				|

		52013PC0708

			Propunere de DECIZIE A CONSILIULUI privind acordarea unei asistențe financiare preventive pe termen mediu din partea UE României /* COM/2013/0708 final - 2013/0338 (NLE) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
1. Introducere
În urma unui program comun UE-FMI de
asistență financiară pe termen mediu pentru România, care s-a
derulat din primăvara anului 2009 până în primăvara anului 2011
și a beneficiat de 5 miliarde EUR plătite din partea Uniunii Europene
și de 12,9 miliarde EUR din partea FMI, Consiliul Uniunii Europene a
adoptat, la 12 mai 2011, o decizie privind un program subsecvent preventiv,
punând la dispoziția României asistență financiară pe
termen mediu din partea UE în valoare de până la 1,4 miliarde EUR[1]. În cel de al doilea program,
care a fost, la rândul său, un program comun UE-FMI, nici UE, nici FMI nu
au efectuat plăți de fonduri, în conformitate cu caracterul preventiv
al programului.
La 4 iulie 2013, în lumina riscurilor care mai
afectează încă balanța de plăți a țării,
autoritățile române au solicitat un al treilea program de
asistență financiară pe termen mediu din partea UE, însoțit
din nou de un acord stand-by cu FMI. Se așteaptă ca asistența
din partea UE și a FMI să fie tratată ca o măsură de
precauție, fără să se preconizeze efectuarea vreunei
plăți efective. La 9 iulie, CEF a răspuns favorabil acestei
solicitări și a mandatat Comisia să negocieze un nou program
preventiv comun UE-FMI.
În perioada 17 - 31 iulie 2013, serviciile
Comisiei au efectuat, împreună cu personalul FMI, o misiune comună de
negociere la București. S-a ajuns la un acord la nivel de personal cu
privire la modalitățile și conținutul unui nou program.
Acesta ar continua să ofere sprijin pentru programul economic al
guvernului care vizează, printre altele, consolidarea
stabilității macroeconomice, bugetare și financiare, sporirea
rezilienței și a potențialului de creștere al economiei,
îmbunătățirea capacității administrative, reformarea
administrației fiscale și îmbunătățirea
gestionării și a controlului finanțelor publice. Un nou program
ar dura 24 de luni și ar fi compus din asistență preventivă
în valoare de până la 2 miliarde EUR din partea Uniunii Europene și
de până la 1,75 miliarde DST (aproximativ 2 miliarde EUR) din partea FMI,
pe baza unui acord stand-by. În plus, Banca Mondială va acorda în
continuare asistența angajată anterior în valoare de 891 de milioane
EUR, din care suma de 514 milioane EUR nu a fost încă plătită.
2. Evoluție și perspective
macroeconomice
România a înregistrat o creștere
economică pozitivă începând din 2011. Evoluțiile recente
sugerează că creșterea economică în 2013 va fi de
aproximativ 2 %, un procent ușor mai ridicat decât cel de 1,6 %
estimat în previziunile de primăvară ale Comisiei. Rezultatele
remarcabile la export (datorate mai ales industriei automobilelor și
serviciilor) și o recoltă bună sunt principalii factori de
impulsionare a creșterii. Aceste tendințe pozitive maschează,
totuși, o cerere internă scăzută, cu un nivel constant al
consumului și cu o contracție a investițiilor în prima
jumătate a anului 2013.
În viitor, se preconizează o consolidare
treptată a creșterii pe măsură ce reformele structurale
încep să dea rezultate, absorbția fondurilor UE se
îmbunătățește, iar exporturile rămân la un nivel
ridicat, în condițiile în care economia europeană se redresează.
În ipoteza unei recolte medii, se preconizează o creștere cu
puțin peste 2 % în 2014. Se așteaptă ca cererea
internă să fie principalul motor al creșterii, fiind
stimulată de investiții și de consumul privat, în timp ce se
estimează că exporturile nete vor avea o contribuție ușor
negativă, dat fiind că se preconizează că importurile vor
crește în 2014, pe fondul creșterii cererii interne.
Inflația, măsurată pe baza
IAPC, a rămas la un nivel ridicat de aproximativ 6 % în România în
perioada 2009-2011, însă a scăzut în 2012 la o medie de 3,4 %.
Cu toate acestea, presiunile de creștere a prețurilor au devenit din
nou mai puternice spre sfârșitul anului 2012 și în prima
jumătate a anului 2013. Se preconizează că inflația se va
estompa în a doua jumătate a anului 2013, datorită unei reduceri
drastice a prețurilor la alimente și unei inversări a efectelor
de bază, și ca va scădea sub 3,5 % până la
sfârșitul anului 2013, încadrându-se astfel în intervalul-țintă
stabilit de banca centrală (2,5 % ± 1 punct procentual). Se
preconizează o nouă scădere în 2014.
3.
Finanțele publice
În ultimii ani, România și-a consolidat
cu succes finanțele publice, prin reducerea deficitului bugetar de la 9 %
din PIB în 2009 până la puțin sub 3 % în 2012. Această
realizare a permis Consiliului să abroge, la 21 iunie 2013, procedura
aplicabilă deficitelor excesive pentru România. Un nou program ar sprijini
eforturile suplimentare de consolidare bugetară ale guvernului, care
vizează realizarea obiectivului pe termen mediu al României (OTM) de a
avea un deficit bugetar structural de 1 % din PIB până în 2015.
Autoritățile își continuă angajamentul asumat în cadrul
programului anterior privind un deficit-țintă de 2,4 % în
termeni ESA pentru 2013. În 2014, este planificată continuarea
consolidării în conformitate cu cerințele Pactului de stabilitate
și de creștere (PSC). Pe baza indiciilor disponibile în prezent,
România ar viza un deficit de 2 % în termeni ESA, în conformitate cu
actualizarea din 2013 a programului său de convergență.
În cadrul misiunii de negociere din luna iulie
s-a convenit ca rectificarea bugetară la mijlocul anului să
permită unele modificări ale veniturilor și ale cheltuielilor,
menținând în același timp obiectivul în materie de deficit global
pentru 2013, și anume 2,3 % în numerar și 2,4 % în termeni
ESA. În bugetul revizuit sunt prevăzute venituri mai mici și un nivel
mai scăzut al investițiilor interne de capital, sunt reduse
provizioanele pentru corecțiile legate de fondurile UE și sunt
diminuate transferurile către alte unități ale
administrației publice. În ceea ce privește bugetul 2014,
autoritățile analizează modalitățile de a spori
veniturile, în principal prin lărgirea bazei de impozitare. În ceea ce
privește cheltuielile, o provocare importantă este reprezentată
de introducerea treptată a legii salarizării unitare asupra
căreia s-a convenit în cadrul primului program.
