniunii în vigoare la momentul adoptării Directivei 2000/60/CE, în
conformitate cu articolul 4 alineatul (9) din Directiva 2000/60/CE și
(d)
impun schimbări majore ale tipului de utilizare a
terenurilor și/sau restricții importante în privința practicilor agricole, care
au ca efect o scădere considerabilă a venitului.
5.
Cerințele menționate la alineatele (3) și (4)
trebuie identificate în program.
6.
Următoarele suprafețe sunt eligibile pentru plăți:
(a)
zonele agricole și forestiere Natura 2000
delimitate în conformitate cu Directivele 92/43/CEE și 2009/147/CE;
(b)
alte zone delimitate de protecție a naturii în care
există restricții în materie de mediu aplicabile activităților agricole sau
forestiere, care contribuie la implementarea articolului 10 din Directiva 92/43/CEE.
Aceste zone nu pot depăși, pentru fiecare program de dezvoltare rurală, 5 %
din zonele Natura 2000 delimitate, acoperite de domeniul de aplicare teritorial
al programului;
(c)
zonele agricole incluse în planurile de gestionare
a bazinelor hidrografice în conformitate cu Directiva 2000/60/CE.
7.
Sprijinul este limitat la cuantumurile maxime
stabilite în anexa I.
Articolul 32
Plăți pentru zone care se confruntă cu
constrângeri naturale sau cu alte constrângeri specifice
1.
Plățile pentru fermierii din zonele montane și din
alte zone care se confruntă cu constrângeri naturale sau cu alte constrângeri
specifice se acordă anual, pe hectar de TAU, pentru a compensa costurile
suplimentare și pierderile de venit suportate de fermieri din cauza
constrângerilor impuse producției agricole în zonele în cauză.
Costurile suplimentare și pierderile de venit se
calculează în raport cu suprafețele care nu se confruntă cu constrângeri
naturale sau cu alte constrângeri specifice, luând în considerare plățile
efectuate în temeiul titlului III capitolul 3 din Regulamentul (UE) nr. DP/2012.
2.
Plățile se acordă fermierilor care se angajează să
își continue activitatea agricolă în zonele delimitate în temeiul articolului 33.
3.
Cuantumul plăților se stabilește între limita
minimă și cea maximă prevăzute în anexa I.
4.
Statele membre prevăd degresivitatea plăților
pentru suprafețe care depășesc un prag minim per exploatație, care urmează a fi
stabilită în program.
5.
Statele membre pot acorda plăți în cadrul acestei
măsuri în perioada 2014 – 2017 fermierilor din zonele care au fost eligibile în
temeiul articolului 36 litera (a) punctul (ii) din Regulamentul (CE) nr. 1698/2005
în perioada de programare 2007 ‑ 2013, dar care nu mai sunt eligibile
ca urmare a noii delimitări menționate la articolul 46 alineatul (3). Aceste
plăți trebuie să fie degresive începând, în 2014, de la 80 % din plata
primită în 2013 și ajungând la 20 % în 2017.
6.
În statele membre care nu au finalizat delimitarea
prevăzută la articolul 33 alineatul (3) până la 1 ianuarie 2014, alineatul
(5) se aplică fermierilor care au ptimit plăți în zonele care au fost eligibile
pentru plățile respective în perioada 2007 ‑ 2013. După finalizarea
delimitării, fermierii din zonele care rămân eligibile primesc integral plățile
acordate în cadrul acestei măsuri. Fermierii din zonele care nu mai sunt
eligibile continuă să primească plăți în conformitate cu alineatul (5).
Articolul 33
Delimitarea zonelor care se confruntă cu
constrângeri naturale sau cu alte constrângeri specifice
1.
Statele membre delimitează, pe baza alineatelor (2),
(3) și (4), zonele eligibile pentru plățile prevăzute la articolul 32, în
funcție de următoarele categorii:
(a)
zone montane;
(b)
zone, altele decât zonele montane, care se
confruntă cu constrângeri naturale semnificative și
(c)
alte zone care se confruntă cu constrângeri
specifice.
2.
Pentru a fi eligibile pentru plățile prevăzute la
articolul 32, zonele montane trebuie să prezinte o limitare considerabilă a
posibilităților de utilizare a terenurilor și o importantă creștere a
costurilor de producție din cauza:
(a)
existenței unor condiții climatice foarte dificile
datorate altitudinii, care au ca efect diminuarea substanțială a perioadei de
vegetație;
(b)
prezenței în cea mai mare parte a zonei în cauză,
la o altitudine mai mică, a unor pante care sunt prea abrupte pentru utilizarea
mașinilor agricole sau care necesită utilizarea unor echipamente speciale
foarte costisitoare, sau o combinație a acestor doi factori, acolo unde
constrângerile generate de fiecare factor în parte sunt mai puțin accentuate,
însă combinația dintre aceștia generează constrângeri echivalente.
Zonele situate la nord de paralela de 62o
și anumite zone adiacente sunt considerate a fi zone montane.
3.
Pentru a fi eligibile pentru plățile acordate în
temeiul articolului 32, zonele care nu sunt zone montane sunt considerate ca
fiind confruntate cu constrângeri naturale semnificative dacă cel puțin 66 %
din TAU îndeplinește cel puțin unul dintre criteriile enumerate în anexa II la
valoarea minimă indicată. Respectarea acestei condiții se asigură la nivelul
corespunzător al unităților administrative locale (nivelul „LAU 2”).
Atunci când delimitează zonele care fac obiectul
prezentului alineat, statele membre realizează un exercițiu de reglare, bazat
pe criterii obiective, în scopul excluderii zonelor în care s-a dovedit prin
documente că există constrângeri naturale semnificative în conformitate cu primul
alineat, care au fost însă depășite cu ajutorul unor investiții sau prin
activitate economică.
4.
Alte zone decât cele menționate la alineatele (2)
și (3) sunt eligibile pentru plățile acordate în temeiul alineatului 32 dacă se
confruntă cu constrângeri specifice și dacă este necesar să se continue
gestionarea terenurilor pentru a conserva sau pentru a ameliora mediul, pentru
a menține peisajul rural și a conserva potențialul turistic sau pentru a
proteja zona costieră.
Zonele care se confruntă cu constrângeri specifice
cuprind zone agricole care sunt omogene din punctul de vedere al condițiilor
naturale de protecție și a căror suprafață totală nu depășește 10 % din
teritoriul statului membru în cauză.
5.
Statele membre anexează la programele lor de dezvoltare
rurală:
(a)
delimitările existente sau modificate în temeiul
alineatelor (2) și (4);
(b)
noua delimitare a zonelor în conformitate cu
alineatul (3);
Articolul 34
Bunăstarea animalelor
1.
Plățile pentru bunăstarea animalelor prevăzute în
cadrul acestei măsuri se acordă fermierilor care se angajează în mod voluntar
să desfășoare operațiuni constând într-unul sau mai multe angajamente în
favoarea bunăstări animalelor.
2.
Plățile în favoarea bunăstării animalelor acoperă
numai angajamentele care depășesc standardele obligatorii relevante stabilite
în temeiul titlului VI capitolul I din Regulamentul (UE) nr. HR/2012 și
alte cerințe obligatorii relevante prevăzute în legislația națională. Aceste
cerințe relevante trebuie identificate în program.
Angajamentele respective se asumă pentru o
perioadă de un an, cu posibilitatea de reînnoire.
3.
Plățile bazate pe suprafață sau alte plăți bazate
pe costuri unitare se acordă anual și compensează fermierii pentru toate
costurile suplimentare sau pentru o parte a acestora și pentru pierderile de
venit care rezultă din angajamentul luat. Dacă este necesar, plățile respective
pot acoperi și costurile tranzacționale, reprezentând până la 20 % din
prima plătită pentru angajamentul respectiv.
Sprijinul este limitat la cuantumul maxim prevăzut
în anexa I.
4.
Se deleagă Comisiei competența de a adopta acte
delegate în temeiul articolului 90 privind delimitarea zonelor în care
angajamentele în favoarea bunăstării animalelor trebuie să prevadă standarde îmbunătățite
pentru metodele de producție.
Articolul 35
Servicii de silvomediu, servicii climatice
și conservarea pădurilor
1.
Sprijinul prevăzut în cadrul acestei măsuri se
acordă pe hectar de pădure deținătorilor de păduri, municipalităților și
asociațiilor acestora care se angajează în mod voluntar să desfășoare
operațiuni constând într-unul sau mai multe angajamente de silvomediu.
Organismele care gestionează păduri aflate în proprietatea statului pot de
asemenea să beneficieze de sprijin, cu condiția să fie independente de bugetul
de stat.
În cazul exploatațiilor forestiere care depășesc
un anumit prag care urmează să fie stabilit de statele membre în programele lor
de dezvoltare rurală, sprijinul prevăzut la alineatul (1) trebuie condiționat
de prezentarea unui plan de gestionare a pădurilor sau a unui instrument
echivalent în concordanță cu gestionarea durabilă a pădurilor.
2.
Plățile acoperă numai angajamentele care depășesc
cerințele obligatorii relevante prevăzute de legea națională a pădurilor sau de
alte acte legislative naționale relevante. Toate aceste cerințe trebuie
identificate în program.
Angajamentele se iau pentru o perioadă de cinci -
șapte ani. Cu toate acestea, dacă este necesar și justificat în mod
corespunzător, statele membre pot să prevadă, în programele lor de dezvoltare
rurală, o perioadă mai lungă pentru anumite tipuri de angajamente.
3.
Plățile compensează beneficiarii pentru toate sau o
parte din costurile suplimentare și pierderile de venit suportate ca urmare a
angajamentelor luate. Dacă este necesar, plățile respective pot acoperi și
costurile tranzacționale, reprezentând până la 20 % din prima plătită
pentru angajamentul de agromediu. Sprijinul este limitat la cuantumul maxim
prevăzut în anexa I.
4.
Se poate acorda sprijin entităților private,
municipalităților și asociațiilor acestora pentru conservarea și promovarea
resurselor genetice forestiere, în cadrul unor operațiuni care nu intră sub
incidența alineatelor (1), (2) și (3).
5.
Se deleagă Comisiei competența de a adopta acte
delegate în conformitate cu articolul 90 privind tipurile de operațiuni
eligibile pentru sprijin în temeiul alineatului (4).
Articolul 36
Cooperare
1.
Sprijinul acordat în cadrul acestei măsuri
promovează forme de cooperare care implică cel puțin două entități și, în
special:
(a)
abordări de cooperare între diferiți actori din
lanțul agroalimentar din Uniune și din sectorul forestier, precum și între alți
actori care contribuie la realizarea obiectivelor și priorităților politicii de
dezvoltare rurală, inclusiv organizațiile interprofesionale;
(b)
crearea de grupuri și rețele;
(c)
înființarea și funcționarea grupurilor operaționale
din cadrul PEI privind productivitatea și sustenabilitatea agriculturii, la
care se face referire la articolul 62.
2.
Cooperarea în temeiul alineatului (1) se referă în
special la următoarele:
(a)
proiecte-pilot;
(b)
dezvoltarea de noi produse, practici, procese și
tehnologii în sectoarele agricol, alimentar și forestier;
(c)
cooperare între micii operatori în ceea ce privește
organizarea de procese de lucru comune, partajarea echipamentelor și a
resurselor;
(d)
cooperare orizontală și verticală între actorii din
lanțul alimentar în vederea stabilirii de platforme logistice pentru promovarea
lanțurilor scurte de aprovizionare și a piețelor locale;
(e)
activități de promovare pe plan local legate de
dezvoltarea lanțurilor scurte de aprovizionare și a piețelor locale;
(f)
acțiuni comune în scopul atenuării schimbărilor
climatice și al adaptării la acestea;
(g)
abordări colective privind proiectele de mediu și
practicile ecologice în curs;
(h)
cooperare orizontală și verticală între actorii din
cadrul lanțurilor de aprovizionare în ceea ce privește producția sustenabilă de
biomasă, care să fie utilizată în scopul producerii de alimente și de energie
și în cadrul proceselor industriale.
(i)
implementarea, în special de către parteneriate
public-privat, altele decât cele definite la articolul 28 alineatul (1) litera
(b) din Regulamentul (UE) nr. [CSF/2012], a strategiilor de dezvoltare
locală care abordează una sau mai multe dintre prioritățile Uniunii în materie
de dezvoltare rurală;
(j)
elaborarea de planuri de gestionare a pădurilor sau
a unor instrumente echivalente.
3.
Sprijinul prevăzut la alineatul (1) litera (b) se
acordă exclusiv noilor grupuri și rețele formate și celor care încep o nouă
activitate.
Sprijinul pentru operațiunile prevăzute la alineatul
(2) litera (b) poate fi acordat și actorilor individuali, dacă această
posibilitate este prevăzută în programul de dezvoltare rurală.
4.
Rezultatele proiectelor-pilot și ale operațiunilor
realizate de actorii individuali în temeiul alineatului (2) litera (b) trebuie
diseminate.
5.
Următoarele costuri aferente formelor de cooperare menționate
la alineatul (1) sunt eligibile pentru sprijin în cadrul acestei măsuri:
(a)
costuri aferente realizării de studii cu privire la
zona în cauză, și de studii de fezabilitate, precum și costuri aferente
elaborării unui plan de afaceri, a unui plan de gestionare a pădurilor sau a
unui plan echivalent, sau costuri aferente strategiei de dezvoltare locală,
alta decât cea menționată la articolul 29 din Regulamentul (UE) nr. [CSF/2012];
(b)
costurile aferente animării zonei în cauză pentru a
face posibilă realizarea unui proiect teritorial colectiv. În cazul grupurilor,
animarea poate viza, de asemenea, organizarea de cursuri de formare,
interconectarea membrilor și recrutarea de noi membri;
(c)
costurile de funcționare a cooperării;
(d)
costuri directe aferente unor proiecte specifice
legate de implementarea unui plan de afaceri, a unei strategii de dezvoltare
locală, alta decât cea menționată la articolul 29 din Regulamentul (UE) nr. [CSF/2012],
sau a unei acțiuni orientate spre inovare;
(e)
costuri aferente activităților de promovare.
6.
Acolo unde se implementează un plan de afaceri, un
plan de gestionare a pădurilor sau un plan echivalent sau o strategie de
dezvoltare, statele membre pot acorda ajutorul fie sub forma unei sume globale
care să acopere costurile de cooperare și costurile aferente proiectelor
implementate, fie sub forma unei sume care să acopere numai costurile de
cooperare, folosind în acest caz fonduri provenind din cadrul altor măsuri sau
alte fonduri ale Uniunii destinate implementării de proiecte.
7.
Cooperarea între actori aflați în regiuni sau state
membre diferite este, de asemenea, eligibilă pentru acest sprijin.
8.
Sprijinul este limitat la o perioadă de maximum
șapte ani, excepție făcându-se în cazul acțiunilor ecologice colective, în
situații justificate corespunzător.
9.
Cooperarea în cadrul acestei măsuri poate fi
combinată cu proiecte sprijinite de fonduri ale Uniunii, altele decât FEADR, pe
același teritoriu. Statele membre garantează evitarea supracompensării ca
urmare a combinării acestei măsuri cu alte instrumente de sprijin naționale sau
ale Uniunii.
10.
Se deleagă Comisiei competența de a adopta acte
delegate în conformitate cu articolul 90 privind specificarea mai detaliată a
caracteristicilor proiectelor-pilot, ale grupurilor, ale rețelelor, ale
lanțurilor scurte de aprovizionare și ale piețelor locale care vor fi eligibile
pentru sprijin, precum și privind condițiile de acordare a ajutorului pentru
tipurile de operațiuni enumerate la alineatul (2).
Articolul 37
Gestionarea riscurilor
1.
Sprijinul acordat în cadrul acestei măsuri constă
în:
(a)
contribuții financiare plătite direct fermierilor,
la primele de asigurarea a culturilor, a animalelor și a plantelor împotriva
pierderilor economice cauzate de fenomene meteorologice nefavorabile, de boli
ale animalelor sau ale plantelor sau de infestarea parazitară;
(b)
contribuții financiare la fonduri mutuale destinate
plătirii de compensații financiare fermierilor pentru pierderile economice
cauzate de izbucnirea unei boli a animalelor sau a plantelor sau de un incident
de mediu;
(c)
un instrument de stabilizare a veniturilor, sub
forma unor contribuții financiare la fonduri mutuale, care acordă compensații
fermierilor care se confruntă cu o scădere drastică a veniturilor lor.
2.
În scopul aplicării alineatului (1) literele (b) și
(c), „fond mutual” înseamnă un sistem acreditat de statul membru în
conformitate cu legislația sa națională și care permite fermierilor afiliați să
încheie o asigurare, prin care se acordă plăți compensatorii fermierilor
afiliați care sunt afectați de pierderi economice cauzate de izbucnirea unei
boli a animalelor sau a plantelor sau de un incident de mediu sau care se
confruntă cu o scădere drastică a veniturilor lor.
3.
Statele membre garantează evitarea supracompensării
ca urmare a combinării acestei măsuri cu alte instrumente de sprijin naționale
sau ale Uniunii sau cu sisteme private de asigurări. Ajutorul direct pentru
venit primit din Fondul european de ajustare la globalizare[33] (denumit în continuare „FEG”)
va fi, de asemenea, luat în considerare la estimarea nivelurilor veniturilor
fermierilor.
4.
Se deleagă Comisiei competența de a adopta acte
delegate în conformitate cu articolul 90 privind durata minimă și cea maximă a împrumuturilor
comerciale acordate fondurilor mutuale menționate la articolul 39 alineatul (3)
litera (b) și la articolul 40 alineatul (4).
Articolul 38
Asigurarea culturilor, a animalelor și a
plantelor
1.
Sprijinul prevăzut la articolul 37 alineatul (1)
litera (a) se acordă numai pentru contractele de asigurări care acoperă
pierderile cauzate de un fenomen meteorologic nefavorabil, de o boală a
animalelor sau a plantelor sau de infestarea parazitară sau de o măsură
adoptată în conformitate cu Directiva 2000/29/CE în scopul eradicării sau al
prevenirii răspândirii unei boli a plantelor sau a unei infestări parazitare
care distruge peste 30 % din producția medie anuală a unui fermier în perioada
de trei ani imediat anterioară sau într-o perioadă medie de trei ani bazată pe
perioada imediat anterioară de cinci ani, excluzând valorile minime și maxime.
2.
Producerea unui fenomen meteorologic nefavorabil,
izbucnirea unei boli a animalelor sau a plantelor sau infestarea parazitară
trebuie să fie recunoscută ca atare în mod oficial de către autoritatea
competentă a statului membru în cauză.
Dacă este adecvat, statele membre pot stabili în
avans criterii pe baza cărora această recunoaștere formală se consideră a fi
acordată.
3.
Plățile de asigurare compensează cel mult costurile
totale aferente reparării daunelor menționate la articolul 37 alineatul (1)
litera (a) și nu impun cerințe sau mențiuni legate de tipul sau cantitatea
producției viitoare.
Statele membre pot limita cuantumul primei
eligibile pentru sprijin aplicând plafoane corespunzătoare.
4.
Sprijinul este limitat la rata maximă prevăzută în
anexa I.
Articolul 39
Fonduri mutuale pentru bolile animalelor și
ale plantelor și pentru incidentele
de mediu
1.
Pentru a fi eligibil pentru sprijin, fondul mutual
în cauză trebuie:
(a)
să fie acreditat de autoritatea competentă în
conformitate cu legislația națională;
(b)
să urmeze o politică transparentă în ceea ce
privește plățile vărsate în fond și sumele retrase din acesta;
(c)
să prevadă norme clare privind atribuirea
responsabilităților legate de eventualele datorii realizate.
2.
Statele membre definesc normele privind
constituirea și gestionarea fondurilor mutuale, în special normele privind
acordarea plăților compensatorii către fermieri în caz de criză și cele privind
administrarea și monitorizarea respectării normelor respective.
3.
Contribuțiile financiare prevăzute la articolul 37
alineatul (1) litera (b) pot viza exclusiv:
(a)
costurile administrative aferente creării fondului
mutual, repartizate pe o perioadă de maximum trei ani, în mod degresiv;
(b)
cuantumurile plătite de fondul mutual sub formă de
compensații financiare pentru fermieri. În plus, contribuția financiară poate
fi legată de dobânzile percepute pentru împrumuturile comerciale contractate de
