				|

		52013PC0233

			Propunere de DECIZIE A CONSILIULUI adresată Ciprului cu privire la anumite măsuri specifice de reinstaurare a stabilității financiare și a creșterii sustenabile /* COM/2013/0233 final - 2013/0121 (NLE) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
Cipru a fost supus
unor presiuni din ce în ce mai puternice pe piețele financiare, în
contextul preocupărilor tot mai accentuate legate de sustenabilitatea
finanțelor sale publice, de sectorul său financiar puternic afectat
și de amploarea eventualelor măsuri de sprijin public. Unele dintre
dezechilibre au apărut ca urmare a efectelor de contagiune ale crizei din
zona euro și a evoluțiilor din Grecia, însă altele provin din
interior și persistă de multă vreme. Pe fondul
retrogradărilor consecutive ale obligațiunilor sale suverane de
către agențiile de rating, Cipru a ajuns în situația de a nu se
mai putea refinanța la dobânzi sustenabile pe termen lung pentru
finanțele publice. În paralel, sectorul bancar a fost treptat deconectat
de la finanțare pe piața internațională, iar o serie de
instituții financiare majore au înregistrat deficite de capital
substanțiale. Situația din sectorul bancar s-a
înrăutățit considerabil la începutul anului 2013, în urma unei
crize de încredere care a determinat un fenomen amplu și constant de
retragere a depozitelor. În martie 2013, Eurogrupul a ajuns la un acord politic
cu privire la principalele elemente ale unui program de ajustare
macroeconomică pentru Cipru, cu un pachet financiar de până la 10
miliarde EUR. În acest context de criză, a fost impusă o
perioadă de 10 zile nelucrătoare pentru sectorul bancar, timp în care
acesta a fost considerabil redus prin rezoluția și restructurarea
băncilor și prin separarea operațiunilor din Grecia ale
băncilor cipriote.
Pe fondul acestor
grave perturbări economice și financiare, autoritățile
cipriote au solicitat oficial, la 25 iunie 2012, asistență
financiară sub forma unui împrumut de la Fondul european de stabilitate
financiară/ Mecanismul european de stabilitate, precum și din partea
Fondului Monetar Internațional (FMI), care să sprijine revenirea
economiei la creștere sustenabilă, asigurând buna funcționare a
sistemului bancar și stabilitatea financiară în Uniunea Europeană
și în zona euro. La 27 iunie 2012, Eurogrupul a invitat Comisia, în
colaborare cu Banca Centrală Europeană (BCE), autoritățile
cipriote și FMI, să se pună de acord asupra unui program de
ajustare macroeconomică și asupra nevoilor de finanțare și
să ia măsurile corespunzătoare pentru a proteja stabilitatea
financiară. La 16 și 25 martie 2013, Eurogrupul a ajuns la un acord
politic cu autoritățile cipriote cu privire la principalele elemente
ale unui astfel de program; printre aceste elemente se numără
restructurarea și reducerea substanțială a sectorului bancar
și accentuarea eforturilor legate de consolidarea bugetară, reformele
structurale și privatizare. O componentă importantă a acordului
a fost reprezentată de condiția ca recapitalizarea băncilor să
fie asigurată aproape exclusiv din interiorul acestora (mai exact de
către acționari și creditori). Măsura urma să nu
afecteze însă depozitele mai mici de 100 000 de EUR. Creditorii nu ar fi
suferit pierderi mai mari decât cele ocazionate de lichidarea băncilor în
condițiile unor proceduri de insolvență obișnuite. La 2
aprilie 2013, s-a ajuns la un acord la nivel tehnic cu privire la un pachet
amplu de măsuri care urmează să fie puse în aplicare în cadrul
unui program de ajustare macroeconomică pe o perioadă de 3 ani;
principalele obiective, măsuri și rezultate au fost stabilite într-un
proiect de memorandum de înțelegere între Comisie și Republica Cipru.