Dat fiind că s-a realizat cea mai mare
parte a consolidării bugetare necesare, un nou program va pune accentul pe
îmbunătățirea guvernanței finanțelor publice. Acesta
va avea ca scop modernizarea cadrului bugetar pentru a asigura conformitatea cu
cerințele pactului bugetar, împreună cu o serie de alte
îmbunătățiri ale conținutului strategiei privind
finanțele publice și ale transparenței procesului bugetar. Acest
lucru va necesita îmbunătățiri în ceea ce stabilirea, anual
și pe termen mediu, a bugetului pentru investiții, finalizarea
sistemului de control al angajamentelor (pentru a preveni noi arierate), precum
și îmbunătățiri ale administrației fiscale în vederea
unei colectări mai eficiente a taxelor.
4. Evoluțiile piețelor financiare
și ale sectorului bancar
Condițiile de pe piața
financiară s-au îmbunătățit semnificativ din vara anului 2012,
pe fondul îmbunătățirii atitudinii investitorilor pe piața
mondială și după stabilizarea situației politice interne
către sfârșitul anului. În linii mari, aceasta a evoluat în
același sens cu partenerii din regiune și a rămas relativ
favorabilă în prima jumătate a anului 2013. Spreadurile CDS suverane
la 5 ani pentru România au scăzut de la aproape 500 de puncte de bază
în mai 2012 la mai puțin de 200 de puncte de bază la începutul lunii
ianuarie 2013 și s-au menținut la un nivel cu puțin peste 200 de
puncte de bază începând cu sfârșitul lunii iunie 2013. După ce a
cunoscut pierderi substanțiale în mai 2012, indicele bursier BET s-a
redresat până la sfârșitul anului 2012 și de atunci a fost
volatil, dar a crescut cu aproximativ 10 % până la începutul lunii
septembrie 2013.
În ciuda tendinței de creștere a
activelor depreciate [rata creditelor neperformante (NPL) a ajuns la 20,3 %
în iunie 2013], capitalizarea sectorului bancar a rămas la niveluri
încurajatoare (gradul de adecvare a capitalului fiind de 14,7 % în luna
iunie). Riscurile asociate creșterii creditelor neperformante au fost
atenuate printr-o politică prudentă de provizionare a creditelor,
deși provizioanele au continuat să exercite presiuni asupra rentabilității
(rentabilitatea capitalurilor proprii a ajuns la 6 % în prima
jumătate a anului 2013, după 3 ani de pierderi). Banca
centrală continuă să supravegheze îndeaproape băncile ale
căror bănci-mamă sunt situate în țările periferice din
zona euro și care au păstrat suficiente rezerve de capital. Deși
sunt conforme cu evoluțiile din regiune și s-au desfășurat
într-un mod ordonat, efectele de contagiune ale crizei din Cipru care au fost
atenuate printr-un acord de a transfera baza de depozite locale a sucursalei
din România a Bank of Cyrus către Marfin Bank, o filială a grupului
Laiki, procesul de reducere a efectului de levier al băncilor străine
și reducerea finanțării de la băncile-mamă (-14,6 %
din decembrie 2012) necesită, în continuare, o atenție sporită
din partea autorității de supraveghere.
5.
Balanța de plăți și cerințele privind finanțarea
externă
Se așteaptă ca România să
își mențină accesul deplin la piețele datoriei suverane în
perioada preconizată a programului (24 de luni), în absența unor evoluții
externe defavorabile. Spreadurile CDS au ajuns la cel mai scăzut nivel pe
care l-au cunoscut din 2010. Se preconizează că deficitul de cont
curent va scădea de la aproximativ 4 % din PIB în 2012 la aproximativ
2 % în 2013, în principal datorită unei scăderi a deficitului
comercial.
Conform scenariului de referință, nu
ar trebui să apară niciun deficit de finanțare a datoriei
suverane sau de finanțare externă în următorii doi ani. Cu toate
acestea, România rămâne vulnerabilă la volatilitatea cursului de
schimb și a fluxurilor de capital internaționale. Într-un scenariu
negativ, finanțarea contului curent ar putea deveni dificilă, iar
accesul pe piața datoriilor suverane ar putea fi îngreunat. În acest caz,
o primă linie de apărare ar fi rezerva de lichidități a
Trezoreriei (care acoperă nevoile de finanțare pentru aproximativ 6
luni) și, într-o mai mică măsură, rezervele
internaționale ale BNR. În cazul în care România s-ar confrunta cu
dificultăți de finanțare prelungite și grave, programul
preventiv ar putea fi activat, iar fondurile disponibile (2 miliarde EUR din
partea UE care ar putea fi plătite în două tranșe de 1 miliard
EUR și până la 2 miliarde EUR din acordul stand-by cu FMI) ar permite
respectarea angajamentelor financiare și bugetare suverane. Un nou program
ar oferi, de asemenea, piețelor financiare încrederea că România se
angajează pe calea unei agende de reforme economice ambițioase.
6. Sprijinul din partea UE în cadrul
mecanismului pentru balanța de plăți face parte dintr-un efort
internațional
Având în vedere vulnerabilitatea și
riscurile care afectează în continuare balanța de plăți
și cu condiția ca autoritățile române să se angajeze
să pună în aplicare un program de ajustare bugetară,
financiară și structurală, Comisia recomandă Consiliului,
în urma consultării Comitetului economic și financiar (CEF) la 3
octombrie 2013, să adopte o decizie prin care să acorde României
asistență reciprocă suplimentară, astfel cum este
prevăzut la articolul 143 din tratat (TFUE). Guvernul României trebuie
să pună în aplicare programul său economic cu scopul de a face
față vulnerabilităților persistente și de a atenua
riscurile care pun încă în pericol sustenabilitatea balanței de
plăți, precum și să își dezvolte capacitatea
necesară de a elabora și de a pune în aplicare politici economice
fără sprijin internațional.
De asemenea, după consultarea CEF,
Comisia propune Consiliului să adopte o decizie prin care să acorde
României asistență financiară preventivă pe termen mediu
din partea UE în valoare de până la 2 miliarde EUR pentru a sprijini
sustenabilitatea balanței de plăți a României. Este posibil ca activarea asistenței financiare
preventive din partea Uniunii și efectuarea plăților să fie
necesare până la 30 septembrie 2015.