fondul mutual cu scopul de a plăti fermierilor compensația financiară în caz de
criză.
Nu se poate face nicio contribuție financiară din
fonduri publice la capitalul subscris inițial.
4.
În ceea ce privește bolile animalelor, compensația
financiară prevăzută la articolul 37 alineatul (1) litera (b) poate fi
acordată numai în cazul bolilor care figurează pe lista bolilor animalelor
stabilită de Organizația Mondială pentru Sănătate Animală și/sau în anexa la
Decizia 90/424/CEE.
5.
Sprijinul este limitat la rata maximă a sprijinului
prevăzută în anexa I.
Statele membre pot limita costurile eligibile
pentru sprijin prin aplicarea:
(a)
unor plafoane pentru fiecare fond;
(b)
unor plafoane corespunzătoare pentru fiecare
unitate.
Articolul 40
Instrumentul de stabilizare a veniturilor
1.
Sprijinul prevăzut la articolul 37 alineatul (1)
litera (c) poate fi acordat numai în cazul în care scăderea venitului depășește
30 % din venitul mediu anual al unui fermier în perioada de trei ani
imediat anterioară sau într-o perioadă medie de trei ani bazată pe perioada
imediat anterioară de cinci ani, excluzând valorile minime și maxime. În scopul
aplicării articolului 37 alineatul (1) litera (c), „venit” înseamnă suma
veniturilor primite de fermier de pe piață, inclusiv orice formă de sprijin
public, din care se scad costurile de producție. Plățile acordate fermierilor
de fondul mutual compensează cel mult 70 % din venitul pierdut.
2.
Pentru a fi eligibil pentru sprijin, fondul mutual
în cauză trebuie:
(a)
să fie acreditat de autoritatea competentă în
conformitate cu legislația națională;
(b)
să urmeze o politică transparentă în ceea ce
privește plățile vărsate în fond și sumele retrase din acesta;
(c)
să prevadă norme clare privind atribuirea
responsabilităților legate de eventualele datorii realizate.
3.
Statele membre definesc normele privind constituirea
și gestionarea fondurilor mutuale, în special normele privind acordarea
plăților compensatorii către fermieri în caz de criză și cele privind
administrarea și monitorizarea respectării normelor respective.
4.
Contribuțiile financiare prevăzute la articolul 37
alineatul (1) litera (c) pot fi acordate numai în raport cu sumele plătite
fermierilor de fondul mutual cu titlul de compensație financiară. În plus,
contribuția financiară poate fi legată de dobânzile percepute pentru
împrumuturile comerciale contractate de fondul mutual cu scopul de a plăti
fermierilor compensația financiară în caz de criză.
Nu se poate face nicio contribuție financiară din
fonduri publice la capitalul subscris inițial.
5.
Sprijinul este limitat la rata maximă prevăzută în
anexa I.
Articolul 41
Norme privind implementarea măsurilor
Comisia adoptă, prin intermediul unor acte de
punere în aplicare, norme privind implementarea măsurilor din prezenta secțiune
privind:
(a)
procedurile de selectare a autorităților sau
organismelor care furnizează servicii de consiliere în domeniul agricol și
silvic, servicii de gestionare a exploatației sau de înlocuire în cadrul
exploatației, precum și degresivitatea ajutorului în temeiul măsurii „servicii
de consiliere” prevăzută la articolul 16;
(b)
evaluarea de către statele membre a progreselor
realizate în raport cu planul de afaceri, a opțiunilor de plată și a
modalităților de acces la alte măsuri destinate tinerilor fermieri în cadrul
măsurii „dezvoltarea exploatațiilor și a întreprinderilor” prevăzută la articolul
20;
(c)
demarcarea de alte măsuri, conversia în alte
unități decât cele utilizate în anexa I, calcularea costurilor tranzacționale
și conversia sau ajustarea angajamentelor din cadrul măsurii „agromediu și climă”
prevăzute la articolul 29, al măsurii „agricultura ecologică” prevăzută la
articolul 30 și al măsurii „servicii de silvomediu și conservarea pădurilor”
prevăzută la articolul 35.
(d)
posibilitatea de a utiliza ipoteze standard cu
privire la pierderile de venit, în cadrul măsurilor prevăzute la articolele 29
- 32, 34 și 35, precum și criteriile pentru calcularea acestora;
(e)
calcularea cuantumului sprijinului în cazul în care
o operațiune este eligibilă pentru sprijin în cadrul mai multor măsuri.
Actele respective de punere în aplicare se
adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 91.
Secțiunea 2
Leader
Articolul 42
Grupurile de acțiune locală LEADER
1.
Pe lângă sarcinile menționate la articolul 30 din
Regulamentul (UE) nr. [CSF/2012], grupurile de acțiune locală pot, de asemenea,
să realizeze sarcini suplimentare care le sunt delegate de către autoritatea de
gestionare și/sau de către agenția de plăți.
2.
Grupurile de acțiune locală pot solicita agenției
de plăți competente achitarea unui avans în cazul în care se include în
programul de dezvoltare rurală o astfel de posibilitate. Cuantumul avansurilor
nu poate depăși 50 % din sprijinul public legat de costurile de
funcționare și de animare.
Articolul 43
Sprijinul pregătitor
1.
Sprijinul prevăzut la articolul 31 litera (a) din
Regulamentul (UE) nr. [CSF/2012] acoperă:
(a)
un „kit de inițiere LEADER”, constând în acțiuni de
consolidare a capacităților pentru grupurile care nu au implementat axa LEADER
în perioada de programare 2007-2013 și în sprijin pentru proiecte-pilot de mică
anvergură;
(b)
consolidarea capacităților, formarea și
interconectarea în vederea elaborării și implementării unei strategii de
dezvoltare locală.
2.
Se deleagă Comisiei competența de a adopta acte
delegate în conformitate cu articolul 90 privind definirea costurilor eligibile
aferente acțiunilor prevăzute la alineatul (1).
Articolul 44
Activitățile de cooperare din cadrul axei
LEADER
1.
Sprijinul prevăzut la articolul 31 litera (c) din
Regulamentul (UE) nr. [CSF/2012] se acordă pentru:
(a)
proiecte de cooperare interteritorială sau
transnațională;
„Cooperare interteritorială” înseamnă cooperarea
în interiorul unui stat membru. „Cooperare transnațională” înseamnă cooperarea
dintre teritorii aparținând mai multor state membre, precum și cu teritorii ale
unor țări terțe.
(b)
asistență tehnică pregătitoare pentru proiectele de
cooperare interteritorială și transnațională, cu condiția ca grupurile de
acțiune locală să poată demonstra că au în vedere implementarea unui proiect
concret.
2.
În afară de alte grupuri de acțiune locală,
partenerii din cadrul unui grup de acțiune locală finanțat din FEADR pot fi:
(a)
un parteneriat public-privat pe un teritoriu rural,
care implementează o strategie de dezvoltare locală în interiorul sau în afara
Uniunii;
(b)
un parteneriat public-privat pe un teritoriu nerural,
care implementează o strategie de dezvoltare locală.
3.
În cazul în care grupurile de acțiune locală nu
selecționează proiecte de cooperare, statele membre instituie un sistem de
depunere permanentă a candidaturilor pentru proiecte de cooperare.
Statele membre fac publice procedurile
administrative naționale sau regionale de selectare a proiectelor de cooperare
transnațională și o listă a costurilor eligibile, cel târziu în termen de doi
ani de la data aprobării programelor lor de dezvoltare rurală.
Proiectele de cooperare se aprobă cel târziu în
termen de patru luni de la data depunerii proiectului.
4.
Statele membre comunică Comisiei proiectele de
cooperare transnațională aprobate.
Articolul 45
Costurile de funcționare și animarea
1.
Costurile de funcționare menționate la articolul 31
litera (d) din Regulamentul (UE) nr. [CSF/2012] sunt costuri legate de
gestionarea implementării strategiei de dezvoltare locală prin intermediul
grupului de acțiune locală.
2.
Costurile aferente animării teritoriului,
menționate la articolul 31 litera (d) din Regulamentul (UE) nr. [CSF/2012]
sunt costuri care acoperă acțiunile de informare cu privire la strategia de
dezvoltare locală, precum și activitățile de dezvoltare a proiectelor.
3.
Se deleagă Comisiei competența de a adopta acte
delegate în conformitate cu articolul 90 privind definirea costurilor eligibile
aferente acțiunilor prevăzute la alineatul (2).
Capitolul II
Dispoziții comune pentru mai multe măsuri
Articolul 46
Investiții
1.
Pentru a fi eligibile pentru sprijinul FEADR,
operațiunile de investiții trebuie să fie precedate de o evaluare a impactului
preconizat asupra mediului, în conformitate cu legislația specifică aplicabilă
respectivului tip de investiții, acolo unde investițiile ar putea avea efecte
negative asupra mediului.
2.
Cheltuielile sunt limitate la:
(a)
construcția, achiziția, inclusiv prin leasing, sau
renovarea de bunuri imobile;
(b)
achiziționarea sau cumpărarea prin leasing de
mașini și echipamente noi, inclusiv de software, în limita valorii pe piață a
bunului respectiv;
(c)
costurile generale ocazionate de cheltuielile
prevăzute la literele (a) și (b), precum onorariile pentru arhitecți, ingineri
și consultanți, studii de fezabilitate, achiziționarea de brevete sau de
licențe.
3.
În cazul irigațiilor, sunt considerate cheltuieli
eligibile numai investițiile care determină o reducere a consumului anterior de
apă cu cel puțin 25 %. Prin derogare, în statele membre care au aderat la
Uniune începând din 2004 investițiile în instalații de irigare noi pot fi
considerate cheltuieli eligibile în cazul în care o analiză de mediu dovedește
că investiția în cauză este sustenabilă și nu are efecte negative asupra
mediului.
4.
În cazul investițiilor agricole, achiziția de
drepturi de producție agricolă, de drepturi la plată, de animale și de plante
anuale, precum și plantarea acestora din urmă, nu sunt eligibile pentru
sprijinul acordat pentru investiții. Cu toate acestea, în caz de refacere a
potențialului de producție agricolă distrus de dezastre naturale în
conformitate cu articolul 19 alineatul (1) litera (b), cheltuielile aferente
achiziționării de animale pot fi considerate cheltuieli eligibile.
5.
Beneficiarii sprijinului pentru investiții pot
solicita plata unui avans de până la 50 % din ajutorul public acordat
pentru aceste investiții de către agențiile de plăți competente, dacă opțiunea
respectivă este inclusă în programul de dezvoltare rurală.
6.
Se deleagă Comisiei competența de a adopta acte
delegate în conformitate cu articolul 90 cu privire la condițiile în care alte
costuri aferente contractelor de leasing, echipamentelor second-hand și
investițiilor simple de înlocuire pot fi considerate cheltuieli eligibile.
Articolul 47
Norme privind plățile legate de suprafață
1.
Numărul hectarelor cărora li se aplică un
angajament în temeiul articolelor 29, 30 și 35 poate varia de la an la an, în
cazul în care:
(a)
programul de dezvoltare rurală prevede această
posibilitate;
(b)
angajamentul în cauză nu se aplică parcelelor fixe
și
(c)
nu este periclitată atingerea obiectivului
angajamentului.
2.
În cazul în care, în cursul perioadei de
îndeplinire a unui angajament luat ca o condiție de acordare a sprijinului,
întregul teren care face obiectul angajamentului sau o parte a acestuia sau
întreaga exploatație este transferat(ă) altei persoane, angajamentul poate fi
preluat, pentru perioada rămasă, de persoana în cauză sau poate expira.
3.
În cazul în care beneficiarul nu mai poate să-și
onoreze angajamentele luate deoarece exploatația face obiectul unei reparcelări
sau al unor măsuri de amenajare funciară aprobate de autoritățile publice
competente, statele membre iau măsurile necesare pentru a permite adaptarea
angajamentelor la noua situație a exploatației. În cazul în care această
adaptare se dovedește imposibil de realizat, angajamentul încetează.
4.
Rambursarea ajutorului primit nu este necesară în
cazuri de forță majoră.
5.
Alineatul (2), în ceea ce privește cazurile de
transfer al întregii exploatații, și alineatul (4) se aplică, de asemenea,
angajamentelor luate în temeiul articolului 34.
6.
Se deleagă Comisiei competența de a adopta acte
delegate în conformitate cu articolul 90 cu privire la condițiile aplicabile în
cazul transferului parțial al unei exploatații, definirea altor situații în
care nu este necesară rambursarea ajutorului.
Articolul 48
Clauza de revizuire
Este prevăzută o clauză de revizuire pentru
operațiunile întreprinse în temeiul articolelor 29, 30 34 și 35 pentru a
permite ajustarea acestora în caz de modificare a standardelor obligatorii, a
cerințelor sau a obligațiilor relevante, prevăzute la articolele respective, pe
care angajamentele trebuie să le depășească. Operațiunile întreprinse în
temeiul articolelor 29, 30, 35 și 35 care depășesc actuala perioadă de
programare trebuie să conțină o clauză de revizuire pentru a permite ajustarea
acestora la cadrul juridic al următoarei perioade de programare.
În cazul în care această ajustare nu este
acceptată de beneficiar, angajamentul încetează.
Articolul 49
Selecționarea proiectelor
1.
Autoritatea de gestionare a programului de
dezvoltare rurală stabilește criteriile de selecție pentru operațiunile
realizate în cadrul tuturor măsurilor, în urma consultării comitetului de
monitorizare. Criteriile de selecție urmăresc să asigure tratamentul egal al
solicitanților, o mai bună utilizare a resurselor financiare și direcționarea
măsurilor în conformitate cu prioritățile Uniunii în materie de dezvoltare
rurală La stabilirea criteriilor de selecție se ține seama de principiul
proporționalității în ceea ce privește subvențiile mici.
2.
Autoritatea statului membru responsabilă cu
selecționarea proiectelor se asigură că aceasta se face în conformitate cu
criteriile de selecție menționate la alineatul (1) și potrivit unei proceduri
transparente și bine documentate. Aplicarea criteriilor de selecție nu este
obligatorie în cazul măsurilor menționate la articolele 29-32, 34 și 35, cu
excepția cazului în care fondurile disponibile sunt insuficiente pentru a-i
acoperi pe toți solicitanții eligibili.
3.
Dacă este cazul, beneficiarii pot fi selecționați
pe baza unor cereri de propuneri, conform unor criterii care țin seama de
eficiența economică și ecologică.
Articolul 50
Definiția zonei rurale
În scopul aplicării prezentului regulament,
autoritatea de gestionare definește „zona rurală” la nivel de program.
Capitolul III
Asistența tehnică și interconectarea
Articolul 51
Finanțarea asistenței tehnice
1.
În conformitate cu articolul 6 din Regulamentul
(UE) nr. HR/2012, FEADR poate utiliza până la 0,25 % din alocarea sa
anuală pentru finanțarea sarcinilor menționate la articolul 51 din Regulamentul
(UE) nr. [CSF/2012], inclusiv a costurilor aferente creării și funcționării
rețelei europene pentru dezvoltare rurală la care se face referire la articolul
52, ale rețelei PEI la care se face referire la articolul 53 și ale
rețelei europene de evaluare pentru dezvoltare rurală la care se face referire
la articolul 54, la inițiativa Comisiei și/sau în numele acesteia.
De asemenea, FEADR poate finanța acțiunile
prevăzute la articolul 41 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. XXXX/XXXX
[regulamentul privind calitatea], în legătură cu indicațiile și simbolurile sistemelor
de calitate ale Uniunii.
Aceste acțiuni se desfășoară în conformitate cu
articolul 53 alineatul (2) din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 și
cu orice alte dispoziții ale regulamentului respectiv și ale actelor de
implementare a acestuia, aplicabile acestei forme de execuție a bugetului.
2.
Din alocarea menționată la alineatul (1) se retrage
o sumă de 30 de milioane EUR pentru a fi utilizată la finanțarea premiului
pentru cooperarea locală inovatoare prevăzut la articolul 56.
3.
La inițiativa statelor membre, un procent de până
la 4 % din cuantumul total alocat fiecărui program de dezvoltare rurală
poate fi destinat finanțării sarcinilor menționate la articolul 52 din
Regulamentul (UE) nr. [CSF/2012], precum și a costurilor aferente lucrărilor
pregătitoare pentru delimitarea zonelor care se confruntă cu constrângeri
naturale, menționate la articolul 33 alineatul (3).
Costurile aferente organismului de certificare
menționat la articolul 9 din Regulamentul (UE) nr. HR/2012 nu sunt eligibile în
temeiul prezentului alineat.
În limita de 4 %, se rezervă o sumă pentru
crearea și operarea rețelei rurale naționale prevăzute la articolul 55.
4.
Se deleagă Comisiei competența de a adopta acte
delegate în conformitate cu articolul 90 cu privire la definirea ulterioară a
acțiunilor de control care sunt eligibile pentru sprijin în temeiul alineatului
(3).
Articolul 52
Rețeaua europeană pentru dezvoltare rurală
1.
În conformitate cu articolul 51 alineatul (1), se
creează o rețea europeană pentru dezvoltare rurală în scopul interconectării
rețelelor, organizațiilor și administrațiilor naționale care își desfășoară
activitatea în domeniul dezvoltării rurale, la nivelul Uniunii.
2.
Interconectarea prin intermediul rețelei europene
pentru dezvoltare rurală are ca scop:
(a)
sporirea gradului de implicare a părților
interesate în implementarea dezvoltării rurale;
(b)
ameliorarea calității programelor de dezvoltare
rurală;
(c)
contribuția la informarea publicului larg cu
privire la beneficiile politicii de dezvoltare rurală.
3.
Sarcinile rețelei sunt:
(a)
colectarea, analizarea și diseminarea informațiilor
cu privire la acțiunile din domeniul dezvoltării rurale;
(b)
colectarea, consolidarea și difuzarea la nivelul
Uniunii a bunelor practici de dezvoltare rurală;
(c)
înființarea și funcționarea unor grupuri tematice
și/sau a unor ateliere de lucru, în vederea facilitării schimbului de expertiză
și a sprijinirii implementării, monitorizării și dezvoltării ulterioare a
politicii de dezvoltare rurală;
(d)
furnizarea de informații privind evoluția situației
zonelor rurale din Uniune și din țările terțe;
(e)
organizarea de reuniuni și seminarii la nivelul
Uniunii pentru participanții activi la dezvoltarea rurală;
(f)
sprijinirea rețelelor naționale și a inițiativelor
de cooperare transnațională;
(g)
în mod specific pentru grupurile de acțiune locală:
(i)      crearea de sinergii cu activitățile
desfășurate la nivel național și/sau regional de către rețelele respective în
ceea ce privește acțiunile de consolidare a capacităților și schimbul de
experiență și
(ii)      cooperarea cu organismele de
interconectare și cu cele care oferă asistență tehnică pentru dezvoltarea
rurală, create de FEDER, FSE și EMFF, în ceea ce privește activitățile de
dezvoltare locală ale acestora și cooperarea transnațională.
4.
Comisia stabilește, prin intermediul unor acte de
punere în aplicare, structura organizațională și modul de operare a rețelei
europene pentru dezvoltare rurală. Actele respective de punere în aplicare se
adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 91.
Articolul 53
Rețeaua PEI
1.
Se creează o rețea PEI pentru a sprijini PEI
privind productivitatea și durabilitatea agriculturii prevăzut la articolul 61,
în conformitate cu articolul 51 alineatul (1). Această rețea permite interconectarea
grupurilor operaționale, a serviciilor de consiliere și a cercetătorilor.
2.
Sarcinile rețelei PEI sunt:
(a)
furnizarea unui serviciu de asistență tehnică și
furnizarea de informații actorilor principali în legătură cu PEI;
(b)
animarea discuțiilor la nivelul programului, pentru
a încuraja înființarea de grupuri operaționale;
(c)
analizarea rezultatelor și cunoștințelor în materie
de cercetare relevante pentru PEI și întocmirea de rapoarte în acest sens;
(d)
colectarea, consolidarea și diseminarea bunelor
practici relevante pentru inovare;
(e)
organizarea de conferințe și ateliere de lucru și
diseminarea informațiilor în domeniul PEI.
3.
Comisia stabilește, prin intermediul unor acte de
punere în aplicare, structura organizațională și modul de operare a rețelei
PEI. Actele respective de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura
de examinare menționată la articolul 91.
Articolul 54
Rețeaua europeană de evaluare pentru
dezvoltare rurală
1.
Se creează o rețea europeană de evaluare pentru
dezvoltare rurală pentru a sprijini evaluarea programelor de dezvoltare rurală
în conformitate cu articolul 51 alineatul (1). Această rețea permite
interconectarea părților implicate în evaluarea programelor de dezvoltare
rurală.
2.
Obiectivul rețelei europene de evaluare pentru dezvoltare
rurală este de a facilita schimbul de expertiză și de bune practici cu privire
la metodologiile de evaluare, de a dezvolta metode și instrumente de evaluare,
de a sprijini procesele de evaluare, precum și colectarea și gestionarea
datelor.
3.
Comisia stabilește, prin intermediul unor acte de
punere în aplicare, structura organizațională și funcționarea rețelei europene
de evaluare pentru dezvoltare rurală. Actele respective de punere în aplicare
se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 91.
Articolul 55
Rețeaua rurală națională
1.
Fiecare stat membru creează o rețea rurală
națională, care grupează organizațiile și administrațiile implicate în
dezvoltarea rurală. Parteneriatul menționat la articolul 5 din Regulamentul (UE)
nr. [CSF/2012] face, de asemenea, parte din rețeaua rurală națională.
Statele membre care aplică programe regionale pot
prezenta spre aprobare un program specific pentru crearea și operarea rețelei
lor rurale naționale.
2.
Interconectarea prin intermediul rețelei rurale
naționale are ca scop:
(a)
sporirea gradului de implicare a părților
interesate în implementarea dezvoltării rurale;
(b)
ameliorarea calității programelor de dezvoltare
rurală;
(c)
informarea publicului larg și a potențialilor
beneficiari cu privire la politica de dezvoltare rurală;
(d)
încurajarea inovării în agricultură.
3.
Sprijinul acordat din FEADR în temeiul articolului 51
alineatul (3) se utilizează:
(a)
pentru structurile necesare operării rețelei;
(b)
pentru pregătirea și implementarea unui plan de
acțiune care să conțină cel puțin următoarele elemente:
(i)      gestionarea rețelei;
(ii)      implicarea părților interesate în
sprijinirea elaborării programului;
(iii)     sprijin pentru monitorizare, în special
prin colectarea și partajarea reacțiilor, recomandărilor și analizelor
relevante, realizate în special de comitetele de monitorizare menționate la
articolul 41 din Regulamentul (UE) nr. [CSF/2012]. Grupurile de acțiune locală
sunt, de asemenea, sprijinite de rețeaua rurală națională în scopul
monitorizării și evaluării strategiilor de dezvoltare locală;
(iv)     organizarea unor activități de formare
destinate organismelor responsabile cu implementarea programelor și grupurilor
de acțiune locală în curs de creare;
(v)     colectarea de exemple de proiecte care să
acopere toate prioritățile programelor de dezvoltare rurală;
(vi)     studii și analize în curs;
(vii)    activități de interconectare destinate
grupurilor de acțiune locală și în special asistență tehnică pentru cooperarea
interteritorială și transnațională, facilitarea cooperării între grupurile de
acțiune locală și căutarea de parteneri pentru măsura prevăzută la articolul 36;
(viii)   facilitarea schimburilor de practici și
de experiență între consultanți și/sau serviciile de consiliere;
(ix)     activități de interconectare favorabile
inovării;
(x)     un plan de comunicare, inclusiv
publicitate și informații privind programul de dezvoltare rurală în acord cu
autoritățile de gestionare, precum și activități de informare și comunicare
destinate publicului larg;
(xi)     dispoziții privind participarea și
contribuția la activitățile rețelei europene pentru dezvoltare rurală;
(c)
pentru instituirea unui comitet de preselecție
format din experți independenți și pentru procesul de preselecție a
candidaților la premiul pentru cooperare locală inovatoare, menționat la
articolul 58 alineatul (2).
4.
Comisia adoptă, prin intermediul unor acte de
punere în aplicare, norme privind crearea și modul de operare a rețelelor
rurale naționale. Actele respective de punere în aplicare se adoptă în
conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 91.
Capitolul IV
Premiul pentru cooperare locală inovatoare în zonele rurale
Articolul 56
Premiul pentru cooperare locală inovatoare
în zonele rurale
Fondurile la care se face referire la
articolul 51 alineatul (2) se utilizează pentru finanțarea acordării premiului
pentru proiecte de cooperare care implică cel puțin două entități aflate în
state membre diferite, care realizează un concept local inovator.
Articolul 57
Cererea de propuneri
1.
Începând din 2015 cel târziu și ulterior în fiecare
an, Comisia lansează o cerere de propuneri în vederea acordării premiului
prevăzut la articolul 56. Ultima cerere de propuneri se lansează cel târziu în 2019.
2.
Cererea de propuneri indică o temă pentru propuneri
care trebuie să aibă legătură cu una dintre prioritățile Uniunii în materie de
dezvoltare rurală. De asemenea, tema trebuie să fie potrivită pentru
implementarea prin cooperare la nivel transnațional.
3.
Cererea de propuneri este deschisă atât grupurilor
de acțiune locală, cât și entităților individuale care cooperează în scopul
realizării unui anumit proiect.
Articolul 58
Procedura de selecție
1.
Candidații din toate statele membre își prezintă
candidaturile pentru premiu la rețeaua rurală națională corespunzătoare, care
va fi responsabilă cu preselecția candidaturilor.
2.
Rețelele rurale naționale înființează un comitet de
preselecție format din experți independenți aleși dintre membrii rețelelor
respective, în vederea preselecției candidaturilor. Preselecția candidaturilor
se face pe baza criteriilor de excludere, de selecție și de premiere definite
în cererea de propuneri. Fiecare rețea rurală națională preselecționează cel
mult 10 dosare și le transmite Comisiei.
3.
Comisia este responsabilă pentru selecționarea a
cincizeci de proiecte câștigătoare dintre candidaturile trimise de toate
statele membre în urma preselecției. Comisia instituie un grup de coordonare ad
hoc, format din experți independenți. Acest grup de coordonare pregătește
selecționarea dosarelor câștigătoare pe baza criteriilor de excludere, de
selecție și de premiere definite în cererea de propuneri.
4.
Comisia decide, prin intermediul unui act de punere
în aplicare, lista proiectelor pentru care se acordă premiul.
Articolul 59
Premiul financiar – condiții și plată
1.
Pentru ca proiectele să fie eligibile pentru
premiu, timpul necesar pentru finalizarea lor nu trebuie să depășească doi ani
de la data adoptării actului de punere în aplicare prin care se acordă premiul.
Calendarul realizării proiectului este definit în dosarul de candidatură.
2.
Premiul se acordă sub forma unei plăți forfetare.
Comisia stabilește, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, cuantumul
plății în concordanță cu criteriile definite în cererea de propuneri și ținând
seama de costurile estimate aferente realizării proiectului, indicate în
dosarul de candidatură. Valoarea maximă a premiului per proiect nu poate depăși
100 000 EUR.
3.
Statele membre plătesc premiul candidaților
câștigători după ce verifică dacă proiectul a fost finalizat. Uniunea rambursează
statelor membre cheltuielile relevante, în conformitate cu dispozițiile
titlului IV capitolul II secțiunea 4 din Regulamentul (UE) nr. HR/2012. Statele
membre pot decide să plătească premiul integral sau parțial candidaților
câștigători înainte de a verifica dacă proiectul a fost finalizat, dar, în
acest caz, le revine întreaga responsabilitate pentru cheltuieli până la
verificarea finalizării proiectului.
Articolul 60
Norme privind procedura, calendarele și
înființarea grupului de coordonare
Comisia prevede, prin intermediul unor acte de
punere în aplicare, dispoziții detaliate cu privire la procedura și calendarul
pentru selecționarea proiectelor, precum și norme privind crearea grupurilor de
coordonare formate din experţi independenţi prevăzute la articolul 58 alineatul
(3). Actele respective de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura
de examinare menționată la articolul 91.
TITLUL IV
PEI privind productivitatea și durabilitatea agriculturii
Articolul 61
Obiective
1.
PEI privind productivitatea și durabilitatea
agriculturii:
(a)
promovează un sector agricol eficient din punctul
de vedere al utilizării resurselor, productiv, cu emisii reduse, benefic pentru
climă și rezilient, care să funcționeze în armonie cu resursele naturale esențiale
de care depinde activitatea agricolă;
(b)
contribuie la asigurarea unei aprovizionări stabile
cu alimente, furaje și biomateriale, atât existente, cât și noi;
(c)
ameliorează procesele de protecție a mediului, de
adaptare la schimbările climatice și de atenuare a efectelor acestora;
(d)
mediază apropierea între, pe de o parte,
cunoștințele și tehnologia de vârf și, pe de altă parte, fermieri,
întreprinderi și servicii de consiliere;
2.
PEI privind productivitatea și durabilitatea
agriculturii își atinge obiectivele prin:
(a)
crearea de valoare adăugată, prin asigurarea unei
legături mai bune între cercetare și practica agricolă și prin încurajarea
utilizării la scară mai largă a măsurilor disponibile în materie de inovare;
(b)
promovarea punerii în practică mai rapide și la scară
mai largă a soluțiilor inovatoare și
(c)
informarea comunității științifice cu privire la
necesitățile în materie de cercetare ale practicii agricole.
3.
FEADR contribuie la atingerea obiectivelor PEI
privind productivitatea și durabilitatea agriculturii prin sprijinul acordat,
în conformitate cu articolul 36, grupurilor operaționale PEI prevăzute la
articolul 62 și rețelei PEI prevăzute la articolul 53.
Articolul 62
Grupurile operaționale
1.
Grupurile operaționale PEI fac parte din PEI
privind productivitatea și durabilitatea agriculturii. Acestea sunt înființate
de părți interesate precum fermieri, cercetători, consultanți și întreprinderi
implicate în sectorul agroalimentar.
2.
Grupurile operaționale PEI stabilesc proceduri
interne care să asigure transparența modului lor de operare și evitarea
conflictelor de interese.
Articolul 63
Sarcinile grupurilor operaționale
1.
Grupurile operaționale PEI elaborează un plan care
conține următoarele elemente:
(a)
o descriere a proiectului inovator care urmează să
fie dezvoltat, testat, adaptat sau implementat;
(b)
o descriere a rezultatelor preconizate și a
contribuției la obiectivul PEI de creștere a productivității și de gestionare
durabilă a resurselor.
2.
În cadrul implementării proiectelor lor inovatoare,
grupurile operaționale:
(a)
iau decizii privind elaborarea și implementarea
acțiunilor inovatoare și
(b)
implementează acțiuni inovatoare prin intermediul
unor măsuri finanțate prin programele de dezvoltare rurală.
3.
Grupurile operaționale diseminează rezultatele
proiectelor lor, în special prin intermediul rețelei PEI.
TITLUL V
Dispoziții financiare
Articolul 64
Resursele și repartiția acestora
1.
Cuantumul total al sprijinului pentru dezvoltare
rurală acordat de Uniune în temeiul prezentului regulament pentru perioada 1
ianuarie 2014 – 31 decembrie 2020, repartiția anuală a acestuia și
cuantumul minim care urmează să fie concentrat în regiunile mai puțin
dezvoltate sunt stabilite de Parlamentul European și de Consiliu, la propunerea
Comisiei, în conformitate cu cadrul financiar multianual pentru perioada 2014 – 2020
și cu Acordul interinstituțional privind cooperarea în domeniul bugetar și buna
gestiune financiară[34]
pentru aceeași perioadă.
2.
Dintre resursele menționate la alineatul (1), 0,25 %
sunt destinate asistenței tehnice pentru Comisie în conformitate cu articolul 51
alineatul (1).
3.
În scopul programării și al includerii ulterioare
în bugetul general al Uniunii, cuantumurile menționate la alineatul (1) se
indexează cu 2 % pe an.
4.
Comisia efectuează, prin intermediul unui act de
punere în aplicare, o defalcare anuală pe stat membru a cuantumurilor menționate
la alineatul (1), după deducerea cuantumului menționat la alineatul (2) și
luând în considerare transferul de fonduri menționat la articolul 14 alineatul
(2) din Regulamentul (UE) nr. DP/2012. Atunci când realizează defalcarea
anuală, Comisia ține seama de:
(a)
criterii obiective legate de obiectivele prevăzute
la articolul 4 și
(b)
performanțele anterioare.
5.
Pe lângă cuantumurile menționate la alineatul (4),
actul de punere în aplicare menționat la același alineat include, de asemenea,
fondurile transferate în FEADR în aplicarea articolului 7 alineatul (2) și a
articolului 14 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. DP/2012.
6.
În scopul alocării rezervei de performanță
menționate la articolul 20 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. [CSF/2012],
veniturile alocate disponibile colectate în conformitate cu articolul 45 din
Regulamentul (UE) nr. HR/2012 pentru FEADR se adaugă la cuantumurile menționate
la articolul 18 din Regulamentul (UE) nr. [CSF/2012]. Veniturile
respective se alocă statelor membre proporțional cu procentul care le revine
din cuantumul total al sprijinului acordat din FEADR.
Articolul 65
Contribuția fondului
1.
Decizia de aprobare a unui program de dezvoltare
rurală stabilește valoarea maximă a contribuției FEADR la programul respectiv.
Decizia identifică, în mod clar, după caz, creditele alocate regiunilor mai
puțin dezvoltate.
2.
Contribuția FEADR se calculează pe baza cuantumului
cheltuielilor publice eligibile.
3.
Programele de dezvoltare rurală stabilesc o rată
unică a contribuției FEADR, aplicabilă tuturor măsurilor. Dacă este cazul, se
stabilește o rată separată a contribuției FEADR pentru regiunile mai puțin
dezvoltate, pentru regiunile ultraperiferice și pentru insulele mici din Marea
Egee în sensul Regulamentului (CEE) nr. 2019/93. Rata maximă a contribuției
FEADR este de:
(a)
85 % din cheltuielile publice eligibile în
regiunile mai puțin dezvoltate, în regiunile ultraperiferice și în insulele
mici din Marea Egee în sensul Regulamentului (CEE) nr. 2019/93;
(b)
50 % din cheltuielile publice eligibile în
celelalte regiuni.
Rata minimă a contribuției FEADR este de 20 %.
4.
Prin derogare de la alineatul (3), contribuția
maximă a FEADR este de:
(a)
80 % pentru măsurile prevăzute la articolele 15,
28 și 36, pentru dezvoltarea locală din cadrul axei LEADER, la care se face
referire la articolul 28 din Regulamentul (UE) nr. [CSF/2012], și pentru
operațiunile prevăzute la articolul 20 alineatul (1) litera (a) punctul (i).
Această rată poate fi majorată la 90 % pentru programele din regiunile mai
puțin dezvoltate, din regiunile ultraperiferice și din insulele mici din Marea
Egee, în sensul Regulamentului (CEE) nr. 2019/93;
(b)
100 % pentru operațiuni finanțate în temeiul
articolului 66.
5.
Cel puțin 5 % din totalul contribuției FEADR
la programul de dezvoltare rurală este rezervat axei Leader.
6.
O cheltuială cofinanțată din FEADR nu poate fi
cofinanțată printr-o contribuție din fondurile structurale, din Fondul de
coeziune sau din oricare alt instrument financiar al Uniunii.
7.
În cazul ajutoarelor acordate întreprinderilor,
cuantumurile cheltuielilor publice respectă plafoanele stabilite pentru
ajutorul de stat, cu excepția cazului în care prezentul regulament prevede
altfel.
Articolul 66
Finanțarea operațiunilor care aduc o contribuție
semnificativă la inovare
Fondurile
transferate în FEADR în aplicarea articolului 7 alineatul (2) din
Regulamentul (UE) nr. DP/2012 se rezervă pentru operațiunile care aduc o
contribuție semnificativă la inovare în ceea ce privește productivitatea și durabilitatea
agriculturii, inclusiv atenuarea efectelor schimbărilor climatice și adaptarea
la acestea.
Articolul 67
Eligibilitatea cheltuielilor
1.
Prin derogare de la articolul 55 alineatul (7) din
Regulamentul (UE) nr. [CSF/2012], în cazul în care se iau măsuri de urgență ca
urmare a unor dezastre naturale, în programele de dezvoltare rurală se poate
prevedea posibilitatea ca, începând cu data producerii dezastrului natural,
cheltuielile legate de modificarea programelor să poată deveni eligibile.
2.
Cheltuielile sunt eligibile pentru contribuția
FEADR numai în cazul în care sunt efectuate pentru operațiuni decise de
autoritatea de gestionare a programului în cauză sau sub responsabilitatea
acesteia, în conformitate cu criteriile de selecție menționate la articolul 49.
Cu excepția costurilor generale definite la
articolul 46 alineatul (2) litera (c), în ceea ce privește operațiunile de
investiții din cadrul măsurilor care intră sub incidența articolului 42 din
tratat, sunt considerate eligibile numai cheltuielile efectuate după depunerea
unei cereri adresate autorității competente.
Statele membre pot prevedea în programele lor că
sunt eligibile numai cheltuielile efectuate după aprobarea de către autoritatea
competentă a cererii de acordare a sprijinului.
3.
Alineatele (1) și (2) nu se aplică articolului 51
alineatele (1) și (2).
4.
Plățile efectuate de către beneficiari se atestă
prin facturi și dovezi de plată. Dacă acest lucru nu este posibil, plățile
trebuie justificate prin documente cu valoare probatorie echivalentă, cu
excepția formelor de sprijin prevăzute la articolul 57 alineatul (1) literele
(b), (c) și (d) din Regulamentul (UE) nr. [CSF/2012].
Articolul 68
Cheltuieli eligibile
1.
În cazul în care costurile de funcționare sunt
acoperite de sprijinul acordat în temeiul prezentului regulament, sunt
eligibile următoarele tipuri de costuri:
(a)
costuri de exploatare;
(b)
costuri de personal;
(c)
costuri de formare;
(d)
costuri aferente relațiilor publice;
(e)
costuri financiare;
(f)
costuri de interconectare.
2.
Studiile constituie cheltuieli eligibile numai dacă
sunt legate de o anumită operațiune din cadrul programului sau de obiectivele
generale și specifice ale programului.
3.
Contribuțiile în natură sub forma furnizării de
lucrări, bunuri, servicii, terenuri și proprietăți imobiliare, pentru care nu a
fost efectuată nicio plată în bani justificată prin facturi sau documente cu
valoare probatorie echivalentă, pot fi eligibile pentru sprijin dacă se
îndeplinesc condițiile prevăzute la articolul 59 din Regulamentul (UE) nr.
[CSF/2012].
4.
Costurile indirecte sunt eligibile pentru sprijin
în cadrul măsurilor prevăzute la articolele 15, 16, 19, 21, 25 și 36.
Articolul 69
Posibilitatea de a verifica și de a
controla măsurile
1.
Statele membre se asigură că toate măsurile de
dezvoltare rurală pe care intenționează să le implementeze pot fi verificate și
controlate. În acest scop, autoritatea de gestionare și agenția de plăți din
cadrul fiecărui program de dezvoltare rurală realizează o evaluare ex ante
a posibilității de a verifica și de a controla măsurile care urmează să fie
incluse în programul de dezvoltare rurală. De asemenea, autoritatea de
gestionare și agenția de plăți întreprind o evaluare a posibilității de a
verifica și de a controla măsurile în cursul implementării programului de
dezvoltare rurală. Evaluarea ex ante și evaluarea în cursul perioadei de
implementare trebuie să țină seama de rezultatele controalelor efectuate în
perioada de programare anterioară și în cea actuală. Dacă, în urma evaluării,
se constată că nu sunt îndeplinite cerințele referitoare la posibilitatea de
verificare și de controlare, măsurile în cauză trebuie ajustate în consecință.
2.
Dacă ajutorul se acordă pe baza unor costuri
standard sau a unor costuri suplimentare și a pierderilor de venit, statele
membre se asigură că toate calculele relevante sunt adecvate și exacte și că
sunt realizate în prealabil printr-o metodă de calcul corectă, echitabilă și