Programul de
ajustare macroeconomică va urmări refacerea climatului de încredere
pe piețele financiare, restabilirea unor echilibre macroeconomice solide
și impulsionarea economiei în sensul revenirii la creștere
sustenabilă. Pentru a îndeplini aceste obiective, programul se
bazează pe trei piloni. Primul pilon este o strategie pentru sectorul
financiar bazată pe restructurarea și redimensionarea instituțiilor
financiare, precum și pe înăsprirea supravegherii sectorului,
acordându-se o atenție specială deficitelor de capital și
lichiditate. Al doilea pilon este o strategie ambițioasă de
consolidare bugetară, bazată pe eforturile de consolidare inițiate
în 2012, în special prin măsuri de reducere a cheltuielilor primare
curente, de sporire a veniturilor publice, de îmbunătățire a
funcționării sectorului public și de menținere a
consolidării bugetare pe termen mediu. Scopul său este acela de a
corecta deficitului public general excesiv și de a readuce ponderea
datoriei publice brute în PIB pe o traiectorie descendentă fermă pe
termen mediu. Autoritățile s-au angajat să reducă deficitul
sub pragul de 3% din PIB cât mai curând posibil. Este necesară menținerea
unei bune implementări a fondurilor structurale și a altor fonduri
din partea UE, precum și a inițiativelor strategice ale UE îndreptate
către impulsionarea creșterii economice și a pieței muncii.
În acest mod se va consolida traiectoria de creștere a Ciprului pe termen
lung. Al treilea pilon constă într-o agendă ambițioasă de
reforme structurale, cu scopul de a sprijini competitivitatea și
creșterea sustenabilă și echilibrată, în conformitate cu
recomandările specifice adresate Ciprului în 2012, care să
permită corectarea dezechilibrelor macroeconomice. În spiritul acordului
politic din 28 februarie 2013 referitor la o recomandare a Consiliului privind
înființarea unei garanții pentru tineret, este necesar să se
mențină oportunitățile oferite tinerilor și
perspectivele lor de încadrare în muncă.
Programul se
referă la perioada 2013-2016.
2013/0121 (NLE)
Propunere de
DECIZIE A CONSILIULUI
adresată Ciprului cu privire la anumite
măsuri specifice de reinstaurare a stabilității financiare
și a creșterii sustenabile
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 136 alineatul (1),
coroborat cu articolul 126 alineatul (6),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
întrucât:
(1)       Articolul 136 alineatul (1)
din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) prevede
posibilitatea adoptării unor măsuri specifice statelor membre a
căror monedă este euro, cu scopul de a asigura buna funcționare
a uniunii economice și monetare.
(2)       La 13 iulie 2010, Consiliul a
adoptat, în conformitate cu articolul 126 alineatul (6) din TFUE, o decizie cu
privire la existența unui deficit excesiv în Cipru[1] și a emis o recomandare
către această țară în conformitate cu articolul 126
alineatul (7) din TFUE cu scopul de a pune capăt situației de deficit
public excesiv; în recomandare se afirmă că autoritățile
din Cipru trebuie să pună capăt situației actuale de
deficit excesiv cât mai rapid posibil și cel târziu până în 2012.
(3)       În Recomandarea privind
Programul național de reformă al Ciprului pentru 2012 și care
include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Ciprului
pentru perioada 2012-2015[2],
Consiliul a recomandat, printre altele, ca Cipru să ia măsuri pentru
a realiza o corecție durabilă a deficitului excesiv în 2012, să
asigure progrese suficiente în sensul respectării criteriului de
referință privind reducerea datoriei, să consolideze
reglementările în vederea recapitalizării eficiente a
instituțiilor financiare și să amelioreze competitivitatea.
(4)       Cipru s-a confruntat cu
presiuni din ce în ce mai mari pe piețele financiare, în contextul
preocupărilor tot mai accentuate legate de sustenabilitatea
finanțelor sale publice și de măsurile publice luate în
sprijinul sectorului financiar, puternic afectat. Unele dintre dezechilibre au
apărut ca urmare a efectelor de contagiune ale crizei din zona euro,
însă altele provin din interior și persistă de multă vreme[3]. Pe fondul retrogradărilor
consecutive ale obligațiunilor sale suverane de către agențiile
de rating, Cipru a ajuns în situația de a nu se mai putea refinanța
la dobânzi sustenabile pe termen lung pentru finanțele publice. În
paralel, sectorul bancar a fost treptat deconectat de la finanțare pe
piața internațională, iar o serie de instituții importante
au înregistrat deficite de capital substanțiale.