7. Principalele elemente de conținut
ale unui nou program
Noua asistență financiară
preventivă oferă sprijin pentru programul economic al guvernului care
vizează, printre altele, consolidarea stabilității
macroeconomice, bugetare și financiare, sporirea rezilienței și
a potențialului de creștere al economiei,
îmbunătățirea capacității administrative, reformarea
administrației fiscale și îmbunătățirea
gestionării și a controlului finanțelor publice. Condițiile
specifice impuse politicii economice vor fi stabilite într-un memorandum de
înțelegere care urmează să fie încheiat între Comisie și
autoritățile române. Acesta va respecta realizările celor
două programe anterioare și va prelua condițiile care nu au fost
încă îndeplinite în cadrul celui de al doilea program.
A: Consolidarea finanțelor publice
După corectarea deficitului său
excesiv, se așteaptă ca România să își reducă soldul
bugetar structural în conformitate cu cerințele PSC până la
realizarea obiectivului pe termen mediu al unui deficit structural al bugetului
general de 1 % din PIB până în 2015 și să mențină
ulterior acest nivel. În plus, programul va continua eforturile de prevenire a
acumulării arieratelor administrațiilor publice, atât la nivelul
administrației centrale, cât și la cel al administrației locale.
Masa salarială din sectorul public va trebui să rămână la
un nivel sustenabil, prin limitarea creșterii salariilor și a
nivelurilor de ocupare a forței de muncă în sectorul public.
B: Guvernanța bugetară și
reforma bugetară structurală
Pentru a asigura ancorarea puternică a
consolidării bugetare, programul va impune consolidarea în continuare a
cadrului de guvernanță bugetară. În acest sens, este
esențial să se pună în aplicare pactul bugetar, iar
îmbunătățirile planificării bugetare multianuale vor
asigura o politică bugetară mai sustenabilă.
Guvernul va beneficia de sprijinul oferit de
FMI și de Banca Mondială prin intermediul unei asistențe tehnice
semnificative în domeniul gestionării și controlului finanțelor
publice. Punerea în aplicare a unui sistem de control al angajamentelor, care
se va desfășura în mai multe etape, va contribui la asigurarea
reducerii și a controlului arieratelor. În sectorul
sănătății, vor fi consolidate mecanismele de control
bugetar prin îmbunătățirea cadrelor de raportare și de
monitorizare, în special în ceea ce privește spitalele și
cheltuielile farmaceutice pentru a se evita reacumularea arieratelor.
Stabilirea priorităților în ceea ce privește investițiile
publice va fi consolidată pentru a spori potențialul de creștere
al țării.
C: Gestionarea datoriei publice
Autoritățile vor lua măsurile
necesare pentru a îmbunătăți gestionarea datoriei publice în
scopul de a reduce costurile și riscurile de finanțare și de a
prelungi scadența medie a datoriei publice.
D: Reglementarea și supravegherea
sectorului financiar
În sectorul financiar, autoritățile
vor continua îmbunătățirea cadrului privind rezoluția
bancară și a legislației referitoare la Fondul de garantare a
depozitelor, prin modificarea OG 39/1996 și a OUG 99/2006. În vederea
accelerării procesului de curățare a bilanțului, Banca
Națională a României (BNR) a clarificat dispozițiile aplicabile
scoaterii în afara bilanțului a creditelor cu Asociația Română a
Băncilor și va realiza o analiză cuprinzătoare a
calității activelor din sectorul bancar. Pentru a dezvolta în
continuare piețele de capital și pentru a diversifica sursele de
finanțare ale băncilor, autoritățile vor modifica
legislația privind obligațiunile garantate. Menținerea
disciplinei în domeniul creditării și evitarea hazardului moral în
rândul debitorilor contribuie semnificativ la consolidarea
stabilității financiare. Ca atare, guvernul va evita în continuare
să adopte inițiative legislative (cum ar fi legea falimentului
personal) și să promoveze dispoziții legislative privind colectarea
datoriilor care ar putea submina disciplina în domeniul creditării.
Autoritățile vor organiza consultări ample cu toate
părțile interesate relevante, ținând seama și de evaluarea
impactului care a fost finalizată de BNR, în ceea ce privește noile
dispoziții privind clauzele abuzive din legea de aplicare a Codului de
procedură civilă, vor asigura judecarea cauzelor legate de clauzele
abuzive în fața unor instanțe de judecată cu rang superior sau a
unei instanțe unice specializate și vor lua toate măsurile
necesare pentru a asigura o aplicare coerentă a acestor dispoziții.
Pentru a consolida supravegherea pieței financiare nebancare și a
îmbunătăți protecția consumatorilor, autoritățile
se vor asigura că legislația privind autoritatea integrată de reglementare
a sectorului financiar non-bancar, Autoritatea de Supraveghere Financiară
(ASF), va fi modificată astfel încât să fie conformă cu bunele
practici internaționale.
E: Reforme structurale
Reformele structurale vizează
îmbunătățirea funcționării pieței, creșterea
rezistenței la șocurile externe și consolidarea
potențialului de creștere pe termen lung al României. Agenda
reformelor structurale din cadrul programului este o parte din agenda mai
cuprinzătoare care este stabilită în programul național de
reforme al României și face obiectul recomandărilor specifice
adresate României în contextul semestrului european.
Restructurarea întreprinderilor de stat,
inclusiv prin privatizare, va fi intensificată în vederea reducerii
riscurilor pe care le presupun arieratele acumulate și pierderile
operaționale pentru bugetul public general,
îmbunătățindu-se în același timp viabilitatea
financiară a majorității activităților
desfășurate de întreprinderile respective. Autoritățile vor
lua măsuri de consolidare a guvernanței corporative a
întreprinderilor de stat, inclusiv în sectorul financiar.
În sectorul energetic, măsurile
nerealizate care au fost convenite în cadrul celor două programe
anterioare, printre care se numără punerea în aplicare a foilor de
parcurs pentru liberalizarea piețelor gazelor și energiei electrice,
vor fi puse în aplicare.
Îmbunătățirea mediului de
afaceri și facilitarea accesului la finanțare pentru întreprinderile
mici și mijlocii (IMM-uri) constituie un alt pilon important al agendei de
reforme structurale din cadrul programului. Programul urmărește
reducerea sarcinii administrative pentru IMM-uri, prin facilitarea accesului
lor la capitaluri bancare și la capital propriu, prin reducerea incertitudinii
juridice îmbunătățind înregistrarea terenurilor și a
proprietăților și prin sprijinirea IMM-urilor în vederea
începerii de activități în străinătate. În plus, programul
sprijină reforma cadrului privind drepturile de proprietate
intelectuală, în special în ceea ce privește brevetele, cu scopul de
a atrage investiții străine directe în activitățile de
cercetare și inovare.