care poate fi verificată. În acest scop, un organism independent de
autoritățile responsabile pentru realizarea calculelor și care dispune de
expertiza corespunzătoare trebuie să furnizeze un certificat prin care să
confirme caracterul adecvat și precizia calculelor. Certificatul trebuie inclus
în programul de dezvoltare rurală.
Articolul 70
Avansurile
1.
Plata avansurilor este condiționată de constituirea
unei garanții bancare sau a unei garanții echivalente corespunzătoare
procentului de 100 % din valoarea avansului. În ceea ce privește
beneficiarii publici, avansurile se plătesc municipalităților, autorităților
regionale și asociațiilor acestora, precum și organismelor de drept public.
O instalație oferită ca garanție de o autoritate
publică este considerată ca fiind echivalentă cu garanția menționată la primul
paragraf, cu condiția ca autoritatea respectivă să se angajeze să plătească
suma acoperită de garanția respectivă, în cazul în care se constată că nu avea dreptul
la avansul plătit.
2.
Garanția poate fi eliberată atunci când agenția de
plăți competentă constată că valoarea cheltuielilor reale care corespund
contribuției publice legate de operațiunea în cauză depășește valoarea
avansului.
TITLUL VI
Gestionare, control și publicitate
Articolul 71
Responsabilitățile Comisiei
Pentru a asigura, în cadrul gestionării
partajate, o bună gestiune financiară în conformitate cu articolul 317 din
tratat, Comisia pune în practică măsurile și controalele prevăzute în
Regulamentul (UE) nr. HR/2012.
Articolul 72
Responsabilitățile statelor membre
1.
Statele membre adoptă toate dispozițiile legale, de
reglementare și administrative în conformitate cu articolul 60 alineatul (1)
din Regulamentul (UE) nr. HR/2012 pentru a asigura o protecție eficace a
intereselor financiare ale Uniunii.
2.
Statele membre desemnează, pentru fiecare program
de dezvoltare rurală, următoarele autorități:
(a)
autoritatea de gestionare, care poate fi fie un
organism public sau privat care își desfășoară activitatea la nivel național
sau regional, fie statul membru însuși atunci când exercită această funcție, și
care este însărcinată cu gestionarea programului în cauză;
(b)
agenția de plăți acreditată în sensul articolului 7
din Regulamentul (UE) nr. HR/2012;
(c)
organismul de certificare în sensul articolului 9
din Regulamentul (UE) nr. HR/2012.
3.
Statele membre se asigură că, pentru fiecare
program de dezvoltare rurală, a fost creat sistemul relevant de gestionare și
control, garantând atribuirea și separarea clară a funcțiilor autorității de
gestionare și ale celorlalte organisme. Statele membre au responsabilitatea de
a asigura funcționarea eficace a sistemelor pe toată durata punerii în aplicare
a programului.
4.
Statele membre definesc în mod clar sarcinile
autorității de gestionare, ale agenției de plăți și ale grupurilor de acțiune
locală din cadrul axei LEADER, în ceea ce privește aplicarea criteriilor de
eligibilitate și de selecție și a procedurii de selecționare a proiectelor.
Articolul 73
Autoritatea de gestionare
1.
Autoritatea de gestionare este responsabilă cu
gestionarea și implementarea eficientă, eficace și corectă a programului și
are, în special, următoarele responsabilități:
(a)
să se asigure că există un sistem electronic
adecvat și sigur pentru înregistrarea, păstrarea, gestionarea și raportarea
informațiilor statistice cu privire la program și la implementarea acestuia,
care sunt necesare în scopul monitorizării și evaluării și, în special, ale
informațiilor necesare pentru monitorizarea progreselor înregistrate în
privința atingerii obiectivelor și priorităților definite.
(b)
să furnizeze trimestrial Comisiei date relevante bazate
pe indicatori cu privire la operațiunile selecționate pentru finanțare,
inclusiv caracteristicile principale ale beneficiarului și ale proiectului;
(c)
să se asigure că beneficiarii și celelalte
organisme participante la implementarea operațiunilor:
(i)      cunosc obligațiile care le revin ca
urmare a acordării ajutorului și utilizează fie un sistem separat de
contabilitate, fie o codificare contabilă adecvată pentru toate tranzacțiile
aferente operațiunii;
(ii)      cunosc cerințele privind transmiterea
datelor către autoritatea de gestionare și privind înregistrarea realizărilor
și a rezultatelor;
(d)
să garanteze că evaluarea ex ante la care se
face referire la articolul 48 din Regulamentul (UE) nr. [CSF/2012] este
conformă cu sistemul de evaluare și monitorizare, precum și să accepte
evaluarea respectivă și să o prezinte Comisiei;
(e)
să se asigure că planul de evaluare menționat la
articolul 49 din Regulamentul (UE) nr. [CSF/2012] este pus în aplicare, că
evaluarea ex post a programului menționată la articolul 50 din
Regulamentul (UE) nr. [CSF/2012] este realizată în termenele prevăzute în
regulamentul respectiv, să se asigure că aceste evaluări sunt conforme cu
sistemul de monitorizare și evaluare și să le prezinte comitetului de
monitorizare și Comisiei;
(f)
să transmită comitetului de monitorizare
informațiile și documentele necesare pentru monitorizarea implementării
programului, având în vedere obiectivele și prioritățile specifice ale
acestuia;
(g)
să întocmească raportul intermediar anual, inclusiv
tabelele agregate de monitorizare și, după aprobarea acestuia de către
comitetul de monitorizare, să îl prezinte Comisiei;
(h)
să garanteze că, înainte de autorizarea plăților,
agenția de plăți primește toate informațiile necesare, în special în ceea ce
privește procedurile aplicate și toate controalele efectuate în legătură cu
operațiunile selecționate pentru finanțare;
(i)
să asigure publicitatea în favoarea programului,
inclusiv prin intermediul rețelei rurale naționale, prin informarea
potențialilor beneficiari, a organizațiilor profesionale, a partenerilor
economici și sociali, a organismelor implicate în promovarea egalității între
bărbați și femei, precum și a organizațiilor neguvernamentale în cauză,
inclusiv a organizațiilor de protecție a mediului, cu privire la posibilitățile
oferite de program și la normele privind accesul la finanțare, precum și prin
informarea beneficiarilor cu privire la contribuția Uniunii și informarea
publicului larg cu privire la rolul Uniunii în cadrul programului;
2.
Statele membre sau autoritatea de gestionare pot
desemna unul sau mai multe organisme intermediare, inclusiv autorități locale,
organisme de dezvoltare regională sau organizații neguvernamentale, care să
gestioneze și să implementeze operațiunile de dezvoltare rurală.
Atunci când o parte dintre sarcinile sale este
delegată unui alt organism, autoritatea de gestionare păstrează întreaga
responsabilitate în ceea ce privește eficiența și corectitudinea gestionării și
realizării sarcinilor respective. Autoritatea de gestionare se asigură că sunt
instituite dispoziții corespunzătoare care să permită celuilalt organism să
obțină toate datele și informațiile necesare pentru executarea acestor sarcini.
3.
Dacă un subprogram tematic, în sensul articolului 8,
este inclus în programul de dezvoltare rurală, autoritatea de gestionare poate
desemna unul sau mai multe organisme intermediare, inclusiv autorități locale,
grupuri de acțiune locală sau organizații neguvernamentale, care să gestioneze
și să implementeze strategia respectivă. În acest caz se aplică
alineatul (2).
Autoritatea de gestionare se asigură că operațiunile
și realizările acestui subprogram tematic sunt identificate separat, în scopul
aplicării sistemului de monitorizare și evaluare prevăzut la articolul 74.
TITLUL VII
Monitorizare și evaluare
Capitolul I
Dispoziții generale
Secțiunea 1
Instituirea unui sistem de monitorizare și evaluare și obiectivele acestuia
Articolul 74
Sistemul de monitorizare și evaluare
În concordanță cu prezentul titlu, un sistem
comun de monitorizare și evaluare se instituie prin cooperare între Comisie și
statele membre și este adoptat de către Comisie prin intermediul unor acte de
punere în aplicare adoptate în conformitate cu procedura de examinare
menționată la articolul 91.
Articolul 75
Obiective
Obiectivele sistemului de monitorizare și
evaluare sunt următoarele:
(a)
să demonstreze progresele și realizările politicii
de dezvoltare rurală și să evalueze impactul, eficacitatea, eficiența și
relevanța intervențiilor politicii de dezvoltare rurală;
(b)
să contribuie la o mai bună direcționare a
sprijinului pentru dezvoltarea rurală;
(c)
să sprijine un proces comun de învățare legat de
monitorizare și de evaluare.
Secțiunea 2
Dispoziții tehnice
Articolul 76
Indicatorii comuni
1.
Pentru a se permite agregarea datelor la nivelul
Uniunii, în sistemul de monitorizare și evaluare prevăzut la articolul 74 se
specifică o listă de indicatori comuni, aplicabili fiecărui program, cu privire
la situația inițială, precum și la execuția financiară, la realizările, la
rezultatele și la impactul programului.
2.
Indicatorii comuni trebuie să fie legați de structura
și de obiectivele cadrului politicii de dezvoltare rurală și să permită
evaluarea progreselor, a eficienței și a eficacității implementării politicii
în raport cu obiectivele generale și specifice stabilite la nivelul Uniunii, la
nivel național și la nivel de program.
Articolul 77
Sistemul electronic de informații
1.
          Informațiile esențiale cu privire la
implementarea programului, la fiecare operațiune selecționată pentru finanțare
și la operațiunile finalizate, care sunt necesare pentru monitorizare și evaluare,
inclusiv caracteristicile principale ale beneficiarului și ale proiectului, se
înregistrează și se stochează în format electronic.
2.
Comisia se asigură că există un sistem electronic
adecvat și sigur care să înregistreze, să stocheze și să gestioneze
informațiile esențiale și care să creeze rapoarte de monitorizare și evaluare
Articolul 78
Furnizarea informațiilor
Beneficiarii sprijinului acordat în cadrul
măsurilor de dezvoltare rurală și grupurile de acțiune locală furnizează
autorității de gestionare și/sau evaluatorilor desemnați sau altor organisme
delegate pentru a îndeplini funcții în numele acesteia, toate informațiile
necesare pentru a permite monitorizarea și evaluarea programului, în special în
ceea ce privește realizarea obiectivelor și priorităților specificate.
Capitolul II
Monitorizarea
Articolul 79
Procedurile de monitorizare
1.
Autoritatea de gestionare și comitetul de
monitorizare menționat la articolul 41 din Regulamentul (UE) nr. [CSF/2012]
monitorizează calitatea implementării programului.
2.
Autoritatea de gestionare și comitetul de
monitorizare asigură monitorizarea fiecărui program de dezvoltare rurală prin
intermediul unor indicatori țintă, financiari și de realizare.
Articolul 80
Comitetul de Monitorizare
Statele membre care au optat pentru programe
regionale pot institui un comitet național de monitorizare, responsabil cu
coordonarea implementării programelor în cauză în raport cu cadrul național și
cu utilizarea resurselor financiare.
Articolul 81
Responsabilitățile comitetului de
monitorizare
1.
Comitetul de monitorizare se asigură de performanța
programului de dezvoltare rurală și de eficiența implementării acestuia. În
acest scop, pe lângă funcțiile menționate la articolul 43 din Regulamentul (UE)
nr. [CSF], comitetul de monitorizare:
(a)
este consultat și emite un aviz în termen de patru
luni de la adoptarea deciziei de aprobare a programului, în ceea ce privește
criteriile de selecție a operațiunilor finanțate. Criteriile de selecție se
revizuiesc în funcție de necesitățile programării;
(b)
examinează activitățile și realizările legate de
planul de evaluare al programului;
(c)
examinează acțiunile din cadrul programului legate
de îndeplinirea condițiilor ex ante;
(d)
participă la rețeaua rurală națională pentru a face
schimb de informații cu privire la implementarea programului;
(e)
analizează și aprobă rapoartele anuale de punere în
aplicare, înainte de a le transmite Comisiei;
Articolul 82
Raportul anual de punere în aplicare
1.
Până la 31 mai 2016 și până la data de 31 mai a
fiecărui an ulterior până în 2023 inclusiv, statele membre prezintă Comisiei un
raport anual de punere în aplicare privind implementarea programelor de
dezvoltare rurală în anul calendaristic precedent. Raportul prezentat în 2016
se referă la anii calendaristici 2014 și 2015.
2.
Pe lângă elementele prevăzute la articolul 44 din
Regulamentul (UE) nr. [CSF/2012], rapoartele anuale de punere în aplicare
includ informații privind, inter alia, angajamentele financiare și
cheltuielile aferente fiecărei măsuri, precum și un rezumat al activităților
întreprinse în legătură cu planul de evaluare.
3.
Pe lângă elementele prevăzute la articolul 44 din
Regulamentul (UE) nr. [CSF/2012], raportul anual de punere în aplicare care va
fi prezentat în 2017 cuprinde, de asemenea, o descriere a implementării
eventualelor subprograme incluse în program, o evaluare a progreselor
înregistrate în ceea ce privește asigurarea unei abordări integrate cu privire
la utilizarea FEADR și a altor instrumente financiare ale UE în scopul
sprijinirii dezvoltării teritoriale a zonelor rurale, inclusiv prin intermediul
strategiilor de dezvoltare locală, precum și constatările cu privire la
îndeplinirea obiectivelor corespunzătoare fiecărei priorități incluse în
programul de dezvoltare rurală.
4.
Pe lângă elementele prevăzute la articolul 44 din
Regulamentul (UE) nr. [CSF/2012], raportul anual de punere în aplicare care va
fi prezentat în 2019 cuprinde, de asemenea, o descriere a implementării
eventualelor subprograme incluse în program, o evaluare a progreselor
înregistrate în ceea ce privește asigurarea unei abordări integrate cu privire
la utilizarea FEADR și a altor instrumente financiare ale UE în scopul
sprijinirii dezvoltării teritoriale a zonelor rurale, inclusiv prin intermediul
strategiilor de dezvoltare locală.
5.
Comisia adoptă, prin intermediul unor acte de
punere în aplicare, norme privind prezentarea rapoartelor anuale de punere în
aplicare. Actele respective de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura
de examinare menționată la articolul 91.
Capitolul III
Evaluarea
Articolul 83
Dispoziții generale
1.
Prin intermediul unor acte de punere în aplicare,
Comisia prevede dispoziții cu privire la elementele care trebuie incluse în
evaluările ex ante și ex post menționate la articolele 48 și 50
din Regulamentul (UE) nr. [CSF/2012] și stabilește cerințele minime privind
planul de evaluare menționat la articolul 49 din Regulamentul (UE) nr. [CSF/2012].
Actele respective de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura
de examinare menționată la articolul 91.
2.
Statele membre se asigură că evaluările sunt
conforme cu abordarea comună în materie de evaluare convenită în conformitate
cu articolul 74, organizează producția și colectarea datelor necesare și le
transmit evaluatorilor diferitele informații furnizate de sistemul de
monitorizare.
3.
Rapoartele de evaluare trebuie puse la dispoziție
pe internet de către statele membre și de pe site-ul web al Uniunii de către
Comisie .
Articolul 84
Evaluarea ex ante
Statele membre se asigură că evaluatorul care
realizează evaluarea ex-ante este implicat, încă dintr-o fază
incipientă, în procesul de elaborare a programului de dezvoltare rurală,
inclusiv în elaborarea analizei prevăzute la articolul 9 alineatul (1)
litera (b), în configurarea logicii de intervenție a programului și în
stabilirea obiectivelor specifice ale programului.
Articolul 85
Evaluarea ex post
În 2023, statele membre întocmesc un raport de
evaluare ex post pentru fiecare dintre programele lor de dezvoltare
rurală. Acest raport se transmite Comisiei până cel târziu la 31 decembrie 2023.
Articolul 86
Sintezele evaluărilor
Sintezele la nivelul Uniunii ale rapoartelor
de evaluare ex ante și ex post sunt realizate sub
responsabilitatea Comisiei.
Sintezele rapoartelor de evaluare trebuie
finalizate până cel târziu la data de 31 decembrie a anului care urmează
transmiterii evaluărilor relevante.
TITLUL VIII
Dispoziții privind concurența
Articolul 87
Norme aplicabile întreprinderilor
Dacă sprijinul prevăzut în prezentul
regulament se acordă pentru forme de cooperare între întreprinderi, acesta se
poate acorda numai formelor de cooperare între întreprinderi care respectă
normele de concurență, astfel cum se aplică în temeiul articolelor 143-145 din
Regulamentul (UE) nr. sCMO/2012 al Parlamentului European și al Consiliului.
Articolul 88
Ajutoarele de stat
1.
Cu excepția cazului în care prezentul titlu conține
dispoziții contrare, articolele 107, 108 și 109 din tratat se aplică
sprijinului pentru dezvoltare rurală acordat de statele membre.
2.
Articolele 107, 108 și 109 din tratat nu se aplică
în cazul plăților efectuate de statele membre în temeiul prezentului regulament
și în conformitate cu acesta sau finanțării suplimentare la nivel național
menționate la articolul 89, în cadrul domeniului de aplicare al articolului 42
din tratat.
Articolul 89
Finanțare națională suplimentară
Plățile efectuate de statele membre în
legătură cu operațiunile care intră sub incidența articolului 42 din tratat și
care sunt destinate să asigure finanțare suplimentară pentru măsurile de
dezvoltare rurală pentru care se acordă sprijin din partea Uniunii, sunt
notificate de către statele membre și aprobate de Comisie în conformitate cu
dispozițiile prezentului regulament, în cadrul programării prevăzute la
articolul 7. Atunci când evaluează aceste plăți, Comisia aplică, prin analogie,
criteriile stabilite pentru aplicarea articolului 107 din tratat. Statul membru
în cauză nu pune în practică finanțarea suplimentară propusă pentru măsurile de
dezvoltare rurală decât după aprobarea acesteia.
TITLUL IX
Competențele Comisiei, dispoziții comune și dispoziții tranzitorii și finale
Capitolul I
Competențele Comisiei
Articolul 90
Exercitarea delegării
1.
Se deleagă Comisiei competența de a adopta acte
delegate, în condițiile prevăzute în prezentul articol.
2.
Competența de a adopta acte delegate, menționată în
prezentul regulament se deleagă Comisiei pentru o perioadă nedeterminată,
începând cu data intrării în vigoare a prezentului regulament.
3.
Delegarea de competențe menționată în prezentul
regulament poate fi revocată în orice moment de către Parlamentul European sau
de către Consiliu. Prin decizia de revocare încetează delegarea competențelor
specificate în respectiva decizie. Aceasta intră în vigoare în ziua următoare
publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o
dată ulterioară specificată în aceasta. Decizia respectivă nu aduce atingere
valabilității actelor delegate deja în vigoare.
4.
De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl
notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.
5.
Un act delegat adoptat în temeiul prezentului
regulament intră în vigoare numai dacă Parlamentul European sau Consiliul nu a
formulat nicio obiecție în termen de două luni de la comunicarea actului către
Parlamentul European și Consiliu, sau dacă, înainte de expirarea termenului
respectiv, atât Parlamentul European, cât și Consiliul au informat Comisia că
nu vor formula obiecții. Perioada respectivă se prelungește cu două luni la
inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.
Articolul 91
Procedura comitetului
1.
Comisia este asistată de un comitet denumit
„comitetul pentru dezvoltare rurală”. Acesta este un comitet în sensul
Regulamentului (UE) nr. 182/2011.
2.
Atunci când se face trimitere la prezentul alineat,
se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.
Capitolul II
Dispoziții comune