În domeniul piețelor muncii, programul
sprijină finalizarea reformei pensiilor din 2010 prin egalizarea vârstei
de pensionare pentru bărbați și femei.
În plus față de domeniile largi de
măsuri descrise anterior, pentru a îmbunătăți
eficiența administrației publice în domenii esențiale pentru
punerea în aplicare a programului, autoritățile române vor fi
invitate să prezinte Comitetului economic și financiar (CEF) /
Comitetului pentru politică economică (EPC), la fiecare șase
luni, un raport privind progresele înregistrate în acest domeniu.
F: Politica monetară
Politica monetară se va concentra în
continuare pe stabilitatea prețurilor în vederea menținerii
inflației în intervalul-țintă stabilit de Banca
Națională a României (2,5 % ± 1 punct procentual).
2013/0338 (NLE)
Propunere de
DECIZIE A CONSILIULUI
privind acordarea unei asistențe
financiare preventive pe termen mediu din partea UE României
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 332/2002
al Consiliului[2]
din 18 februarie 2002 de înființare a unui mecanism de asistență
financiară pe termen mediu pentru balanțele de plăți ale
statelor membre, în special articolul 3 alineatul (2),
având în vedere propunerea Comisiei
formulată după consultarea Comitetului economic și financiar
(CEF),
întrucât:
(1)       Prin Decizia 2013/xxx/UE[3], Consiliul a decis să
acorde asistență reciprocă României.
(2)       Asistența
financiară preventivă pe termen mediu acordată României în
cadrul mecanismului pentru balanța de plăți destinat statelor
membre este adecvată în condițiile actuale, caracterizate de
instabilitatea fluxurilor de capital care afectează în special
piețele emergente, de riscuri care afectează scenariul macroeconomic
și de vulnerabilități persistente în sectorul bancar. Deși
România nu intenționează, în condițiile actuale de
piață, să solicite plata vreunei tranșe, asistența
preventivă ar trebui să contribuie la consolidarea
stabilității macroeconomice, bugetare și financiare și,
prin continuarea reformelor structurale, la sporirea rezilienței și a
potențialului de creștere al economiei românești.
(3)       În cazul în care se
materializează riscurile negative, este posibil ca România să nu fie
în măsură să își acopere nevoile de finanțare
externă din resursele de finanțare disponibile. Aceste riscuri sunt
asociate, printre altele, refinanțărilor importante care afectează
datoria externă și sectorul financiar, unei poziții
investiționale nete cu un pronunțat caracter negativ și
efectelor de contagiune ale evoluțiilor negative din zona euro. Conform
unui astfel de scenariu negativ, este posibil ca nevoile reziduale de finanțare
să trebuiască să fie acoperite prin activarea asistenței
financiare preventive din partea UE.
(4)       Este oportun să se
acorde României asistență preventivă din partea Uniunii de
până la 2 miliarde EUR în cadrul mecanismului de asistență
financiară pe termen mediu pentru balanțele de plăți ale
statelor membre, instituit prin Regulamentul (CE) nr. 332/2002 al
Consiliului. Această asistență ar trebui acordată în
completarea sprijinului oferit de FMI prin intermediul unui acord stand-by în
valoare de 1 751,34 milioane DST (aproximativ 2 miliarde EUR, 170 % din
cota de participare a României la FMI) care a fost aprobat la 27 septembrie 2013
și pe care autoritățile îl vor trata tot ca pe o
asistență preventivă. Banca Mondială a pus la
dispoziție suma de 1 miliard EUR în cadrul unui împrumut pentru politici
de dezvoltare cu opţiune de amânare a tragerii valabil până în iunie 2015.
În plus, Banca Mondială va acorda în continuare asistența
angajată anterior în valoare de 891 de milioane EUR, din care suma de 514
milioane EUR nu a fost încă plătită.
(5)       Asistența ar trebui
să fie administrată de Comisie, care urmează să
convină, împreună cu autoritățile din România, după
consultarea CEF, asupra condițiilor specifice de politică
economică de care depinde acordarea asistenței financiare preventive.
Aceste condiții ar trebui să fie stabilite într-un memorandum de
înțelegere.
(6)       Având în vedere caracterul
preventiv al asistenței, România nu va solicita plata vreunei tranșe
a împrumutului din partea Uniunii decât dacă apar dificultăți
legate de balanța de plăți curente sau de mișcările de
capital. În cazul în care România solicită Comisiei finanțare,
aceasta din urmă va lua o decizie, după consultarea CEF, în ceea ce
privește activarea programului, precum și valoarea tranșelor
și momentul în care acestea vor fi plătite. Condițiile
financiare detaliate legate de eventualele plăți vor fi stabilite
într-un acord privind mecanismul de împrumut preventiv.
(7)       Asistența
financiară preventivă se acordă pentru a contribui la punerea în
aplicare cu succes a programului guvernamental de politici economice și
sprijină, astfel, sustenabilitatea balanței de plăți a
României,
DECIDE:
Articolul 1
1.           Uniunea pune la
dispoziția României asistență financiară preventivă pe
termen mediu în valoare de maximum 2 miliarde EUR. În cazul în care mecanismul
este activat și se efectuează plăți, asistența este
furnizată sub forma unui împrumut cu o scadență medie de maximum
opt ani.
2.           Activarea
asistenței financiare preventive din partea Uniunii și efectuarea
plăților pot fi solicitate până la 30 septembrie 2015.
Articolul 2
1.           Asistența va fi
administrată de Comisie într-un mod compatibil cu angajamentele asumate de
România și cu recomandările Consiliului, în special în contextul
punerii în aplicare a programului național de reformă (PNR), precum
și al actualizării anuale a programului de convergență (PC)
al României.
2.           Comisia convine,
împreună cu autoritățile române, după consultarea CEF,
asupra condițiilor specifice de politică economică de care depinde
asistența financiară preventivă, astfel cum este prevăzut
la articolul 3 alineatul (3). Aceste condiții se stabilesc într-un
memorandum de înțelegere, ținând seama de angajamentele și
recomandările menționate la alineatul (1). Condițiile financiare
detaliate se stabilesc de către Comisie în cadrul unui acord privind
mecanismul de împrumut preventiv.
3.           Comisia verifică la
intervale regulate, în colaborare cu CEF, dacă sunt respectate
condițiile de politică economică aferente asistenței.
Articolul 3
1.           Comisia procedează la
examinarea posibilității de activare a asistenței financiare
preventive din partea Uniunii, în urma unei solicitări scrise adresate
acesteia de către România. Comisia decide, după consultarea CEF, dacă
se justifică activarea asistenței și solicitarea
plăților în cadrul acesteia și stabilește valoarea
tranșelor și momentul în care acestea vor fi plătite. În cazul
în care se activează asistența financiară, fondurile pot fi puse
la dispoziție în cel mult două tranșe. Fiecare tranșă
poate fi plătită în una sau mai multe sub-tranșe.
2.           În momentul activării
asistenței, Comisia decide cu privire la plata tranșelor împrumutului
Uniunii sau a unor părți ale acestora, după ce a obținut un
aviz din partea CEF.
3.           Orice plată se
efectuează pe baza unor măsuri de punere în aplicare
satisfăcătoare a programului economic al Guvernului României, care
sunt incluse atât în PC, cât și în PNR. Mai exact, condițiile
specifice de politică economică prevăzute în memorandumul de
înțelegere includ, printre altele:
(a)
adoptarea unor bugete și punerea în aplicare a
unor politici compatibile cu traiectoria de consolidare bugetară pe care
se angajează România în conformitate cu obligațiile sale în temeiul
Pactului de stabilitate și de creștere, cu scopul de a realiza
obiectivul bugetar pe termen mediu al României până în 2015 și de a-l
menține ulterior;
(b)
respectarea pe deplin a măsurilor convenite în
cadrul celor două programe anterioare și punerea în aplicare a
părților din condițiile care nu au fost încă îndeplinite;
(c)
consolidarea în continuare a cadrului de
guvernanță bugetară, inclusiv prin punerea în aplicare a
articolului 3 din Tratatul privind stabilitatea, coordonarea şi
guvernanţa în cadrul UEM (Pactul bugetar), astfel încât să se asigure
că măsurile de consolidare bugetară sunt bine ancorate. Se
acordă o atenție deosebită consolidării planificării
bugetare multianuale, punerii în aplicare a unui sistem eficace de control al
angajamentelor, îmbunătățirii colectării impozitelor,
precum și îmbunătățirii procesului de stabilire a bugetului
pentru investiții;
(d)
punerea în aplicare, în timp util, a planurilor de
acțiune adoptate ca răspuns la concluziile revizuirilor
funcționale efectuate de Banca Mondială în perioada 2010-2011 și
înființarea unei unități centrale de urmărire a
performanțelor pentru a îmbunătăți stabilirea
priorităților politice la nivelul întregii administrații
publice;
(e)
lichidarea arieratelor și consolidarea
mecanismelor de control bugetar în sectorul sănătății prin
îmbunătățirea cadrelor de raportare și de monitorizare;
(f)
punerea în aplicare a planului de acțiune
strategică în domeniul asistenței medicale, prin raționalizarea
structurii spitalicești și lărgirea sferei
activităților de asistență medicală primară, cu
scopul de a îmbunătăți rezultatele în domeniul
sănătății;
(g)
îmbunătățirea gestionării
datoriei publice pentru a reduce riscurile și a consolida și extinde
curba randamentului pentru instrumentele de datorie suverană;
(h)
consolidarea în continuare a cadrului de
rezoluție bancară, a planificării pentru situații
neprevăzute realizate de banca centrală și a guvernanței
corporative a Fondului de garantare a depozitelor, precum și punerea în
aplicare a măsurilor menite să accelereze procesul de
curățare a bilanțului băncilor și să
mențină disciplina în domeniul creditării în sectorul bancar;
(i)
alinierea legislației privind Autoritatea de
Supraveghere Financiară (ASF) la bunele practici internaționale
pentru a consolida supravegherea pieței financiare nebancare;
(j)
restructurarea întreprinderilor de stat, inclusiv
prin vânzări de participații la capitalul acestora, și
consolidarea guvernanței corporative a întreprinderilor de stat;
(k)
punerea în aplicare în continuare a măsurilor
de îmbunătățire a mediului de afaceri, inclusiv prin reducerea
sarcinilor administrative pentru întreprinderile mici și mijlocii
(IMM-uri), precum și prin măsuri de facilitare a accesului la
finanțare pentru IMM-uri.
4.           Dacă acest lucru este
necesar în vederea finanțării împrumutului, se permite utilizarea
prudentă a swapurilor pe rata dobânzii cu contrapărți care
prezintă cel mai ridicat nivel al calității creditului. CEF este
înștiințat de către Comisie cu privire la eventualele
refinanțări ale împrumuturilor sau la modificarea condițiilor
financiare.
Articolul 4
Prezenta decizie produce efecte de la data
notificării.
Articolul 5
Prezenta decizie se adresează României.
Adoptată la Bruxelles,
                                                                       Pentru
Consiliu
                                                                       Președintele
DECLARAȚIE DE IMPACT BUGETAR
(a se
vedea articolul 16 din regulamentul intern)
DOMENIUL DE POLITICĂ: TITLUL 01 –
AFACERI ECONOMICE ȘI FINANCIARE
ACTIVITATE: OPERAȚIUNI ȘI
INSTRUMENTE FINANCIARE
1.           DENUMIREA PROPUNERII, LINIA
BUGETARĂ AFERENTĂ ȘI TITLUL
Propunere de Decizie a Consiliului privind
acordarea unei asistențe financiare preventive pe termen mediu din partea
UE României în paralel cu Recomandarea de Decizie a Consiliului privind
acordarea de asistență reciprocă României.
01 04 01 01 Garanția Uniunii Europene pentru
împrumuturile Uniunii în vederea susținerii balanței de
plăți.
2.           TEMEIUL JURIDIC:
Articolul 143 din TFUE și articolul 352 din
TFUE; Regulamentul nr. 332/2002 al Consiliului.
3.           CIFRE GLOBALE PENTRU
EXERCIȚIUL FINANCIAR (ÎN EURO)
Această rubrică constituie structura
pentru garanția acordată de Uniunea Europeană. Ea va permite
Comisiei să asigure serviciul datoriei (principalul, dobânda și alte
costuri) în eventualitatea incapacității de plată a debitorului
(România).
Se va utiliza mențiunea bugetară
(„p.m.”) pentru a arăta că garanția bugetară va fi
activată numai în cazul unei solicitări efective a garanției. Se
preconizează că, în mod normal, garanția bugetară nu va fi
solicitată.