Articolul 92
Schimbul de informații și documente
Comisia instituie, în colaborare cu statele
membre, un sistem de informare care permite schimbul securizat de date de
interes comun între Comisie și fiecare stat membru. Comisia adoptă, prin
intermediul unor acte de punere în aplicare, norme privind funcționarea
sistemului respectiv. Actele respective de punere în aplicare se adoptă în
conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 91.
Articolul 93
Dispoziții generale cu privire la PAC
Regulamentul (UE) nr. HR/2012 și dispozițiile
adoptate în temeiul acestuia se aplică în legătură cu măsurile prevăzute în
prezentul regulament.
Capitolul III
Dispoziții
tranzitorii și finale
Articolul 94
Abrogare
Regulamentul (CE) nr. 1698/2005 se
abrogă.
Regulamentul (CE) nr. 1698/2005 continuă să se
aplice operațiunilor implementate în temeiul programelor aprobate de Comisie în
temeiul regulamentului respectiv înainte de 1 ianuarie 2014.
Articolul 95
Dispoziții tranzitorii
Pentru a facilita tranziția de la sistemul
stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1698/2005 la sistemul stabilit prin
prezentul regulament, se deleagă Comisiei competența de a adopta acte delegate
în conformitate cu articolul 90 cu privire la condițiile în care sprijinul
aprobat de Comisie în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 poate fi
integrat în sprijinul acordat în temeiul prezentului regulament, inclusiv în
ceea ce privește asistența tehnică și evaluările ex post.
Articolul 96
Intrare în vigoare și aplicare
Prezentul regulament intră în vigoare în a
douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament se aplică de la 1
ianuarie 2014.
Prezentul regulament este obligatoriu
în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la
Pentru Parlamentul European,                     Pentru Consiliu,
Preşedintele                                                   Preşedintele
ANEXA I
Cuantumuri și rate de sprijin
 Articolul || Obiect || Cuantumul maxim în EUR sau rata maximă ||
 articolul 16 alineatul (8) || Servicii de consiliere, servicii de gestionare a exploatației și servicii de înlocuire în cadrul exploataţiei || 1 500 200 000 || Per consiliere Pe o perioadă de trei ani pentru formarea consultanților
 articolul 17 alineatul (3) || Scheme de calitate pentru produse agricole și alimentare || 3 000 || Pe exploatație și pe an
   ||   ||   ||
 articolul 18 alineatul (3) || Investiții în active fizice ||   50 %   75 %   65 %   40 %                       50 %   75 %   65 %   40 % || Sectorul agricol Din valoarea investițiilor eligibile în regiunile mai puțin dezvoltate Din valoarea investițiilor eligibile în regiunile ultraperiferice Din valoarea investițiilor eligibile în insulele mici din Marea Egee Din valoarea investițiilor eligibile în alte regiuni Ratele de mai sus pot fi majorate cu 20 % cu condiția ca rata maximă a sprijinului combinat să nu depășească 90 % în cazul: - tinerilor fermieri în curs de instalare - investițiilor colective și al proiectelor integrate - zonelor care se confruntă cu constrângeri naturale, menționate la articolul 33 - operațiunilor sprijinite în cadrul PEI Prelucrarea și comercializarea produselor enumerate în anexa I Din valoarea investițiilor eligibile în regiunile mai puțin dezvoltate Din valoarea investițiilor eligibile în regiunile ultraperiferice Din valoarea investițiilor eligibile în insulele mici din Marea Egee Din valoarea investițiilor eligibile în alte regiuni Ratele de mai sus pot fi majorate cu 20 % cu condiția ca rata maximă a sprijinului combinat să nu depășească 90 % în cazul operațiunilor sprijinite în cadrul PEI
 articolul 19 alineatul (5) || Refacerea potențialului de producție agricolă afectat de dezastre naturale și instituirea unor măsuri de prevenire corespunzătoare || 80 % || Din valoarea costurilor eligibile aferente investițiilor în cazul operațiunilor de prevenire realizate de fermieri individuali
 articolul 20 alineatul (6) || Dezvoltarea exploatațiilor și a întreprinderilor || 70 000 70 000 15 000       || Per tânăr fermier în temeiul articolului 33 alineatul (1) litera (a) punctul (i) Per întreprindere în temeiul articolului 33 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) Per fermă mică în temeiul articolului 33 alineatul (1) litera (a) punctul (iii)
 articolul 24 alineatul (3) || Instituirea de sisteme agroforestiere || 80 % || Din valoarea investițiilor eligibile pentru instituirea de sisteme agroforestiere
 articolul 27 alineatul (5) || Investiții în noi tehnologii forestiere și în prelucrarea și comercializarea produselor forestiere || 50 %   75 %   65 %   40 % || Din valoarea investițiilor eligibile în regiunile mai puțin dezvoltate Din valoarea investițiilor eligibile în regiunile ultraperiferice Din valoarea investițiilor eligibile în insulele mici din Marea Egee Din valoarea investițiilor eligibile în alte regiuni
 articolul 28 alineatul (4) || Înființarea grupurilor de producători || 10 %, 10 %, 8 %, 6 %, 4 %   5 % 5 % 4 % 3 % 2 %   100.000 || Pentru producția comercializată de până la 1 000 000 EUR Ca procent din producția comercializată în primii cinci ani de la recunoaștere, pentru primul, al doilea, al treilea, al patrulea și respectiv al cincilea an. Pentru producția comercializată care depășește 1 000 000 EUR. Ca procent din producția comercializată în primii cinci ani de la recunoaștere, pentru primul, al doilea, al treilea, al patrulea și respectiv al cincilea an.   Cuantumul maxim pe an în toate cazurile.
 articolul 29 alineatul (8) || Agromediu || 600(*) 900(*)   450(*) 200(*) || Pe hectar și pe an pentru culturile anuale Pe hectar și pe an pentru culturile perene specializate Pe hectar și pe an pentru alte modalități de utilizare a terenurilor Pe unitate vită mare (UVM) și pe an pentru rasele locale în pericol de abandon
 articolul 30 alineatul (5) || Agricultura ecologică || 600(*) 900(*)   450(*) || Pe hectar și pe an pentru culturile anuale Pe hectar și pe an pentru culturile perene specializate Pe hectar și pe an pentru alte modalități de utilizare a terenurilor
 articolul 31 alineatul (7) || Plăți Natura 2000 și plăți legate de Directiva-cadru privind apa || 500(*)   200(*) 50 || Maximum pe hectar și pe an în perioada inițială care nu depășește cinci ani Maximum pe hectar și pe an Minimum pe hectar și pe an pentru plățile legate de Directiva-cadrul privind apa
 articolul 32 alineatul (3) || Plăți pentru zone care se confruntă cu constrângeri naturale sau cu alte constrângeri specifice || 25 250(*) 300(*)   || Minimum pe hectar și pe an Maximum pe hectar și pe an Maximum pe hectar și pe an în zonele montane, astfel cum sunt definite la articolul 46 alineatul (2)
 articolul 34 alineatul (3) || Bunăstarea animalelor || 500 || Per UVM
 articolul 35 alineatul (3) || Servicii de silvomediu și conservarea pădurilor || 200(*) || Pe hectar și pe an
 articolul 38 alineatul (5) || Asigurarea culturilor, a animalelor și a plantelor || 65 % || Din prima de asigurare datorată
 articolul 39 alineatul (5) || Fond mutual pentru bolile animalelor și ale plantelor și pentru incidentele de mediu || 65 % || Din costurile eligibile.
 articolul 40 alineatul (5) || Instrumentul de stabilizare a veniturilor || 65 % || Din costurile eligibile
   ||   ||   ||
   ||   ||   ||
   ||   ||   ||
* Aceste cuantumuri pot fi majorate în cazuri
excepționale luând în considerare circumstanțe specifice care trebuie
justificate în programele de dezvoltare rurală.
ANEXA II
Criterii biofizice pentru delimitarea zonelor care se confruntă cu constrângeri
naturale
 CRITERIU   || DEFINIȚIE   || PRAG
 CLIMĂ ||   ||
 Temperatură scăzută || Durata perioadei de vegetație (numărul de zile) definită în funcție de numărul de zile cu temperatură medie zilnică > 5°C (LGPt5) SAU || ≤ 180 zile
 Durata termică totală (grade-zile) pentru perioada de vegetație, definită în funcție de o temperatură medie zilnică acumulată > 5°C || ≤ 1500 grade-zile
 Secetă || Raportul dintre precipitațiile anuale (P) și evapotranspirația potențială anuală (PET) || P/PET £ 0,5
 CLIMA ȘI SOLUL
 Excesul de umiditate din sol || Numărul de zile în care umiditatea atinge cel puțin 100 % din capacitatea de absorbție a solului (field capacity days), || ³ 230 de zile
 SOLUL
 Drenaj limitat al solului || Zone acoperite de apă o mare parte a anului || Umezeală până la 80 cm de la suprafață pentru o perioadă de peste 6 luni sau până la 40 cm pentru o perioadă de peste 11 luni SAU Sol prost sau foarte prost drenat SAU Colorit gleic până la 40 cm de la suprafață
 Textură și caracter pietros nefavorabile || Abundența relativă a fracțiilor de argilă, mâl, nisip, materie organică ( % greutate) și material grosier ( % volumetric) || ³ 15 % din volumul stratului superficial al solului constă din material grosier, inclusiv aflorimente de roci, galet SAU
 Clasa de textură a stratului superficial al solului pentru nisip „nisip argilos” , definit ca: mâl % + (2x argilă %) £ 30 %] SAU
 Clasa de textură a stratului superficial al solului este „argilă grasă” (³ 60 % argilă) SAU
 Sol organic (materie organică ³30 %) de cel puțin 40 cm SAU
 Clasa de textură a stratului superficial al solului pentru argilă, „argilă mâloasă”, „argilă nisipoasă” și proprietăți vertice până la 100 cm de la suprafața solului
 Adâncimea redusă a rădăcinilor || Adâncimea (cm) de la suprafața solului până la stratul de rocă dură sau la hardpan. || £ 30 cm
 Proprietăți chimice mediocre || Prezența la suprafața solului a sărurilor, a sodiului schimbabil, a acidității excesive || Salinitate: ³ 4 decisiemenși pe metru (dS/m) SAU
 Sodicitate: ³ 6 procentaj de sodiu schimbabil (PSS) SAU
 Aciditatea solului: pH £ 5 (în apă)
 TERENUL
 Pantă abruptă || Modificarea înălțimii în raport cu distanța planimetrică ( %). || ³ 15 %
ANEXA III
Lista indicativă a măsurilor și a operațiunilor cu relevanță deosebită pentru subprogramele
tematice prevăzute la articolul 8
Tinerii fermieri:
Ajutor pentru începerea activității acordat tinerilor fermieri care se
instalează pentru prima dată într-o exploatație agricolă
Investiții în active fizice
Transfer de cunoștințe și acțiuni de informare
Servicii de consiliere, servicii de gestionare a exploatației și
servicii de înlocuire în cadrul exploataţiei
Cooperare
Investiții în
activități neagricole
Ferme mici:
Ajutor pentru începerea activității acordat pentru dezvoltarea fermelor
mici
Investiții în active fizice
Scheme de calitate pentru produse agricole și alimentare
Transfer de cunoștințe și acțiuni de informare
Servicii de consiliere, servicii de gestionare a exploatației și
servicii de înlocuire în cadrul exploataţiei
Cooperare
Investiții în
activități neagricole
Înființarea grupurilor de producători
Leader
Zone montane:
- Plăți pentru zone care se confruntă cu
constrângeri naturale sau cu alte constrângeri specifice
- Operațiuni de agromediu
- Cooperare
- Investiții în active fizice
- Dezvoltarea de ferme și întreprinderi în
zonele rurale
- Scheme de calitate pentru produse agricole
și alimentare
- Instituirea de sisteme agroforestiere
Servicii de bază și reînnoirea satelor în zonele rurale
Transfer de cunoștințe și acțiuni de informare
Servicii de consiliere, servicii de gestionare a exploatației și
servicii de înlocuire în cadrul exploataţiei
Înființarea grupurilor de producători
Leader
Lanțuri scurte de aprovizionare:
Cooperare
Înființarea grupurilor de producători
Leader
Scheme de calitate pentru produse agricole și alimentare
Servicii de bază și reînnoirea satelor în zonele rurale
Investiții în active fizice
Transfer de cunoștințe și acțiuni de informare
Servicii de consiliere, servicii de gestionare a exploatației și
servicii de înlocuire în cadrul exploataţiei
ANEXA IV
Condiții ex ante pentru dezvoltarea rurală
1.
CONDIȚII LEGATE DE PRIORITĂȚI
 Prioritate a UE în materie de dezvoltare rurală (DR)/Obiectiv tematic al CSC (OT) || Condiție ex ante || Criterii de îndeplinire
 Prioritatea DR 1: încurajarea transferului de cunoștințe și a inovării în agricultură, silvicultură și zonele rurale   OT 1: consolidarea cercetării, a dezvoltării tehnologice și a inovării || 1.1. Cercetare și inovare: Existența la nivel național și/sau regional a unei strategii de inovare pentru specializare inteligentă, în concordanță cu programul național de reformă, în scopul mobilizării cheltuielilor pentru cercetare și inovare în sectorul privat, ceea ce este în conformitate cu caracteristicile unor sisteme performante de cercetare și inovare la nivel național sau regional [35].           1.2. Capacitate consultativă: suficientă capacitate consultativă pentru a se asigura consiliere cu privire la cerințele de reglementare și la toate aspectele legate de gestionarea durabilă și de acțiunile de combatere a schimbărilor climatice în agricultură și silvicultură || –  Este instituită o strategie de inovare la nivel național și/sau regional pentru specializare inteligentă, care: –     se bazează pe o analiză SWOT pentru a concentra resursele asupra unui set limitat de priorități în materie de cercetare și inovare; –     evidențiază măsuri pentru stimularea investițiilor sectorului privat în cercetare și dezvoltare tehnologică; –     conține un sistem de monitorizare și revizuire. –  Un stat membru a adoptat un cadru care evidențiază resursele bugetare disponibile pentru cercetare și dezvoltare; –  Un stat membru a adoptat un plan multianual pentru includerea în buget și prioritizarea investițiilor legate de prioritățile UE (ESFRI).   –  Este inclusă in program o descriere a structurii sistemelor de extindere/consultative la scara geografică relevantă (națională/regională) – inclusiv rolul preconizat al acestora în cadrul priorității DR – care demonstrează îndeplinirea condiției ex ante 1.2;
 Prioritatea DR 2: creșterea competitivității tuturor tipurilor de agricultură și creșterea viabilității exploatațiilor   OT 3: creșterea competitivității întreprinderilor mici și mijlocii   || 2-3.1. Înființarea de întreprinderi: Au fost realizate acțiuni specifice în vederea implementării eficace a SBA (Small Business Act) și a revizuirii acestuia din 23 februarie 2011[36], inclusiv principiul „a gândi mai întâi la scară mică”   || –  Printre acțiunile specifice se numără: –    măsuri privind reducerea la 3 zile lucrătoare a timpului necesar pentru înființarea întreprinderilor și la 100 EUR a costurilor aferente; –     măsuri privind reducerea la 3 luni a timpului necesar pentru obținerea licențelor și a autorizațiilor pentru începerea și desfășurarea activității specifice a unei întreprinderi; –    un mecanism pentru evaluarea sistematică a impactului legislației asupra IMM-urilor, cu ajutorul unui „test IMM”, luând totodată în considerare, dacă este cazul, diferențele de dimensiuni dintre întreprinderi.
 Prioritatea DR 3: promovarea organizării lanțurilor alimentare și a gestionării riscurilor în agricultură   OT 3: creșterea competitivității întreprinderilor mici și mijlocii
 Prioritatea DR 4: refacerea, conservarea și consolidarea ecosistemelor care depind de agricultură și silvicultură   OT 5: promovarea adaptării la schimbările climatice, a prevenirii riscurilor legate de acestea și a gestionării lor   OT 6: protecția mediului și promovarea utilizării eficiente a resurselor || 4.1 Bune condiții agricole și de mediu (GAEC): sunt stabilite la nivel național standarde privind bunele condiții agricole și de mediu ale terenurilor, menționate în titlul VI capitolul 1 din Regulamentul (UE) nr. HR/xxxx   4.2 Cerințe minime privind utilizarea îngrășămintelor și a produselor de protecție a plantelor: sunt definite la nivel național cerințe minime privind utilizarea îngrășămintelor și a produselor de protecție a plantelor, menționate în titlul III capitolul 1 capitolul 29 din prezentul regulament   4.3 alte standarde relevante la nivel național: sunt definite standarde obligatorii relevante la nivel național, în scopul aplicării titlului III capitolul 1 articolul 29 din prezentul regulament   4.4. Gestionarea riscurilor: existența la nivel național a unor evaluări ale riscurilor pentru gestionarea dezastrelor, care iau în considerare adaptarea la schimbările climatice[37]     || –   standardele privind GAEC sunt definite în legislația națională și specificate în programe;     –  sunt specificate în programe cerințele minime privind utilizarea îngrășămintelor și a produselor de protecție a plantelor, menționate în titlul III capitolul 1 din prezentul regulament   –  sunt specificate în programe standardele obligatorii relevante la nivel național;   –  Este realizată o evaluare a riscurilor la nivel național, care include: –     o descriere a procesului, a metodologiei, a metodelor și a datelor nesensibile utilizate pentru realizarea evaluării riscurilor la nivel național; –     adoptarea de metode calitative și cantitative pentru evaluarea riscurilor; –    luarea în considerare, dacă este cazul, a strategiilor naționale de adaptare la schimbările climatice.
 Prioritatea DR 5: promovarea utilizării eficiente a resurselor și sprijinirea tranziției către o economie cu emisii reduse de carbon și rezistentă la schimbările climatice în sectoarele agricol, alimentar și silvic   OT 4: sprijinirea tranziției către o economie cu emisii reduse de carbon în toate sectoarele   OT 5: promovarea adaptării la schimbările climatice, a prevenirii riscurilor legate de acestea și a gestionării lor   || 5.1 Emisii de GES: respectarea dispozițiilor articolului 6 alineatul (1) din Decizia nr. 406/2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind efortul statelor membre de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră astfel încât să respecte angajamentele Comunității de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2020   5.2 Eficiență energetică: transpunerea în legislația națională a Directivei 2006/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 aprilie 2006 privind eficiența energetică la utilizatorii finali și serviciile energetice[38]   5.3 Tarifarea apei: existența unei politici de tarifare a apei care să asigure o contribuție adecvată a diferitelor utilizări ale apei la recuperarea costurilor aferente serviciilor de utilizare a apei, în conformitate cu articolul 9 din Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei[39].         5.4. Planuri de gestionare a deșeurilor: transpunerea în legislația națională a Directivei 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive[40], în special elaborarea planurilor de gestionare a deșeurilor în conformitate cu directiva respectivă.   5.5 Energie din surse regenerabile: transpunerea în legislația națională a Directivei 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, de modificare și ulterior de abrogare a Directivelor 2001/77/CE și 2003/30/CE[41]   || –  Un stat membru a prezentat Comisiei un raport cu privire la politicile și măsurile naționale adoptate, în temeiul articolului 3 din Decizia nr. 406/2009/CE, în perioada 2013-2020;     –  Un stat membru a prezentat Comisiei un plan de acțiune în domeniul eficienței energetice care transpune obiectivele legate de economisirea energiei în măsuri concrete și coerente, în conformitate cu articolul 14 din Directiva 2006/32/CE.   –  Un stat membru a luat în considerare principiul recuperării costurilor aferente serviciilor de utilizare a apei, inclusiv costurile legate de protecția mediului și de resurse, în conformitate cu articolul 9 alineatul (1) din Directiva 2000/60/CE; –  Un stat membru a realizat o analiză economică în conformitate cu articolul 5 din Directiva 2000/60/CE și cu anexa III la aceasta, referitoare la volumul, prețul și costul serviciilor de utilizare a apei, precum și estimări ale investițiilor relevante –  Un stat membru a asigurat contribuția diferitelor utilizări ale apei per sector în conformitate cu articolul 9 alineatul (3) din Directiva 2000/60/CE   –  Un stat membru a asigurat faptul că autoritățile sale competente stabilesc, în conformitate cu articolele 1, 4, 13, și 16 din Directiva 2008/98/CE, unul sau mai multe planuri de gestionare a deșeurilor, în conformitate cu cerințele articolului 28 din directiva respectivă;   –  Un stat membru a adoptat un plan de acțiune în domeniul energiei din surse regenerabile, în conformitate cu articolul 4 din Directiva 2009/28/CE
 Prioritatea DR 6: promovarea incluziunii sociale, a reducerii sărăciei și a dezvoltării economice în zonele rurale   OT 8: promovarea ocupării forței de muncă și sprijinirea mobilității profesionale   OT 9: promovarea incluziunii sociale și combaterea sărăciei || 6.1 Accesul la FEADR: Sprijinirea părților interesate relevante pentru a avea acces la FEADR   6.2 Activitate independentă, antreprenoriat și înființarea de întreprinderi: existența unei strategii cuprinzătoare și incluzive de acordare a sprijinului incluziv pentru înființarea de întreprinderi în conformitate cu Small Business Act[42] și în concordanță cu orientarea 7 privind ocuparea forței de muncă, în ceea ce privește asigurarea condițiilor care să permită crearea de locuri de muncă             6.3 Infrastructura NGA (rețele de acces de generație următoare): Existența la nivel național a unor planuri privind NGA care țin seama de acțiunile regionale pentru a atinge obiectivele UE în materie de acces la internet de mare viteză[43], cu accent pe zonele în care piața nu oferă o infrastructură la costuri accesibile și de o calitate adecvată.   || –      Părților interesate relevante li se acordă sprijin pentru prezentarea propunerilor de proiecte și pentru implementarea și gestionarea proiectelor selecționate   –  Statele membre pun în aplicare o strategie cuprinzătoare și incluzivă care cuprinde: –    măsuri privind reducerea semnificativă a timpului și a costurilor necesare pentru înființarea întreprinderilor în conformitate cu Small Business Act; –     măsuri privind reducerea timpului necesar pentru obținerea licențelor și a autorizațiilor pentru începerea și desfășurarea activității specifice a unei întreprinderi în conformitate cu Small Business Act; –     acțiuni care fac legătura între serviciile adecvate de dezvoltare a întreprinderii și serviciile financiare (acces la capital), inclusiv deschiderea către grupurile și regiunile dezavantajate     –  Este instituit, la nivel național, un plan privind NGA care conține: –     un plan al investițiilor în infrastructură prin agregarea cererii și prin cartografierea infrastructurii și a serviciilor, actualizat periodic; –    modele de investiții sustenabile destinate să amelioreze concurența și să ofere acces la infrastructuri și servicii deschise, accesibile, de calitate și adaptate exigențelor viitorului; –    măsuri privind stimularea investițiilor private.
2.
CONDIȚII ORIZONTALE (co) APLICABILE MAI MULTOR PRIORITĂȚI
   || CO.1 Eficiența administrativă a statelor membre: existența unei strategii de consolidare a eficienței administrative a țării, inclusiv reforma administrației publice[44]               CO.2 Alocarea resurselor umane: organismele responsabile cu gestionarea și implementarea programelor de dezvoltare rurală dispun de o capacitate suficientă în materie de alocare a resurselor umane, de gestionare a formării și de sisteme IT   CO. 3 Criterii de selecție: este definită o abordare corespunzătoare care să prevadă principii aplicabile stabilirii criteriilor de selectare a proiectelor și în privința dezvoltării locale   || –  Este instituită și în curs de implementare o strategie de consolidare a eficienței administrative a statelor membre[45]; strategia include: –     o analiză și o planificare strategică a acțiunilor de reformă juridică, organizațională și/sau procedurală; –    dezvoltarea de sisteme de gestionare a calității; –     acțiuni integrate pentru simplificarea și raționalizarea procedurilor administrative; –     dezvoltarea competențelor la toate nivelurile; –     dezvoltarea procedurilor și a instrumentelor de monitorizare și evaluare;     –  Este inclusă în program o descriere a alocării resurselor umane, a gestionării formării și a sistemelor IT din cadrul autorităților de gestionare a programelor, care să demonstreze îndeplinirea condiției ex ante CO.2   –  Este inclusă în program o descriere a abordării alese în privința stabilirii criteriilor de selecție a proiectelor și în privibnța dezvoltării locale, care să demonstreze îndeplinirea condiții ex ante CO.3
ANEXA V
Lista indicativă a măsurilor importante pentru una sau mai multe priorități ale
Uniunii în materie de dezvoltare rurală
Măsuri deosebit de importante pentru mai multe dintre
prioritățile Uniunii
Articolul 16
Servicii de consiliere, servicii de gestionare a exploatației și servicii de
înlocuire în cadrul exploataţiei
Articolul 18
Investiții în active fizice
Articolul 20
Dezvoltarea exploatațiilor și a întreprinderilor
Articolul 36
Cooperare
Articolele 42 – 45
LEADER
Măsuri deosebit de importante pentru încurajarea
transferului de cunoștințe și a inovării în agricultură, silvicultură și zonele
rurale
Articolul 15
Transfer de cunoștințe și acțiuni de informare
Articolul 27
Investiții în noi tehnologii forestiere și în prelucrarea și comercializarea
produselor forestiere
Măsuri deosebit de importante pentru creșterea
competitivității tuturor tipurilor de agricultură și pentru creșterea
viabilității exploatațiilor
Articolul 17 Scheme
de calitate pentru produse agricole și alimentare
Articolele 32 – 33
Plăți pentru zone care se confruntă cu constrângeri naturale sau cu alte
constrângeri specifice
Măsuri deosebit de importante pentru promovarea
organizării lanțului alimentar și a gestionării riscurilor în agricultură
Articolul 19
Refacerea potențialului de producție agricolă afectat de dezastre naturale și
de evenimente catastrofale și instituirea unor măsuri de prevenire
corespunzătoare
Articolul 25
Prevenirea și repararea daunelor cauzate pădurilor de incendii, de dezastre
naturale și de evenimente catastrofale
Articolul 28
Înființarea grupurilor de producători
Articolul 34
Bunăstarea animalelor
Articolul 37
Gestionarea riscurilor
Articolul 38
Asigurarea culturilor, a animalelor și a plantelor
Articolul 39
Fonduri mutuale pentru bolile animalelor și ale plantelor și pentru incidentele
de mediu
Articolul 40
Instrumentul de stabilizare a veniturilor
Măsuri deosebit de importante pentru refacerea,
conservarea și consolidarea ecosistemelor care depind de agricultură și
silvicultură
și
pentru promovarea utilizării eficiente a resurselor și
sprijinirea tranziției către o economie cu emisii reduse de carbon și
rezistentă la schimbările climatice în sectoarele agricol, alimentar și silvic;
Articolul 22
Investiții în dezvoltarea zonelor forestiere și ameliorarea viabilității
pădurilor
Articolul 23
Împădurirea și crearea de suprafețe împădurite
Articolul 24
Instituirea de sisteme agroforestiere
Articolul 26
Investiții în ameliorarea rezilienței și a valorii ecologice a ecosistemelor
forestiere
Articolul 29
Agromediu și climă
Articolul 30
Agricultura ecologică
Articolul 31 Plăți
Natura 2000 și plăți legate de Directiva-cadru privind apa
Articolul 35
Servicii de silvomediu, servicii climatice și conservarea pădurilor
Măsuri deosebit de importante pentru promovarea
incluziunii sociale, a reducerii sărăciei și a dezvoltării economice în zonele
rurale.
Articolul 21
Servicii de bază și reînnoirea satelor în zonele rurale
Articolele 42 – 45
LEADER
FIȘĂ FINANCIARĂ
LEGISLATIVĂ