3a – Anul curent
Nu se aplică.
   ||   || CA
 Credit inițial pentru exercițiul financiar (buget) ||   ||
 Transferuri ||   ||
 Credit suplimentar ||   ||
 Credit total ||   ||
 Credite deja rezervate printr-un alt program de lucru ||   ||
 Sold disponibil ||   ||
 Sumă pentru acțiunea propusă ||   ||
3b – Reportări
Nu se aplică.
   ||   || CA
 Reportări ||   ||
 Credite deja rezervate printr-un alt program de lucru ||   ||
 Sold disponibil ||   ||
 Sumă pentru acțiunea propusă ||   ||
3c – Următorul exercițiu
financiar
Nu se aplică.
   ||   || CA
 Credit inițial pentru exercițiul financiar (buget) ||   || p.m.
 Transferuri ||   ||
 Credit suplimentar ||   ||
 Credit total ||   ||
 Credite deja rezervate printr-un alt program de lucru ||   ||
 Sold disponibil ||   ||
 Sumă pentru acțiunea propusă ||   || p.m.
4.           DESCRIEREA ACȚIUNII
Asistența financiară preventivă pe
termen mediu din partea UE propusă spre a fi acordată României
constă, odată activată, într-un împrumut UE (care urmează
să fie finanțat prin împrumuturi UE pe piețele
internaționale de capital sau de la instituțiile financiare) în
valoare de până la 2 miliarde EUR. Aceasta va fi acordată în cadrul
unui pachet internațional de finanțare, mai exact alături de un
împrumut din partea FMI de 1,75 miliarde DST (aproximativ 2 miliarde EUR) pe
baza unui acord stand-by. Banca Mondială a pus la dispoziție suma de 1
miliard EUR în cadrul unui împrumut pentru politici de dezvoltare cu
opţiune de amânare a tragerii. În plus, Banca Mondială va acorda în
continuare asistența angajată anterior în valoare de 891 de milioane
EUR, din care suma de 514 milioane EUR nu a fost încă plătită.
Sprijinul financiar preventiv pe termen mediu acordat de UE pentru România este
menit să abordeze riscurile care mai afectează încă
sustenabilitatea balanței de plăți a României; chiar dacă
deficitul de cont curent a scăzut în mod clar, fluxurile de capital
volatile implică riscuri pentru finanțarea acestuia. De asemenea,
asistența preventivă oferă în continuare sprijin pentru
programul economic al guvernului care vizează, printre altele,
consolidarea stabilității macroeconomice, bugetare și
financiare, îmbunătățirea capacității administrative,
reformarea administrației fiscale, îmbunătățirea
gestionării și a controlului finanțelor publice, precum și
sporirea rezilienței și a potențialului de creștere al
economiei românești. În sfârșit, asistența administrată de
Comisie, pe baza consultărilor cu Comitetul economic și financiar,
este un mijloc de a încuraja coerența politicilor economice din România cu
angajamentele României în contextul UE și cu recomandările
Consiliului, mai ales în ceea ce privește punerea în aplicare a
programului național de reformă și a programului de
convergență.
Fondurile UE obținute pe piețele de
capital sau de la instituții financiare în scopul extinderii împrumutului
acordat României, în eventualitatea unei cereri formulate de această
țară și cu condiția unei evaluări favorabile a cererii
de către Comisie, după consultarea CEF, sunt acoperite de
garanția UE. Împrumutul este obținut pe piețele de capital sau
de la instituții financiare. Valoarea principalului aferent împrumuturilor
care pot fi acordate României s-ar ridica la cel mult 2 miliarde EUR.
Structura garanției oferite de UE îi va
permite Comisiei să asigure serviciul datoriei în eventualitatea
incapacității de plată a României.
Pentru a-și îndeplini obligațiile,
Comisia ar putea recurge la propriile rezerve de lichidități pentru a
asigura provizoriu serviciul datoriei. În acest caz, se aplică articolul 12
din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1150/2000 al Consiliului din 22 mai 2000
privind punerea în aplicare a Deciziei 2007/436/CE, Euratom referitoare la
sistemul resurselor proprii ale Comunităților (JO L 130, 31.5.2000,
p. 1).
5.           METODA DE CALCUL
ADOPTATĂ
Nu se aplică.
6.           SCADENȚARUL
PLĂȚILOR (ÎN EURO)
Nu se aplică.
 Denumirea rubricii || Credite || Plăți
   ||   ||   || Anul n || Anul n+1 || Anul n+2 || Anul n+3 || Exercițiile financiare următoare
   || Anul n ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || Anul n+1 ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || Anul n ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || Anul n+1 ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || Total ||   ||   ||   ||   ||   ||
[1]               Primul program a făcut obiectul Deciziei 2009/459/CE
a Consiliului, iar cel de al doilea program a făcut obiectul Deciziei 2011/288/UE
a Consiliului.
[2]               JO L 53, 23.2.2002, p. 1.
[3]               A se vedea pagina xx din Jurnalul Oficial.


				|

		52014PC0622

			Propunere de DECIZIE DE PUNERE ÎN APLICARE A CONSILIULUI de autorizare a aplicării de către Estonia a unei măsuri speciale de derogare de la articolul 26 alineatul (1) litera (a) și de la articolele 168 și 168a din Directiva 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată /* COM/2014/0622 final - 2014/0288 (NLE) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
1.           CONTEXTUL PROPUNERII
În conformitate cu articolul 395 alineatul (1)
din Directiva 2006/112/CE din 28 noiembrie 2006 privind sistemul comun al taxei
pe valoarea adăugată (denumită în continuare „Directiva TVA”),
Consiliul, hotărând în unanimitate la propunerea Comisiei, poate autoriza
orice stat membru să aplice măsuri speciale de derogare de la
dispozițiile directivei respective, pentru a simplifica procedura de
colectare a TVA sau pentru a preveni anumite forme de evaziune fiscală sau
de fraudă.
Prin scrisoarea înregistrată la Comisie
în data de 26 mai 2014, Estonia a solicitat autorizarea de a aplica o
măsură de derogare de la principiile generale care reglementează
dreptul de deducere a taxei în amonte în ceea ce privește autoturismele.
În conformitate cu articolul 395 alineatul (2) din Directiva TVA, Comisia a
informat celelalte state membre, prin scrisoarea din 11 iunie 2014, cu privire
la solicitarea înaintată de Estonia. Printr-o scrisoare datată 12
iunie 2014, Comisia a informat Estonia că dispune de toate
informațiile pe care le consideră necesare pentru analizarea
solicitării.