1.
CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI
1.1.
Titlul propunerii/inițiativei

-        Propunere
de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor
norme privind plăţile directe acordate fermierilor prin scheme de sprijin în
cadrul politicii agricole comune;
-        Propunere
de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unei
organizări comune a piețelor produselor agricole (Regulamentul privind OCP
unică);
-        Propunere
de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind sprijinul
pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare
rurală (FEADR);
-        Propunere
de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind finanțarea,
gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune;
-        Propunere
de Regulament al Parlamentului European şi al Consiliului de modificare a
Regulamentului (CE) nr. 73/2009 al Consiliului în ceea ce priveşte
aplicarea plăţilor directe pentru fermieri în anul 2013;
-        Propunere
de Regulament al Consiliului de stabilire a măsurilor pentru determinarea
anumitor ajutoare și restituiri legate de organizarea comună a piețelor
produselor agricole;
-        Propunere
de Regulament al Parlamentului European şi al Consiliului de modificare a
Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce priveşte
schema de plată unică şi sprijinul acordat viticultorilor.

1.2.
Domeniul (domeniile) de politică în cauză în
structura ABM/ABB[46]

Domeniul
de politică: titlul 05 de la rubrica 2

1.3.
Natura propunerii/inițiativei (cadrul legislativ
pentru PAC după 2013)

x Propunere/inițiativă
care se referă la o acțiune nouă
¨ Propunere/inițiativă
care se referă la o acțiune nouă ca urmare a unui proiect-pilot/a unei
acțiuni pregătitoare[47]
x Propunere/inițiativă
care se referă la prelungirea unei acțiuni existente
x Propunere/inițiativă
care se referă la o acțiune reorientată către o acțiune nouă

1.4.
Obiective
1.4.1.
Obiectiv(e) strategic(e) multianual(e) al(e)
Comisiei vizat(e) de propunere/inițiativă

Pentru
promovarea utilizării eficiente a resurselor în vederea unei creșteri
inteligente, durabile și favorabile incluziunii pentru agricultura și
dezvoltarea rurală din UE, în concordanță cu strategia Europa 2020, obiectivele
PAC sunt următoarele:
-
producția alimentară viabilă;
-
gestionarea durabilă a resurselor naturale și acţiunile de combatere a
schimbărilor climatice;
-
dezvoltarea teritorială echilibrată.

1.4.2.
Obiectiv(e) specific(e) și activitatea
(activitățile) ABM/ABB în cauză

Obiective specifice pentru domeniul de politică 05:
Obiectivul specific nr. 1:
furnizarea
de bunuri publice de mediu
Obiectivul specific nr. 2:
compensarea
dificultăţilor legate de producţia în zone cu constrângeri naturale specifice
Obiectivul specific nr. 3:
continuarea
acţiunilor de combatere a schimbărilor climatice și de adaptare la acestea
Obiectivul specific nr. 4:
gestionarea
bugetului UE (PAC) în conformitate cu standarde ridicate de gestiune financiară
Obiectivul specific pentru ABB 05 02 – Intervenţii pe pieţele agricole:
Obiectivul specific nr. 5:
creșterea
competitvității sectorului agricol și accentuarea valorii acestuia în cadrul
lanţului alimentar
Obiectivul specific pentru ABB 05 03 – Ajutoare directe:
Obiectivul specific nr. 6:
contribuția
la veniturile fermelor și limitarea variabilității acestora
Obiective specifice pentru ABB 05 04 – Dezvoltare rurală:
Obiectivul specific nr. 7
promovarea
dezvoltării ecologice prin inovare
Obiectivul specific nr. 8:
susţinerea
ocupării forței de muncă în mediul rural și menţinerea structurii sociale a
zonelor rurale
Obiectivul specific nr. 9
ameliorarea
economiei rurale și promovarea diversificării
Obiectivul specific nr. 10
facilitarea
diversităţii structurale a sistemelor agricole

1.4.3.
Rezultatul (rezultatele) și impactul preconizate

Nu
este posibilă fixarea unor ţinte cantitative pentru indicatorii de impact în
acest stadiu. Deşi politica se poate îndrepta într-o
anumită direcţie, rezultatele economice, de mediu și sociale ample, măsurate
prin astfel de indicatori, ar depinde, în ultimă instanţă, şi de impactul creat
de o serie de factori externi care, conform experienţei recente, au devenit
semnificativi şi imprevizibili. Se află în curs o analiză suplimentară, care se
estimează că va fi încheiată pentru perioada de după 2013.
În
privinţa plăţilor directe, statele membre vor avea posibilitatea de a decide,
într-o măsură limitată, cu privire la aplicarea anumitor componente ale
schemelor de plăţi directe.
În
ceea ce priveşte dezvoltarea rurală, rezultatele și impactul preconizate vor
depinde de programele de dezvoltare rurală pe care le vor prezenta statele
membre Comisiei. Se va solicita statelor membre să
stabilească ţinte în programele lor.

1.4.4.
Indicatori de rezultat și de impact

Propunerile
prevăd instituirea unui cadru comun de monitorizare şi de evaluare în vederea
măsurării performanţei politicii agricole comune. Cadrul
respectiv trebuie să cuprindă toate instrumentele legate de monitorizarea și de
evaluarea măsurilor din cadrul PAC, în special monitorizarea și evaluarea în
cazul plăţilor directe, al măsurilor de piaţă, al măsurilor de dezvoltare
rurală și al aplicării ecocondiţionalităţii.
Impactul
acestor măsuri din cadrul PAC trebuie să fie măsurat în raport cu următoarele
obiective:
(a)      producţia viabilă de
produse alimentare, acordând o atenţie deosebită veniturilor agricole,
productivităţii agricole și stabilităţii preţurilor;
(b)     gestionarea durabilă a
resurselor naturale și acţiunile de combatere a schimbărilor climatice, acordând
o atenţie deosebită emisiilor de gaze cu efect de seră, biodiversităţii, solului
și apei;
(c)      dezvoltarea
teritorială echilibrată, acordând o atenţie deosebită ocupării forței de muncă
în mediul rural, creșterii economice și sărăciei în zonele rurale.
Comisia
definește setul de indicatori specifici pentru aceste obiective și domenii prin
intermediul unor acte de punere în aplicare.
În
plus, în privinţa dezvoltării rurale, se propune un sistem comun reconsolidat
de monitorizare și de evaluare. Sistemul respectiv
urmăreşte (a) să demonstreze progresele și realizările politicii de dezvoltare
rurală și să evalueze impactul, eficacitatea, eficiența și relevanța
intervențiilor politicii de dezvoltare rurală, (b) să contribuie la o mai bună
orientare a sprijinului pentru dezvoltare rurală și (c) să sprijine un proces
comun de învăţare legat de monitorizare și de evaluare. Comisia va întocmi,
prin intermediul unor acte de punere în aplicare, o listă de indicatori comuni
referitori la priorităţile politice.

1.5.
Motivele propunerii/inițiativei
1.5.1.
Cerință (cerințe) de îndeplinit pe termen scurt sau
pe termen lung

Pentru
îndeplinirea obiectivelor strategice multianuale ale PAC, care reprezintă o
transpunere directă a strategiei Europa 2020 pentru zonele rurale europene, și
pentru a îndeplini cerinţele relevante din tratat, propunerile urmăresc
instituirea cadrului legislativ pentru politica agricolă comună pentru perioada
de după 2013.

1.5.2.
Valoarea adăugată a implicării UE

Viitoarea
PAC nu se va mai axa doar pe o parte restrânsă, deși esențială, a economiei UE,
ci va deveni și o politică de importanță strategică pentru securitatea
alimentară, pentru mediu și pentru echilibrul teritorial. Astfel,
PAC, ca politică cu adevărat comună, foloseşte în modul cel mai eficient
resurse bugetare limitate pentru a menţine o agricultură durabilă în întreaga
UE, pentru a aborda probleme transfrontaliere importante cum sunt schimbările
climatice și pentru a consolida solidaritatea dintre statele membre.
După
cum se precizează în Comunicarea Comisiei intitulată „Un buget pentru Europa 2020”[48], PAC este o politică cu
adevărat europeană. În loc să gestioneze 27 de politici și
bugete separate pentru agricultură, statele membre își pun în comun resursele
pentru a gestiona o singură politică europeană, cu un buget unic european. Rezultă,
în mod firesc, că bugetul PAC reprezintă o parte semnificativă din bugetul UE. Această
abordare este însă mai eficientă și mai rentabilă decât o abordare națională
necoordonată.

1.5.3.
Învățăminte desprinse din experiențele similare
anterioare

Pe
baza evaluării cadrului politic actual, s-au realizat o consultare amplă cu
părţile interesate, o analiză a provocărilor și nevoilor viitoare și o evaluare
cuprinzătoare a impactului. Se pot găsi mai multe detalii
în evaluarea impactului şi în expunerea de motive care însoţesc propunerile
legislative.

1.5.4.
Coerența și posibila sinergie cu alte instrumente
relevante

Propunerile
legislative la care se referă prezenta fişă financiară trebuie privite în
contextul mai larg al propunerilor pentru un regulament-cadru unic, cu norme
comune pentru fondurile din cadrul strategic comun (FEADR, FEDER, FSE, Fondul
de coeziune şi EMFF). Regulamentul-cadru respectiv va avea
o contribuţie importantă la reducerea sarcinii administrative, la cheltuirea
fondurilor UE în mod eficace și la punerea în practică a simplificării. Acest
aspect va sta și la baza noilor concepte ale cadrului strategic comun pentru
toate aceste fonduri și a viitoarelor contracte de parteneriat care vor viza și
aceste fonduri.
Cadrul
strategic comun, care va fi instituit, va transforma obiectivele și
priorităţile Strategiei Europa 2020 în priorităţi ale FEADR și ale FEDER, ale
FSE, ale Fondului de coeziune și ale EMFF, ceea ce va asigura o folosire
integrată a fondurilor pentru atingerea obiectivelor comune.
Cadrul
strategic comun va stabili și mecanisme de coordonare cu alte politici și
instrumente relevante ale Uniunii.
De
asemenea, în privinţa PAC, se vor obţine sinergii și efecte de simplificare
semnificative prin armonizarea și alinierea normelor în materie de gestionare
şi de control pentru primul şi al doilea pilon (FEGA, respectiv FEADR) ale PAC. Legătura solidă dintre FEGA şi FEADR trebuie păstrată, iar structurile
deja existente în statele membre trebuie susţinute.

1.6.
Durata și impactul financiar

x Propunere/iniţiativă cu durată limitată
(pentru proiectele de regulamente privind schemele de plăţi directe,
regulamentele privind dezvoltarea rurală și cele tranzitorii)
–
x   Propunere/inițiativă în
vigoare de la 1.1.2014 până la 31.12.2020
–
x   Impact financiar pentru
perioada următorului cadru financiar multianual. Pentru dezvoltarea rurală,
impactul asupra plăţilor până în 2023.
x Propunere/iniţiativă cu durată nelimitată
(pentru proiectul de regulament privind OCP unică şi pentru regulamentul
orizontal)
–      Punere în aplicare din 2014.

1.7.
Tipul (tipurile) de gestiune preconizat(e)[49]

x Gestiune centralizată directă de către
Comisie
¨ Gestiune centralizată indirectă, prin delegarea sarcinilor de execuție:
–
¨         agențiilor executive
–      ¨         organismelor
instituite de Comunități[50]

–      ¨         organismelor
publice naționale/organismelor cu misiune de serviciu public
–
¨  persoanelor cărora li se încredințează executarea unor acțiuni
specifice în temeiul titlului V din Tratatul privind Uniunea Europeană,
identificate în actul de bază relevant în sensul articolului 49 din
Regulamentul financiar
x Gestiune partajată cu statele membre
¨ Gestiune descentralizată împreună cu țări terțe
¨ Gestiune în comun cu
organizații internaționale (de precizat)
Observații
Nicio
schimbare semnificativă față de situația actuală, adică cea mai mare parte a
cheltuielilor implicate de propunerile legislative privind reforma PAC va fi
gestionată prin gestiune partajată cu statele membre. Totuși,
o parte foarte mică va continua să fie gestionată direct și centralizat de
Comisie.

2.
MĂSURI DE GESTIONARE
2.1.
Dispoziții în materie de monitorizare și de
raportare

În
ceea ce privește monitorizarea și evaluarea PAC, o dată la patru ani Comisia va
prezenta Parlamentului European și Consiliului un raport, primul raport urmând
să fie prezentat cel târziu la sfârșitul anului 2017.
Această
obligație este completată de dispoziții specifice în toate domeniile PAC, mai
multe cerințe cuprinzătoare referitoare la raportare și la notificare urmând a
fi specificate în normele de punere în aplicare.
În
ceea ce privește dezvoltarea rurală, sunt prevăzute de asemenea norme
referitoare la monitorizarea la nivelul programelor, care va fi aliniată cu
celelalte fonduri și îmbinată cu evaluări ex ante, in itinere și ex post.

2.2.
Sistemul de gestiune și de control
2.2.1.
Riscul (riscurile) identificat(e)

Există
peste șapte milioane de beneficiari ai PAC, care primesc sprijin printr-o amplă
varietate de scheme de ajutoare diferite, fiecare dintre acestea având criterii
de eligibilitate detaliate și uneori complexe.
Reducerea
ratei de eroare în domeniul politicii agricole comune poate fi considerată deja
o tendință. Astfel, o rată de eroare apropiată de 2 %
constatată recent confirmă evaluarea generală pozitivă din anii precedenți. Intenția
este de a continua eforturile pentru a ajunge la o rată de eroare de sub 2 %.

2.2.2.
Metoda (metodele) de control preconizată(e)

Pachetul
legislativ, în special propunerea de regulament privind finanțarea, gestionarea
și monitorizarea politicii agricole comune, vizează menținerea și consolidarea
sistemului actual instituit prin Regulamentul (CE) nr. 1290/2005. Pachetul prevede o structură administrativă obligatorie la nivelul
statelor membre, concentrată în jurul agențiilor de plăți acreditate, care sunt
responsabile cu desfășurarea controalelor la nivelul beneficiarului final, în
conformitate cu principiile prezentate la punctul 2.3. În fiecare an, persoana
aflată la conducerea fiecărei agenții de plăți trebuie să prezinte o declarație
de asigurare care să se refere la exhaustivitatea, la exactitatea și la
veridicitatea conturilor, la buna funcționare a sistemelor de control intern,
precum și la legalitatea și la regularitatea tranzacțiilor subiacente. Un
organism de audit independent trebuie să prezinte un aviz referitor la toate
aceste trei elemente.
Comisia
va continua să auditeze cheltuielile agricole, utilizând o abordare bazată pe
riscuri pentru a se asigura că auditurile sale vizează domeniile cu cele mai
mari riscuri. Dacă aceste audituri arată că au fost
efectuate cheltuieli cu încălcarea normelor Uniunii, Comisia va exclude sumele
în cauză de la finanțarea de către Uniune, în cadrul sistemului de verificare a
conformității.
În
ceea ce privește costul controalelor, anexa 8 la studiul de evaluare a
impactului care însoțește propunerile legislative prezintă o analiză detaliată.

2.3.
Măsurile de prevenire a fraudelor și a neregulilor

Pachetul
legislativ, mai ales propunerea de regulament privind finanțarea, gestionarea
și monitorizarea politicii agricole comune, vizează menținerea și consolidarea
actualelor sisteme detaliate referitoare la controale și la penalităţile care
trebuie aplicate de agențiile de plăți, cu caracteristicile de bază comune și
cu normele speciale adaptate la particularităţile fiecărei scheme de ajutoare. În general, sistemele prevăd controale administrative exhaustive
asupra a 100 % din cererile de ajutoare, controale încrucișate cu alte
baze de date, atunci când sunt considerate oportune, precum și controale la
fața locului înainte de efectuarea plăților în cazul unui număr minim de tranzacţii,
în funcție de riscul asociat schemei în cauză. Dacă prin aceste controale la
fața locului se constată un număr mare de nereguli, trebuie efectuate controale
suplimentare. În acest context, de departe cel mai important sistem este
Sistemul Integrat de Administrare și Control (IACS), care în exercițiul
financiar 2010 a cuprins aproximativ 80 % din totalul cheltuielilor din
cadrul FEGA și FEADR. Se va delega Comisiei competența de a permite reducerea
numărului controalelor la fața locului în cazul statelor membre cu sisteme de
control care funcționează corespunzător și cu rate de eroare scăzute.
În
plus, pachetul prevede că statele membre trebuie să prevină, să depisteze și să
corecteze neregulile și fraudele, să impună penalităţi eficace, disuasive și
proporționale în conformitate cu legislația Uniunii sau cu dreptul național și
să recupereze toate plățile neconforme, cu dobânzile aferente. Pachetul include un mecanism de închidere automată a cazurilor de
neregulă care prevede că, dacă recuperarea nu are loc în termen de patru ani de
la data cererii de recuperare sau în termen de opt ani în cazul unor proceduri
judiciare, sumele nerecuperate sunt imputate statului membru în cauză. Acest
mecanism va constitui un stimulent puternic pentru statele membre,
determinându-le să recupereze cât se poate de repede plățile neconforme.

3.
IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL PROPUNERII/INIȚIATIVEI

Cuantumurile indicate în prezenta fișă financiară
sunt exprimate în prețuri curente și în angajamente.
În plus față de modificările care rezultă din
propunerile legislative și care sunt enumerate în tabelele de mai jos,
propunerile legislative implică modificări suplimentare care nu au niciun
impact financiar.
Pentru oricare dintre anii din perioada 2014-2020,
nu poate fi exclusă deocamdată aplicarea disciplinei financiare. Totuși, acest lucru nu va depinde de propunerile de reformă ca atare,
ci de alți factori, precum executarea ajutoarelor directe sau evoluțiile
viitoare ale piețelor agricole.
În ceea ce privește ajutoarele directe, plafoanele
nete extinse pentru 2014 (anul calendaristic 2013) incluse în propunerea
referitoare la tranziție depășesc cuantumurile alocate pentru ajutoarele
directe indicate în tabelele de mai jos. Scopul acestei
extinderi este asigurarea continuității legislației existente într-un scenariu
în care toate celelalte elemente ar rămâne nemodificate, fără a se aduce
atingere eventualei nevoi de aplicare a mecanismului de disciplină financiară.
Propunerile de reformă conțin dispoziții care
acordă statelor membre un anumit grad de flexibilitate în ceea ce privește
alocarea de către acestea a ajutoarelor directe și, respectiv, a sprijinului
pentru dezvoltare rurală. În cazul în care statele membre
decid să utilizeze acea flexibilitate, decizia respectivă va avea consecințe
financiare în cadrul cuantumurilor acordate ca finanțare, consecințe care nu
pot fi cuantificate în prezent.
Prezenta fișă financiară nu ține cont de posibila
utilizare a rezervei pentru situaţii de criză. Trebuie subliniat
că sumele luate în considerare în ceea ce privește cheltuielile legate de piață
se bazează pe faptul că nu se vor efectua achiziții în cadrul intervenției
publice și nu se vor lua măsuri legate de o situație de criză în niciun sector.

3.1.
Rubrica (rubricile) din cadrul financiar multianual
și linia bugetară (liniile bugetare) de cheltuieli afectată (afectate)

Tabelul 1: Cuantumuri
pentru PAC, inclusiv cuantumurile complementare prevăzute de propunerile
privind CFM și propunerile de reformare a PAC
În milioane EUR (în prețuri curente)
 Exercițiul bugetar || 2013 || 2013 ajustat (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL 2014-2020
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 În CFM ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rubrica 2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ajutoare directe și cheltuieli legate de piață (2) (3) (4) || 44 939 || 45 304 || 44 830 || 45 054 || 45 299 || 45 519 || 45 508 || 45 497 || 45 485 || 317 193
 Venituri alocare estimate || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 4 704
 P1 Ajutoare directe și cheltuieli legate de piață (cu venituri alocate) || 45 611 || 45 976 || 45 502 || 45 726 || 45 971 || 46 191 || 46 180 || 46 169 || 46 157 || 321 897
 P2 Dezvoltare rurală (4) || 14 817 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 101 157
 Total || 60 428 || 60 428 || 59 953 || 60 177 || 60 423 || 60 642 || 60 631 || 60 620 || 60 608 || 423 054
  Rubrica 1 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Cadrul strategic comun pentru cercetare și inovare agricolă || - || - || 682 || 696 || 710 || 724 || 738 || 753 || 768 || 5 072
 Persoanele cele mai defavorizate || - || - || 379 || 387 || 394 || 402 || 410 || 418 || 427 || 2 818
 Total || - || - || 1 061 || 1 082 || 1 104 || 1 126 || 1 149 || 1 172 || 1 195 || 7 889
  Rubrica 3 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Siguranța alimentară || - || - || 350 || 350 || 350 || 350 || 350 || 350 || 350 || 2 450
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 În afara CFM ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Rezerva pentru situații de criză în agricultură || - || - || 531 || 541 || 552 || 563 || 574 || 586 || 598 || 3 945
  Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Din care maximum disponibil pentru agricultură: (5) || - || - || 379 || 387 || 394 || 402 || 410 || 418 || 427 || 2 818
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL Propunerile Comisiei (CFM + în afara CFM) + venituri alocate || 60 428 || 60 428 || 62 274 || 62 537 || 62 823 || 63 084 || 63 114 || 63 146 || 63 177 || 440 156
 TOTAL Propunerile CFM (mai exact, excluzând rezerva și FEG) + venituri alocate || 60 428 || 60 428 || 61 364 || 61 609 || 61 877 || 62 119 || 62 130 || 62 141 || 62 153 || 433 393
Observații:
(1)           Având în vedere modificările legislative
deja convenite, și anume modularea voluntară în cazul Regatului Unit și articolul 136,
până cel târziu la sfârșitul anului 2013 va înceta aplicarea „cuantumurilor
necheltuite”.
(2)           Cuantumurile se referă la plafonul anual
propus pentru primul pilon. Totuși, trebuie să se țină cont de faptul că se
propune mutarea cheltuielilor negative în urma închiderii conturilor (în
prezent la postul bugetar 05 07 01 06) la venituri alocate (la
postul 67 03). Pentru detalii, a se vedea tabelul cu veniturile estimate,
pe pagina de mai jos.
(3)           Cifrele pentru 2013 includ cuantumurile
pentru măsurile veterinare și fitosanitare, precum și măsurile de piață pentru
sectorul pescăresc.
(4)           Cuantumurile din tabelul de mai sus
corespund celor din Comunicarea Comisiei „Un buget pentru Europa 2020” [COM(2011)500
final, 29 iunie 2011]. Totuși, urmează să se decidă dacă CFM va
reflecta transferul propus cu începere din 2014 din pachetul financiar al unui
stat membru alocat programului național de restructurare în sectorul bumbacului
către dezvoltarea rurală, ceea ce ar implica o ajustare (4 milioane EUR
pe an) a cuantumurilor pentru subplafonul FEGA și respectiv pentru
pilonul 2. În tabelele din secțiunile de mai jos, cuantumurile au fost
transferate, indiferent de reflectarea sau nereflectarea lor în CFM.
(5)           În conformitate cu comunicarea Comisiei
„Un buget pentru Europa 2020” [COM(2011)500 final din 29 iunie 2011],
un cuantum total de până la 2,5 miliarde EUR (corespunzător
prețurilor din 2011) va fi disponibil în cadrul Fondului european de ajustare
la globalizare pentru acordarea de sprijin suplimentar fermierilor care suferă
din cauza efectelor globalizării. În tabelul de mai sus, defalcarea pe an în
preţuri curente este doar indicativă. Proiectul de acord
interinstituțional între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind
cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară [COM(2011)403
final, 29 iunie 2011] stabilește, pentru FEG, un cuantum anual
general maxim de 429 de milioane EUR (corespunzător prețurilor din 2011).

3.2.
Impactul estimat asupra cheltuielilor
3.2.1.
Sinteza impactului estimat asupra cheltuielilor

Tabelul 2: Veniturile
și cheltuielile estimate pentru domeniul de politică 05 în cadrul rubricii 2
În milioane EUR (în prețuri curente)
 Exercițiul bugetar || 2013 || 2013 ajustat || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL 2014-2020
 VENITURI ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 123 – Taxa pe producția de zahăr (resurse proprii) || 123 || 123 || 123 || 123 ||   ||   ||   ||   ||   || 246
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 67 03 - Venituri alocate || 672 || 672 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 5 187
  din care: ex 05 07 01 06 – închiderea conturilor || 0 || 0 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483
 Total || 795 || 795 || 864 || 864 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 5 433
 CHELTUIELI ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 05 02 – Piețe (1) || 3 311 || 3 311 || 2 622 || 2 641 || 2 670 || 2 699 || 2 722 || 2 710 || 2 699 || 18 764
 05 03 – Ajutoare directe (înaintea plafonării) (2) || 42 170 || 42 535 || 42 876 || 43 081 || 43 297 || 43 488 || 43 454 || 43 454 || 43 454 || 303 105
 05 03 – Ajutoare directe (după plafonare) || 42 170 || 42 535 || 42 876 || 42 917 || 43 125 || 43 303 || 43 269 || 43 269 || 43 269 || 302 027
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 05 04 – Dezvoltare rurală (înaintea plafonării) || 14 817 || 14 451 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 101 185
 05 04 – Dezvoltare rurală (după plafonare) || 14 817 || 14 451 || 14 455 || 14 619 || 14 627 || 14 640 || 14 641 || 14 641 || 14 641 || 102 263
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 05 07 01 06 – Închiderea conturilor || -69 || -69 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Total || 60 229 || 60 229 || 59 953 || 60 177 || 60 423 || 60 642 || 60 631 || 60 620 || 60 608 || 423 054
 BUGET NET după veniturile alocate ||   ||   || 59 212 || 59 436 || 59 682 || 59 901 || 59 890 || 59 879 || 59 867 || 417 867
Observații:
(1)           Pentru 2013,
estimare preliminară bazată pe proiectul de buget pentru 2012, ținând cont de
ajustările juridice deja convenite pentru 2013 (de exemplu, plafonul pentru sectorul
vitivinicol, renunțarea la prima pentru feculele de cartofi, nutrețul uscat),
precum și de unele evoluții prevăzute. Pentru toți anii, estimările presupun că
nu va fi necesară o finanțare suplimentară pentru măsurile de sprijin datorate
perturbărilor pieței sau crizelor de pe piaţă.
(2)           Cuantumul
pentru 2013 cuprinde o estimare privind defrișarea viței-de-vie în 2012.
Tabelul 3: Calcularea
impactului financiar (pe capitol bugetar) al propunerilor de reformare a PAC în
ceea ce privește veniturile și cheltuielile PAC
În milioane EUR (în prețuri curente)
 Exercițiul bugetar || 2013 || 2013 ajustat ||   || TOTAL 2014-2020
   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 ||
 VENITURI ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 123 – Taxa pe producția de zahăr (resurse proprii) || 123 || 123 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 67 03 – Venituri alocate || 672 || 672 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483
  din care: ex 05 07 01 06 – închiderea conturilor || 0 || 0 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483
 Total || 795 || 795 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483
 CHELTUIELI ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 05 02 – Piețe (1) || 3 311 || 3 311 || -689 || -670 || -641 || -612 || -589 || -601 || -612 || -4 413
 05 03 - Ajutoare directe (înaintea plafonării) (2) || 42 170 || 42 535 || -460 || -492 || -534 || -577 || -617 || -617 || -617 || -3 913
 05 03 – Ajutoare directe – Produsul estimat al plafonării care urmează a fi transferat spre dezvoltarea rurală ||   ||   || 0 || -164 || -172 || -185 || -186 || -186 || -186 || -1 078
 05 04 - Dezvoltare rurală (înaintea plafonării) || 14 817 || 14 451 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 28
 05 04 - Dezvoltare rurală – Produsul estimat al plafonării care urmează a fi transferat de la ajutoarele directe ||   ||   || 0 || 164 || 172 || 185 || 186 || 186 || 186 || 1 078
 05 07 01 06 – Închiderea conturilor || -69 || -69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483
 Total || 60 229 || 60 229 || -1 076 || -1 089 || -1 102 || -1 115 || -1 133 || -1 144 || -1 156 || -7 815
 BUGET NET după veniturile alocate ||   ||   || -1 145 || -1 158 || -1 171 || -1 184 || -1 202 || -1 213 || -1 225 || -8 298
Observații:
(1)           Pentru 2013,
estimare preliminară bazată pe proiectul de buget pentru 2012, ținând cont de
ajustările juridice deja convenite pentru 2013 (de exemplu, plafonul pentru sectorul
vitivinicol, renunțarea la prima pentru feculele de cartofi, nutrețul uscat),
precum și de unele evoluții prevăzute. Pentru toți anii, estimările presupun că
nu va fi necesară o finanțare suplimentară pentru măsurile de sprijin datorate perturbărilor
pieței sau crizelor de pe piaţă.
(2)           Cuantumul
pentru 2013 cuprinde o estimare privind defrișarea viței-de-vie în 2012.
Tabelul 4: Calcularea
impactului financiar al propunerilor de reformare a PAC în ceea ce privește
cheltuielile legate de piață din cadrul PAC
În milioane EUR (în prețuri curente)
 EXERCIȚIUL BUGETAR ||   || Temei juridic || Nevoi estimate || Modificări față de 2013 ||
   ||   ||   || 2013 (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL 2014-2020
 Măsuri excepționale: raționalizarea și extinderea domeniului de aplicare al temeiului juridic ||   || articolele 154, 155, 156 || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 Retragerea de la intervenție a grâului dur și a sorgului ||   || fostul articol 10 || pm || - || - || - || - || - || - || - || -
 Programe de distribuire de produse alimentare către persoanele cele mai defavorizate || (2) || fostul articol 27 din Regulamentul 1234/2007 || 500,0 || -500,0 || -500,0 || -500,0 || -500,0 || -500,0 || -500,0 || -500,0 || -3 500,0
 Depozitare privată (fibre de in) ||   || articolul 16 || - || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || Pm
 Ajutoare pentru sectorul bumbacului - restructurare || (3) || fostul articol 5 din Regulamentul 637/2008 || 10,0 || -4,0 || -4,0 || -4,0 || -4,0 || -4,0 || -4,0 || -4,0 || -28,0
 Ajutoare pentru instalare destinate grupurilor de producători din sectorul fructelor și legumelor ||   || fostul articol 117 || 30,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || -15,0 || -15,0 || -30,0 || -30,0 || -90,0
 Programul de încurajare a consumului de fructe în școli ||   || articolul 21 || 90,0 || 60,0 || 60,0 || 60,0 || 60,0 || 60,0 || 60,0 || 60,0 || 420,0
 Renunțarea la ajutoarele pentru organizațiile de producători din sectorul hameiului ||   || fostul articol 111 || 2,3 || -2,3 || -2,3 || -2,3 || -2,3 || -2,3 || -2,3 || -2,3 || -15,9
 Depozitare privată opțională în cazul laptelui praf degresat ||   || articolul 16 || - || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 Eliminarea ajutorului pentru utilizarea laptelui degresat/laptelui praf degresat ca furaj/pentru cazeină și pentru utilizarea cazeinei ||   || fostele articole 101, 102 || pm || - || - || - || - || - || - || - || -
 Depozitare privată opțională pentru unt || (4) || articolul 16 || 14,0 || [-1,0] || [-14,0] || [-14,0] || [-14,0] || [-14,0] || [-14,0] || [-14,0] || [-85,0]
 Eliminarea prelevării promoționale în sectorul laptelui ||   || fostul articol 309 || pm || - || - || - || - || - || - || - || -
 TOTAL 05 02 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Efectul net al propunerilor de reformare (5) ||   ||   ||   || -446,3 || -446,3 || -446,3 || -461,3 || -461,3 || -476,3 || -476,3 || -3 213,9
Observații:
(1)           Estimarea
nevoilor din 2013 se bazează pe proiectul de buget pentru 2012 al Comisiei, cu
excepția: (a) a sectorului fructelor și sectorului legumelor unde nevoile se
bazează pe fișa financiară a proiectelor de reformare respective și (b) a
oricăror modificări juridice deja aprobate.
(2)           Cuantumul
pentru 2013 corespunde propunerii Comisiei COM(2010)486. Începând cu 2014,
măsura va fi finanțată în cadrul rubricii 1.
(3)           Pachetul
financiar pentru programul de restructurare a sectorului bumbacului pentru
Grecia (4 milioane de euro pe an) va fi transferat dezvoltării rurale începând
cu 2014. Pachetul financiar pentru Spania (6,1 milioane de euro pe an) va fi
dedicat schemei de plată unică începând cu 2018 (decizia a fost deja luată).
(4)           Efectul
estimat în cazul neaplicării măsurii.
(5)           Pe
lângă cheltuielile din cadrul capitolelor 05 02 și 05 03, se
anticipează că cheltuielile directe din cadrul capitolelor 05 01, 05 07
și 05 08 vor fi finanțate din venituri care vor fi atribuite FEGA.
Tabelul 5: Calcularea
impactului financiar al propunerilor de reformare a PAC în ceea ce privește
ajutoarele directe
În milioane EUR (în prețuri curente)
 EXERCIȚIUL BUGETAR ||   || Temei juridic || Nevoi estimate || Modificări față de 2013 ||
   ||   || 2013 (1) || 2013 ajustat (2) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL 2014-2020
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ajutoare directe ||   ||   || 42 169,9 || 42 535,4 || 341,0 || 381,1 || 589,6 || 768,0 || 733,2 || 733,2 || 733,2 || 4 279,3
  - Modificări deja hotărâte: ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Introducerea treptată a UE 12 ||   ||   ||   ||   || 875,0 || 1 133,9 || 1 392,8 || 1 651,6 || 1 651,6 || 1 651,6 || 1 651,6 || 10 008,1
 Restructurarea sectorului bumbacului ||   ||   ||   ||   || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 6,1 || 6,1 || 6,1 || 18,4
 Bilanțul de sănătate ||   ||   ||   ||   || -64,3 || -64,3 || -64,3 || -90,0 || -90,0 || -90,0 || -90,0 || -552,8
 Reforme anterioare ||   ||   ||   ||   || -9,9 || -32,4 || -32,4 || -32,4 || -32,4 || -32,4 || -32,4 || -204,2
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Modificări ca urmare a noilor propuneri de reformare a PAC ||   ||   || -459,8 || -656,1 || -706,5 || -761,3 || -802,2 || -802,2 || -802,2 || -4 990,3
 din care: plafonare ||   ||   ||   ||   || 0,0 || -164,1 || -172,1 || -184,7 || -185,6 || -185,6 || -185,6 || -1 077,7
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL 05 03 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Efectul net al propunerilor de reformare ||   ||   ||   ||   || -459,8 || -656,1 || -706,5 || -761,3 || -802,2 || -802,2 || -802,2 || -4 990,3
 TOTAL CHELTUIELI ||   ||   || 42 169,9 || 42 535,4 || 42 876,4 || 42 916,5 || 43 125,0 || 43 303,4 || 43 268,7 || 43 268,7 || 43 268,7 || 302 027,3
Observații:
(1)           Cuantumul
pentru 2013 cuprinde o estimare privind defrișarea viței-de-vie în 2012.
(2)           Având
în vedere modificările legislative deja convenite, și anume modularea voluntară
în cazul Regatului Unit și articolul 136, până la sfârșitul anului 2013 va
înceta aplicarea „cuantumurilor necheltuite”.
Tabelul 6: Componente
ale ajutoarelor directe
În milioane EUR (în prețuri curente)
 EXERCIȚIUL BUGETAR ||   ||   ||   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL 2014-2020
 Anexa II ||   ||   ||   ||   || 42 407,2 || 42 623,4 || 42 814,2 || 42 780,3 || 42 780,3 || 42 780,3 || 256 185,7
 Plăți pentru practici agricole care sunt benefice pentru climat și pentru mediul înconjurător (30 %) ||   ||   ||   ||   || 12 866,5 || 12 855,3 || 12 844,3 || 12 834,1 || 12 834,1 || 12 834,1 || 77 068,4
 Suma maximă care poate fi alocată plăților destinate fermierilor tineri (2 %)   ||   ||   ||   ||   || 857,8 || 857,0 || 856,3 || 855,6 || 855,6 || 855,6 || 5 137,9
 Schema de plată de bază, plăți pentru zonele cu constrângeri naturale, sprijinul voluntar cuplat ||   ||   ||   ||   || 28 682,9 || 28 911,1 || 29 113,6 || 29 090,6 || 29 090,6 || 29 090,6 || 173 979,4
 Suma maximă care poate fi luată de la liniile anterioare pentru finanțarea schemei pentru micii fermieri (10 %) ||   ||   ||   ||   || 4 288,8 || 4 285,1 || 4 281,4 || 4 278,0 || 4 278,0 || 4 278,0 || 25 689,3
 Transferuri din cadrul sectorului vitivinicol incluse în anexa II[51] ||   ||   ||   ||   || 159,9 || 159,9 || 159,9 || 159,9 || 159,9 || 159,9 || 959,1
 Plafonare ||   ||   ||   ||   || -164,1 || -172,1 || -184,7 || -185,6 || -185,6 || -185,6 || -1 077,7
 Sectorul bumbacului ||   ||   ||   ||   || 256,0 || 256,3 || 256,5 || 256,6 || 256,6 || 256,6 || 1 538,6
 POSEI/Insulele mici din Marea Egee ||   ||   ||   ||   || 417,4 || 417,4 || 417,4 || 417,4 || 417,4 || 417,4 || 2 504,4
Tabelul 7: Calcularea
impactului financiar al propunerilor de reformare a PAC în ceea ce privește
măsurile tranzitorii pentru acordarea ajutoarelor directe în 2014
În milioane EUR (în prețuri curente)
 EXERCIȚIUL BUGETAR ||   || Temei juridic || Nevoi estimate || Modificări față de 2013
   ||   ||   || 2013 (1) || 2013 ajustat || 2014 (2)
 Anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 73/200 al Consiliului ||   ||   || 40 165,0 || 40 530,5 || 541,9
 Introducerea treptată a UE 10 ||   ||   ||   ||   || 616,1
 Bilanțul de sănătate ||   ||   ||   ||   || -64,3
 Reforme anterioare ||   ||   ||   ||   || -9,9
 TOTAL 05 03 ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL CHELTUIELI ||   ||   || 40 165,0 || 40 530,5 || 41 072,4
Observații:
(1)           Cuantumul
pentru 2013 cuprinde o estimare privind defrișarea viței-de-vie în 2012.
(2)           Plafoanele
nete extinse includ o estimare a transferurilor din cadrul sectorului
vitivinicol către SPU pe baza deciziilor luate de statele membre pentru 2013.
Tabelul 8: Calcularea
impactului financiar al propunerilor de reformare a PAC în ceea ce privește
dezvoltarea rurală
În milioane EUR (în prețuri curente)
 EXERCIȚIUL BUGETAR ||   || Temei juridic || Alocare pentru dezvoltarea rurală || Modificări față de 2013 ||
   ||   ||   || 2013 || 2013 ajustat (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL 2014-2020
 Programe de dezvoltare rurală ||   ||   || 14 788,9 || 14 423,4 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ajutoare pentru sectorul bumbacului - restructurare || (2) ||   ||   ||   || 4,0 || 4,0 || 4,0 || 4,0 || 4,0 || 4,0 || 4,0 || 28,0
 Produsul plafonării ajutoarelor directe ||   ||   ||   ||   ||   || 164,1 || 172,1 || 184,7 || 185,6 || 185,6 || 185,6 || 1 077,7
 Pachetul financiar DR exclusiv asistența tehnică || (3) ||   ||   ||   || -8,5 || -8,5 || -8,5 || -8,5 || -8,5 || -8,5 || -8,5 || -59,4
 Asistența tehnică || (3) ||   || 27,6 || 27,6 || 8,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 29,4
 Premiul pentru proiecte de cooperare locală inovatoare || (4) ||   || - || - || 0,0 || 5,0 || 5,0 || 5,0 || 5,0 || 5,0 || 5,0 || 30,0
 TOTAL 05 04 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Efectul net al propunerilor de reformare ||   ||   ||   ||   || 4,0 || 168,1 || 176,1 || 188,7 || 189,6 || 189,6 || 189,6 || 1 105,7
 TOTAL CHELTUIELI (înainte de plafonare) ||   ||   || 14 816,6 || 14 451,1 || 14 455,1 || 14 455,1 || 14 455,1 || 14 455,1 || 14 455,1 || 14 455,1 || 14 455,1 || 101 185,5
 TOTAL CHELTUIELI (după plafonare) ||   ||   || 14 816,6 || 14 451,1 || 14 455,1 || 14 619,2 || 14 627,2 || 14 639,8 || 14 640,7 || 14 640,7 || 14 640,7 || 102 263,2
Observații:
(1)           Ajustări
în conformitate cu legislația existentă, în vigoare numai până la sfârșitul
exercițiului financiar 2013.
(2)           Cuantumurile
din tabelul 1 (secțiunea 3.1) corespund celor din comunicarea Comisiei „Un
buget pentru Europa 2020” [COM(2011)500 final]. Totuși, urmează să se decidă
dacă CFM va reflecta transferul propus cu începere din 2014 din pachetul
financiar al unui stat membru alocat programului național de restructurare în
sectorul bumbacului către dezvoltarea rurală, ceea ce implică o ajustare (4 milioane EUR
pe an) a cuantumurilor pentru subplafonul FEGA și pentru pilonul 2. În
tabelul 8 de mai sus, cuantumurile au fost transferate, indiferent de
reflectarea sau nereflectarea lor în CFM.
(3)           Suma
pentru 2013 pentru asistență tehnică a fost stabilită pe baza pachetului
inițial pentru dezvoltare rurală (nu sunt incluse transferurile din pilonul 1).