Contextul general
Articolele 168 și 168a din Directiva TVA
prevăd că o persoană impozabilă are dreptul de a deduce
valoarea TVA percepută pentru achizițiile efectuate în scopul
operațiunilor sale taxabile. În temeiul articolului 26 alineatul (1)
litera (a) din directiva menționată anterior, utilizarea în folos
personal a bunurilor care constituie o parte din activele comerciale este
asimilată unei prestări de servicii efectuată cu titlu oneros,
atunci când TVA-ul pentru bunurile respective a fost eligibil pentru deducere.
Acest sistem permite recuperarea TVA-ului dedus inițial pentru utilizarea
în folos personal.
În cazul autoturismelor, acest sistem este
dificil de aplicat, în special deoarece este dificil să se facă
distincția între utilizarea în folos personal și utilizarea în
interes de serviciu. Atunci când există o evidență
contabilă, aceasta impune, atât întreprinderii, cât și
administrației, o sarcină suplimentară constând în
păstrarea și verificarea respectivei evidențe, chiar și în
cazul în care Estonia ar face uz de opțiunea prevăzută la
articolul 168a din Directiva TVA pentru a limita deducerea cheltuielilor
aferente autoturismelor întreprinderii proporțional cu utilizarea
efectivă în interes de serviciu de către persoana impozabilă.
Prin urmare, Estonia a solicitat autorizarea
de a limita dreptul de deducere la un anumit procent fix, scutind în schimb
întreprinderile de declararea TVA-ului pentru utilizarea în folos personal.
Această abordare prezintă avantajul de a simplifica sistemul pentru
toate părțile interesate și de a preveni, în același timp,
evaziunea fiscală și evitarea plății taxei ca urmare a unei
țineri incorecte a contabilității.
Din informațiile furnizate de Estonia
reiese că, în medie, procentul de utilizare în folos personal a
autoturismelor deținute de întreprinderi este de 50 %. Prin urmare,
procentul nedeductibil ar trebui stabilit la 50 %.
Noul sistem se va aplica tuturor autoturismelor
cu cel mult opt locuri pe scaune în afară de locul conducătorului
auto, cu o greutate de maximum 3 500 de kg, care nu sunt utilizate
exclusiv în interes de serviciu. Cu toate acestea, autoturismele care sunt
utilizate pentru anumite activități specifice ar fi excluse de la
sistemul de limitare a dreptului la deducere și ar face obiectul regulilor
obișnuite: autoturismele cumpărate în scopul revânzării, al
închirierii sau al închirierii în sistem de leasing, autoturismele utilizate
pentru transportul de pasageri (precum taxiurile) și autoturismele
utilizate pentru lecții de conducere.
Derogarea ar trebui acordată pe o
perioadă limitată, care să se încheie la 31 decembrie 2017,
pentru a se putea evalua dacă restricția de 50 % continuă
să reflecte în mod corect raportul global dintre utilizarea în interes de
serviciu și utilizarea în folos personal. Orice cerere de prelungire
trebuie să fie însoțită de un raport care să cuprindă
o reexaminare a procentului aplicat și să fie trimisă Comisiei
până la 31 martie 2017.
Dispoziții în vigoare în domeniul
propunerii
Derogări similare în ceea ce
privește dreptul de deducere au fost acordate și altor state membre.
Conform articolului 176 din Directiva TVA,
Consiliul stabilește cheltuielile pentru care TVA-ul nu este deductibil.
Până atunci, statele membre pot continua să aplice excluderile în
vigoare la 1 ianuarie 1979. Există așadar un număr de
dispoziții de tip „statu-quo” care restricționează dreptul de
deducere în ceea ce privește autoturismele.
2.           REZULTATELE
CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII
IMPACTULUI
Consultarea părților interesate
Nu se aplică.
Obținerea și utilizarea
expertizei
Nu a fost necesar să se recurgă la
expertiză externă.
Evaluarea impactului
Propunerea de decizie vizează, în primul
rând, simplificarea colectării TVA în ceea ce privește autoturismele
utilizate parțial în alte scopuri decât în interes de serviciu și,
prin urmare, poate avea un impact pozitiv. În același timp, se contracarează
evaziunea fiscală generată prin ținerea incorectă a
contabilității.
Cu toate acestea, având în vedere sfera de
aplicare restrânsă a derogării și aplicarea sa limitată în
timp, impactul va fi, în orice caz, limitat.
3.           ELEMENTELE JURIDICE ALE
PROPUNERII
Rezumatul acțiunii propuse
Autorizarea Estoniei să limiteze la 50 %
dreptul de deducere a TVA-ului în ceea ce privește cheltuielile legate de
autoturismele întreprinderilor care nu sunt utilizate exclusiv în interes de
serviciu. În cazul limitării dreptului de deducere, persoana impozabilă
este scutită de declararea TVA-ului pentru utilizarea în folos personal a
autoturismului.
Temei juridic
Articolul 395 din Directiva TVA.
Principiul subsidiarității
Având în vedere prevederea din Directiva TVA
pe care se întemeiază propunerea, aceasta din urmă intră în
sfera competenței exclusive a Uniunii. În consecință, principiul
subsidiarității nu se aplică.
Principiul
proporționalității
Propunerea respectă principiul
proporționalității din motivele prezentate în continuare.
Decizia se referă la o autorizare
acordată unui stat membru la solicitarea acestuia și nu constituie o
obligație.
Având în vedere sfera de aplicare
restrânsă a derogării, măsura specială este
proporțională cu obiectivul urmărit.
Alegerea instrumentelor
În conformitate cu articolul 395 din Directiva
TVA, derogarea de la normele comune în materie de TVA este posibilă numai
cu autorizarea Consiliului, hotărând în unanimitate la propunerea
Comisiei. În plus, o decizie a Consiliului este cel mai adecvat instrument,
deoarece poate fi adresată statelor membre în mod individual.
4.           IMPLICAȚIILE BUGETARE
Propunerea nu are implicații asupra
bugetului Uniunii.
5.           ELEMENTE OPȚIONALE
Propunerea include o dispoziție de
încetare a efectelor.