Asistența tehnică
pentru 2014-2020 este stabilită la 0,25 % din pachetul financiar total
pentru dezvoltare rurală.
(4)           Acoperit
de suma disponibilă pentru asistența tehnică.
 Rubrica din cadrul financiar multianual: || 5 || „ Cheltuieli administrative ”
milioane EUR (cu 3 zecimale)
Observație:   Se
estimează că propunerile legislative nu vor avea niciun impact asupra
creditelor cu caracter administrativ, concret, se intenționează să se poată
pune în aplicare cadrul legislativ cu nivelul actual de resurse umane și de
cheltuieli administrative.
   ||   ||   || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || TOTAL
 DG: AGRI ||
  Resurse umane || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 958,986
  Alte cheltuieli administrative || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 67,928
 TOTAL DG AGRI || Credite || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 1 026,914
 TOTAL credite în cadrul RUBRICII 5 din cadrul financiar multianual || (Total angajamente = Total plăți) || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 1 026,914
milioane EUR (cu 3 zecimale)
   ||   ||   || Anul N[52] || Anul N+1 || Anul N+2 || Anul N+3 || A se introduce numărul de ani necesar pentru a reflecta durata impactului (a se vedea punctul 1.6) || TOTAL
 TOTAL credite în cadrul RUBRICILOR 1-5 din cadrul financiar multianual || Angajamente ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Plăți ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.2.
Impactul estimat asupra creditelor operaționale

–
¨  Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de credite operaționale
–
x    Propunerea/inițiativa
implică utilizarea de credite operaționale, conform explicațiilor de mai jos:
Credite de angajament în milioane EUR (cu 3 zecimale)
 Indicați obiectivele și realizările   ò ||   ||   || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || TOTAL
 REALIZĂRI
 Tipul realizării     || Costul mediu al realizării || Numãr de realizări || Costuri || Numãr de realizări || Costuri || Numãr de realizări || Costuri || Numãr de realizări || Costuri || Numãr de realizări || Costuri || Numãr de realizări || Costuri || Numãr de realizări || Costuri || Număr total de realizări || Costuri totale
 OBIECTIVUL SPECIFIC NR. 5: creşterea competitivităţii sectorului agricol și accentuarea valorii acestuia în cadrul lanţului alimentar ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Fructe și legume: Comercializarea prin intermediul organizațiilor de producători (OP)[53] || Propor-ția din valoarea producției comercializate prin intermediul OP din valoarea producției totale ||   ||   || 830,0 ||   || 830,0 ||   || 830,0 ||   || 830,0 ||   || 830,0 ||   || 830,0 ||   || 830,0 ||   || 5 810,0
 - Sectorul vitivinicol: Pachetul financiar național – restructurare53 || Număr de hectare ||   || 54 326 || 475,1 || 54 326 || 475,1 || 54 326 || 475,1 || 54 326 || 475,1 || 54 326 || 475,1 || 54 326 || 475,1 || 54 326 || 475,1 ||   || 3 326,0
 - Sectorul vitivinicol: Pachetul financiar național – investiții53 ||   ||   || 1 147 || 178,9 || 1 147 || 178,9 || 1 147 || 178,9 || 1 147 || 178,9 || 1 147 || 178,9 || 1 147 || 178,9 || 1 147 || 178,9 ||   || 1 252,6
 - Sectorul vitivinicol: Pachetul financiar național – distilarea produselor secundare53 || Hectolitri ||   || 700 000 || 98,1 || 700 000 || 98,1 || 700 000 || 98,1 || 700 000 || 98,1 || 700 000 || 98,1 || 700 000 || 98,1 || 700 000 || 98,1 ||   || 686,4
 - Sectorul vitivinicol: Pachetul financiar național – alcool alimentar53 || Număr de hectare ||   || 32 754 || 14,2 || 32 754 || 14,2 || 32 754 || 14,2 || 32 754 || 14,2 || 32 754 || 14,2 || 32 754 || 14,2 || 32 754 || 14,2 ||   || 14,2
 - Sectorul vitivinicol: Pachetul financiar național – Folosirea mustului concentrat53 || Hectolitri ||   || 9 || 37,4 || 9 || 37,4 || 9 || 37,4 || 9 || 37,4 || 9 || 37,4 || 9 || 37,4 || 9 || 37,4 ||   || 261,8
 - Sectorul vitivinicol: Pachetul financiar național – promovare53 ||   ||   ||   || 267,9 ||   || 267,9 ||   || 267,9 ||   || 267,9 ||   || 267,9 ||   || 267,9 ||   || 267,9 ||   || 1 875,3
 - Altele ||   ||   ||   || 720,2 ||   || 739,6 ||   || 768,7 ||   || 797,7 ||   || 820,3 ||   || 808,8 ||   || 797,1 ||   || 5 452,3
 Subtotal obiectivul specific nr. 5 ||   || 2 621,8 ||   || 2 641,2 ||   || 2 670,3 ||   || 2 699,3 ||   || 2 721,9 ||   || 2 710,4 ||   || 2 698,7 ||   || 18 763,5
 OBIECTIVUL SPECIFIC NR. 6: contribuţia la veniturile fermelor și la limitarea variabilităţii acestora ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  - Sprijinul direct pentru venit[54] || Număr de hectare care beneficiază de plată (în milioane) ||   || 161,014 || 42 876,4 || 161,014 || 43 080,6 || 161,014 || 43 297,1 || 161,014 || 43 488,1 || 161,014 || 43 454,3 || 161,014 || 43 454,3 || 161,014 || 43 454,3 || 161,014 || 303 105,0
 Subtotal obiectivul specific nr. 6 ||   || 42 876,4 ||   || 43 080,6 ||   || 43 297,1 ||   || 43 488,1 ||   || 43 454,3 ||   || 43 454,3 ||   || 43 454,3 ||   || 303 105,0
 COSTURI TOTALE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Observație: Pentru
obiectivele specifice 1-4 și 7-10, realizările trebuie încă stabilite (a se
vedea secțiunea 1.4.2 de mai sus)

3.2.3.
Impactul estimat asupra creditelor cu caracter
administrativ
3.2.3.1.
Rezumat

–
¨  Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de credite administrative

–
x    Propunerea/inițiativa
implică utilizarea de credite administrative, conform explicațiilor de mai jos:

milioane EUR (cu 3 zecimale)
   || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || TOTAL
 RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Resurse umane[55] || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 958,986
 Alte cheltuieli administrative || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 67,928
 Subtotal RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 În afara RUBRICII 5 din cadrul financiar multianual ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Resurse umane ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Alte cheltuieli cu caracter administrativ ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Subtotal în afara RUBRICII 5 din cadrul financiar multianual ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 1 026,914

3.2.3.2.
 Necesarul de resurse umane estimat

–
¨  Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de resurse umane
–
x    Propunerea/inițiativa
implică utilizarea de resurse umane, conform explicațiilor de mai jos:
Observație: Se estimează
că propunerile legislative nu vor avea niciun impact asupra creditelor cu
caracter administrativ, concret, se intenționează să se poată pune în aplicare
cadrul legislativ cu nivelul actual de resurse umane și de cheltuieli
administrative. Cifrele pentru perioada 2014-2020 se bazează pe situația pentru
2011.
Estimarea trebuie exprimată în valoare
întreagă (sau cel mult cu o zecimală)
   || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020
  Posturi din schema de personal (posturi de funcționari și de agenți temporari) ||
 XX 01 01 01 (la sediu și în birourile de reprezentare ale Comisiei) || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034
 XX 01 01 02 (în delegații) || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3
 XX 01 05 01 (cercetare indirectă) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (cercetare directă) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Personal extern (în echivalent normă întreagă: ENI)[56] ||
 XX 01 02 01 (AC, INT, END din „pachetul global”) || 78 || 78 || 78 || 78 || 78 || 78 || 78
 XX 01 02 02 (AC, INT, JED, AL și END în delegații) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy || - la sediu ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - în delegații ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (AC, INT, END în cadrul cercetării indirecte) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (AC, INT, END în cadrul cercetării directe) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Alte linii bugetare (a se preciza) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL[57] || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115
XX este domeniul
de politică sau titlul bugetar în cauză.
Necesarul de resurse
umane va fi acoperit de efectivele de personal ale DG în cauză alocate deja
gestionării acțiunii și/sau redistribuite intern în cadrul DG, completate, dacă
este necesar, prin resurse suplimentare, care ar putea fi alocate DG care
gestionează acțiunea în cadrul procedurii de alocare anuală și ținând cont de
constrângerile bugetare.
Descrierea sarcinilor
care trebuie efectuate:
 Funcționari și agenți temporari ||
 Personal extern ||

3.2.4.
Compatibilitatea cu cadrul financiar multianual
actual

–
x    Propunerea/inițiativa
este compatibilă cu propunerile pentru cadrul financiar multianual pentru 2014-2020.
–
¨  Propunerea/inițiativa necesită o reprogramare a rubricii
corespunzătoare din cadrul financiar multianual.
–
¨  Propunerea/inițiativa necesită recurgerea la instrumentul de
flexibilitate sau revizuirea cadrului financiar multianual.

3.2.5.
Participarea terților la finanțare

–
Propunerea/inițiativa nu prevede cofinanțare din
partea terților
–
X   Propunerea privind
dezvoltarea rurală (FEADR) prevede cofinanțare, estimată în cele ce urmează:
Credite de angajament în milioane EUR (cu 3 zecimale)
   || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || Costuri
 A se preciza organismul care asigură cofinanțarea || SM || SM || SM || SM || SM || SM || SM || SM
 TOTAL credite cofinanțate[58] || urmează a se preciza || urmează a se preciza || urmează a se preciza || urmează a se preciza || urmează a se preciza || urmează a se preciza || urmează a se preciza || urmează a se preciza

3.3.
Impactul estimat asupra veniturilor

–
x    Propunerea/inițiativa nu
are impact financiar asupra veniturilor.
–
¨  Propunerea/inițiativa are următorul impact financiar:
–
x asupra resurselor proprii
–
x asupra diverselor venituri
milioane EUR (cu 3 zecimale)
 Linia bugetară pentru venituri: || Credite disponibile pentru exercițiul bugetar în curs || Impactul propunerii/inițiativei[59]
 Anul N || Anul N+1 || Anul N+2 || Anul N+3 || A se introduce numărul de coloane necesar pentru a reflecta durata impactului (a se vedea punctul 1.6)
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Pentru diversele venituri
alocate, a se preciza linia bugetară (liniile bugetare) de cheltuieli afectată
(afectate).
A
se vedea tabelele 2 și 3 din secțiunea 3.2.1.
[1]               Comunicarea Comisiei către Parlamentul European,
Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor Un
buget pentru Europa 2020- COM(2010)500 final, 29.6.2011.
[2]               Comunicarea Comisiei către Parlamentul European,
Consiliu, comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, PAC
în perspectiva anului 2020: Cum răspundem provocărilor viitorului legate de
alimentație, resurse naturale și teritorii, COM(2010) 672 final, 18.11.2010.
[3]               A se vedea, în special, rezoluția Parlamentului European
din 23 iunie 2011, 2011/2015(INI), și concluziile președinției din 18.3.2011.
[4]               Actualul cadru legislativ cuprinde Regulamentul (CE) nr.
73/2009 al Consiliului (plăți directe), Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al
Consiliului (instrumente de piață), Regulamentul (CE) nr. 1698/2005 al
Consiliului (dezvoltare rurală) și Regulamentul (CE) nr. 1290/2005 al
Consiliului (finanțare).
[5]               Propunere de regulament al Parlamentului European și al
Consiliului de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de
dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul
european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și
afaceri maritime, care fac obiectul cadrului strategic comun, precum și de
stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare
regională, Fondul social european și Fondul de coeziune și de abrogare a
Regulamentului (CE) nr. 1083/2006, COM(2011)615 din 6.10.2011.
[6]               Pentru o imagine de ansamblu a celor 517 contribuții
primite, a se vedea anexa 9 la evaluarea impactului.
[7]               JO C […], […], p. […].
[8]               JO C […], […], p. […].
[9]               JO C […], […], p. […].
[10]             JO C […], […], p. […].
[11]             COM(2010) 672 final, 18.11.2010.
[12]             JO L 277, 21.10.2005, p. 1.
[13]             COM(2010) 2020 final, 3.3.2010.
[14]             JO C […], […], p. […].
[15]             JO C […], […], p. […].
[16]                    Rezoluția Consiliului din 15 decembrie 1998 privind o strategie
forestieră pentru Uniunea Europeană, JO C 56, 26.2.1999.[A se înlocui cu noua
strategie care urmează să fie adoptată până la sfârșitul anului 2013].
[17]             JO L 20, 26.1.2010, p.
7.
[18]             JO L 206, 22.7.1992, p. 7.
[19]             JO L 327, 22.12.2000,
p. 1.
[20]             JO C […], […], p. […].
[21]             Regulamentul (CE) nr. 994/98 al Consiliului din 7 mai 1998
de aplicare a articolelor 92 și 93 (în prezent articolul 107 și, respectiv, 108)
din Tratatul de instituire a Comunității Europene anumitor categorii de
ajutoare de stat orizontale, JO L 142, 14.5.1998, p.1.
[22]             JO L 55, 28.2.2011, p. 13.
[23]             JO L 154, 21.6.2003, p. 1.
[24]             JO L 134, 30.4.2004, p. 114.
[25]             JO L 124, 20.5.2003, p. 36.
[26]             JO L 38, 12.2.2000, p. 1.
[27]             JO L 224, 18.8.1990, p. 19.
[28]             JO C […], […], p. […].
[29]             Comunicarea Comisiei – Orientările UE privind cele mai
bune practici pentru sistemele de certificare voluntară a produselor agricole
și alimentare, JO C 341, 16.12.2010, p. 5.
[30]             JO L 184, 27.7.1993, p. 1.
[31]             A doua Conferință ministerială privind protecția pădurilor
în Europa, 16-17 iunie 1993, Helsinki/Finlanda, „Rezoluția H1 – Orientări
generale privind gestionarea durabilă a pădurilor în Europa”.
[32]             JO L 189, 20.7.2007, p. 1.
[33]             Regulamentul (UE) nr. […] din […] al parlamentului
European și al Consiliului privind Fondul european de ajustare la globalizare (2014-2020),
JO L […], […], p. […].
[34]
[35]             Comunicarea Comisiei , către Parlamentul European, către
Consiliu, către Comitetul Economic și Social European și către Comitetul
Regiunilor: Inițiativă emblematică a Strategiei Europa 2020 O Uniune a inovării
(COM(2010) 546 final din 6.10.2010). Concluziile Consiliului pentru
competitivitate privind inițiativa emblematică „O Uniune a inovării” din cadrul
Strategiei Europa 2020 (doc. 17165/10 din 26.11.2010).
[36]             Comunicarea Comisiei , către Parlamentul European, către
Consiliu, către Comitetul Economic și Social European și către Comitetul
Regiunilor: ‹‹Gândiți mai întâi la scară mică: Prioritate pentru IMM-uri Un
„Small Business Act” pentru Europa›› (COM(2008) 394 din 23.6.2008);
Concluziile Consiliului pentru competitivitate: ‹‹Gândiți mai întâi la scară
mică: Prioritate pentru IMM-uri Un „Small Business Act” pentru Europa››
(doc. 16788/08, 1.12.2008); Comunicarea Comisiei către Parlamentul
European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul
Regiunilor: Revizuirea „Small Business Act ” pentru Europa [COM(2008) 78
final din 23.2.2011]; Concluziile Consiliului pentru competitivitate: Concluzii
privind revizuirea „Small Business Act ” pentru Europa (doc. 10975/11 din 30.5.2011).
[37]             Concluziile Consiliului Justiţie şi Afaceri Interne;
Concluzii privind aprofundarea evaluărilor riscurilor pentru gestionarea
dezastrelor în Uniunea Europeană. 11-12 aprilie 2011.
[38]             JO L 48, 23.2.2011, p. 1.
[39]             JO L 327, 22.12.2000, p. 1.
[40]             JO L 312, 22.11.2008, p. 3.
[41]             JO L 140, 5.6.2009, p. 16.
[42]             A se include trimiterea
[43]             Comunicarea Comisiei , către Parlamentul European, către
Consiliu, către Comitetul Economic și Social European și către Comitetul
Regiunilor: O Agendă digitală pentru Europa [COM(2010) 245 final/2 din 26.8.2010];
Documentul de lucru al seviciilor Comisiei: Tabloul de bord al Agendei
digitale [SEC(2011) 708 din 31.5.2011]
Tabloul de bord: http://ec.europa.eu/information_society/digital-agenda/scoreboard/index_en.htm
[44]             Dacă o recomandare specifică unei țări, emisă de către
Consiliu, este pusă în aplicare în legătură directă cu această condiție,
evaluarea îndeplinirii acesteia va ține seama de evaluarea progreselor
înregistrate în ceea ce privește îndeplinirea recomandării specifice pentru
țara respectivă, emisă de către Consiliu.
[45]             Termenele-limită pentru realizarea tuturor elementelor
cuprinse strategia respectivă, acolo unde este vorba despre implementarea
acesteia, pot fi stabilite în perioada de implementare.
[46]             ABM: gestionarea pe activități (Activity-Based Management)
– ABB: întocmirea bugetului pe activități (Activity-Based Budgeting).
[47]             Astfel cum sunt menționate la articolul 49 alineatul (6)
litera (a) sau (b) din Regulamentul financiar.
[48]             COM(2011) 500 final, 29.6.2011.
[49]             Explicațiile privind tipurile de gestiune, precum și
trimiterile la Regulamentul financiar sunt disponibile pe site-ul BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[50]             Astfel cum sunt menționate la articolul 185 din
Regulamentul financiar.
[51]             Ajutoarele directe pentru perioada 2014-2020 include o
estimare a transferurilor din cadrul sectorului vitivinicol către SPU pe baza
deciziilor luate de statele membre pentru 2013.
[52]             Anul N este anul în care începe aplicarea
propunerii/inițiativei.
[53]             Pe baza execuției trecute și a estimărilor din proiectul
de buget pe 2012. Pentru organizațiile de producători din sectorul fructelor și
legumelor, sumele sunt conforme cu reforma din sectorul respectiv și, după cum
s-a indicat deja în declarațiile de activitate din proiectul de buget pe 2012,
realizările vor fi cunoscute doar către sfârșitul anului 2011.
[54]             Bazat pe zonele potențial eligibile pentru 2009.
[55]             Pe baza unor costuri medii de 127 000 EUR pentru posturile
de funcționari și de agenți temporari din schema de personal.
[56]             AC = agent contractual; INT = personal interimar
(„Intérimaire"); JED = „Jeune Expert en Délégation” (expert tânăr în
delegații); AL = agent local; END = expert național detașat.
[57]             Nu include subplafonul aferent liniei bugetare 05.010404.
[58]             Acesta va fi stabilit în programele de dezvoltare rurală
care urmează să fie prezentate de statele membre.
[59]             În ceea ce privește resursele proprii tradiționale (taxe
vamale, cotizațiile pentru zahăr), sumele indicate trebuie să fie sume nete, și
anume sume brute după deducerea a 25 % pentru costuri de colectare.