2014/0288 (NLE)
Propunere de
DECIZIE DE PUNERE ÎN APLICARE A
CONSILIULUI
de autorizare a aplicării de către
Estonia a unei măsuri speciale de derogare de la articolul 26 alineatul (1)
litera (a) și de la articolele 168 și 168a din Directiva 2006/112/CE
privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Directiva 2006/112/CE a
Consiliului din 28 noiembrie 2006 privind sistemul comun al taxei pe valoarea
adăugată[1],
în special articolul 395 alineatul (1),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
întrucât:
(1)       Prin scrisoarea
înregistrată la Comisie la 26 mai 2014, Estonia a solicitat autorizarea de
a deroga de la dispozițiile Directivei 2006/112/CE care reglementează
dreptul de deducere a taxei în ceea ce privește autoturismele.
(2)       Prin scrisoarea din 11 iunie 2014,
Comisia a informat celelalte state membre cu privire la solicitarea
înaintată de Estonia. Printr-o scrisoare datată 12 iunie 2014,
Comisia a informat Estonia că dispune de toate informațiile pe care
le consideră necesare pentru analizarea solicitării.
(3)       Articolele 168 și 168a
din Directiva 2006/112/CE stabilesc dreptul unei persoane impozabile de a
deduce taxa pe valoarea adăugată (TVA) achitată pentru
livrările de bunuri și prestările de servicii de care a
beneficiat în scopul operațiunilor sale impozitate. Articolul 26 alineatul
(1) litera (a) din directiva menționată conține obligația
de a declara TVA atunci când un activ comercial se utilizează în alte
scopuri decât în interes de serviciu.
(4)       Utilizarea în alte scopuri
decât în interes de serviciu este adesea dificil de determinat cu exactitate
și, chiar atunci când acest lucru este posibil, mecanismul este adesea
greoi. În temeiul autorizării solicitate, cuantumul TVA aferent cheltuielilor
deductibile pentru autoturismele care nu sunt utilizate în mod exclusiv în
interes de serviciu ar trebui, cu unele excepții, să fie stabilit sub
formă de rată procentuală fixă. Pe baza informațiilor
disponibile în prezent, autoritățile estoniene estimează că
o rată de 50 % este justificabilă. În același timp, pentru
a evita dubla impunere, obligativitatea de a declara TVA-ul pentru utilizarea
autoturismelor în alte scopuri decât în interes de serviciu ar trebui
suspendată în cazul în care respectivele autoturisme au făcut deja
obiectul unei limitări. Această măsură de simplificare
elimină necesitatea de a ține evidențe cu privire la utilizarea
în folos personal autoturismelor întreprinderii și, în același timp,
previne evaziunea fiscală generată prin ținerea incorectă a
contabilității.
(5)       Limitarea dreptului de
deducere în temeiul autorizării solicitate trebuie să se aplice
TVA-ului achitat la cumpărarea, luarea în leasing, achiziția
intracomunitară și importul de autoturisme specifice și pentru
cheltuieli conexe, inclusiv achiziționarea de combustibil.
(6)       Autorizarea ar trebui să
se aplice numai autoturismelor cu o greutate maximă autorizată de 3 500
de kilograme și cu cel mult opt locuri pe scaune în afară de locul
conducătorului auto, deoarece orice utilizare în alte scopuri decât în
interes de serviciu a autoturismelor care depășesc 3 500 de
kilograme sau care au mai mult de opt locuri pe scaune în afară de locul
conducătorului auto este neglijabilă în virtutea naturii acestora sau
a tipului de activitate pentru care sunt utilizate. Trebuie să se
furnizeze de asemenea o listă detaliată a autoturismelor specifice
care, în virtutea utilizării lor particulare, sunt excluse de la
această autorizare.
(7)       Termenul autorizării ar
trebui limitat la 31 decembrie 2017, pentru a se permite revizuirea
necesității și a eficacității măsurii de
derogare, precum și a procentelor alocate utilizării în interes de
serviciu și utilizării în alte scopuri care stau la baza respectivei
autorizări.
(8)       În cazul în care
consideră că este necesară o prelungire a autorizării
după anul 2017, Estonia trebuie să transmită Comisiei, cel
târziu la 31 martie 2017, un raport care să cuprindă o revizuire a
limitei procentuale aplicate, împreună cu o cerere de prelungire.
(9)       Derogarea va avea doar un
efect neglijabil asupra valorii globale a încasărilor din impozite
colectate în etapa de consum final și nu va avea niciun impact negativ
asupra resurselor proprii ale Uniunii care provin din TVA,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Prin derogare de la articolele 168 și 168a
din Directiva 2006/112/CE, Estonia este autorizată să limiteze la 50 %
dreptul de a deduce taxa pe valoarea adăugată (TVA) pentru
cheltuielile legate de autoturisme care nu sunt utilizate exclusiv în interes
de serviciu.
Articolul 2
Prin derogare de la articolul 26 alineatul (1)
litera (a) din Directiva 2006/112/CE, Estonia nu asimilează unei
prestări de servicii cu titlu oneros utilizarea în alte scopuri decât în
interes de serviciu a unui autoturism care face parte din activele comerciale
ale unei persoane impozabile, în cazul în care autoturismul a făcut
obiectul unei limitări autorizate în temeiul articolului 1 din prezenta
decizie.
Articolul 3
Cheltuielile menționate la articolul 1
acoperă cumpărarea, luarea în leasing, achiziția
intracomunitară și importul de autoturisme care nu sunt utilizate
exclusiv în interes de serviciu, precum și cheltuielile legate de
întreținere, reparații și combustibil pentru astfel de
autoturisme.
Articolul 4
Decizia ar trebui să se aplice numai
autoturismelor cu o greutate maximă autorizată care nu
depășește 3 500 de kilograme și cu cel mult opt locuri
pe scaune în afară de locul conducătorului auto.
Articolul 5
Articolele 1 și 2 nu se aplică
următoarelor categorii de autoturisme:
(a) autoturismele cumpărate în scopul
revânzării, al închirierii sau al închirierii în sistem de leasing;
(b) autoturismele utilizate pentru transportul
de pasageri contra unei taxe, inclusiv pentru servicii de taxi;
(c) autoturismele utilizate pentru furnizarea
de lecții de conducere.
Articolul 6
Prezenta decizie expiră la 31 decembrie 2017.
Orice cerere de prelungire a autorizării prevăzute în prezenta
decizie se transmite Comisiei până la 30 martie 2017 și se
însoțește de un raport care să cuprindă o revizuire a
procentului indicat la articolul 1.
Articolul 7
Prezenta decizie se adresează Republicii
Estonia.
Adoptată la Bruxelles,
                                                                       Pentru
Consiliu
                                                                       Președintele
[1]               JO L 347, 11.12.2006, p. 1.