(5)       Având în vedere aceste
condiții economice și financiare dificile, autoritățile
cipriote au solicitat oficial, la 25 iunie 2012, asistență
financiară în conformitate cu termenii unui împrumut acordat de Fondul
european de stabilitate financiară/Mecanismul european de stabilitate,
precum și din partea FMI, cu scopul de a sprijini revenirea economiei la
creștere sustenabilă, de a garanta buna funcționare a sistemului
bancar și de a asigura stabilitatea financiară în Uniunea
Europeană și în zona euro. La 27 iunie 2012, Eurogrupul a invitat
Comisia ca, în colaborare cu BCE, autoritățile cipriote și FMI,
să se pună de acord asupra unui program de ajustare
macroeconomică, inclusiv cu privire la nevoile de finanțare, și
să ia măsurile corespunzătoare pentru protejarea
stabilității financiare, în contextul actual deosebit de dificil, în
care există riscul propagării efectelor negative de pe piețele
datoriilor suverane. La 16 martie și 25 martie 2013, Eurogrupul a ajuns la
un acord politic cu autoritățile cipriote cu privire la elementele
principale ale unui program. Se preconiza restructurarea și reducerea
sectorului bancar, precum și intensificarea eforturilor în direcția consolidării
fiscale, reformelor structurale și privatizării. Recapitalizarea
băncilor urma să fie generată aproape exclusiv din interiorul
băncilor (mai exact de către acționari și creditori).
(6)       În împrejurările
actuale, Cipru trebuie să adopte un pachet amplu de măsuri care
să fie pus în aplicare în cadrul unui program de ajustare
macroeconomică pe o perioadă de 3 ani, începând cu al doilea
trimestru din 2013 și până în trimestrul 1 din 2016.
(7)       Pachetul de politici trebuie
să urmărească restabilirea încrederii pieței financiare
și revenirea la echilibre macroeconomice solide, ajutând totodată
economia să-și reia creșterea sustenabilă. Acest pachet
trebuie să se bazeze pe trei piloni. Primul pilon este o strategie pentru
sectorul financiar bazată pe restructurarea și reducerea instituțiilor
financiare și pe consolidarea supravegherii sectorului, cu eforturi
îndreptate către combaterea deficitului de capital și de lichiditate.
Al doilea pilon este reprezentat de o strategie ambițioasă de
consolidare bugetară, cu concentrarea eforturilor în prima parte a
perioadei, mai exact prin măsuri de reducere a cheltuielilor primare
curente, de sporire a veniturilor publice, de îmbunătățire a
funcționării sectorului public și de menținere a consolidării
bugetare pe termen mediu, în paralel cu reducerea la minimum a efectelor asupra
persoanelor dezavantajate și cu menținerea unei bune
implementări a fondurilor structurale și a altor fonduri ale UE. Al
treilea pilon constă într-o agendă ambițioasă de reforme
structurale, cu scopul de a sprijini competitivitatea și creșterea
sustenabilă și echilibrată, care să permită corectarea
dezechilibrelor macroeconomice, în special prin reformarea sistemului de
indexare a salariilor, în urma consultărilor cu partenerii sociali,
și prin înlăturarea obstacolelor din calea bunei
funcționări a piețelor. În spiritul acordului politic din 28
februarie 2013 referitor la o recomandare a Consiliului privind
înființarea unei garanții pentru tineret, este necesar să se
mențină oportunitățile oferite tinerilor și perspectivele
lor de încadrare în muncă.
(8)       Conform previziunilor
actualizate ale Comisiei referitoare la creșterea PIB-ului nominal (-0,5 %
în 2012, -8,2 % în 2013, -2,9 % în 2014, 2,6 % în 2015 și 3,7 %
în 2016), ponderea datoriei în PIB se va ridica la 87 % în 2012, 109 %
în 2013, 123 % în 2014, 126 % în 2015 și 122 % în 2016.
Prin urmare, ponderea datoriei în PIB va crește rapid până în 2015,
după care va urma o traiectorie descendentă, atingând aproximativ 105%
în 2020. Dinamica datoriei este afectată de mai multe operațiuni în
afara bugetului. Conform previziunilor actualizate ale Comisiei în ceea ce
privește creșterea PIB-ului nominal, se preconizează că
soldul primar al bugetului general va atinge un deficit de 395 de milioane EUR
(2,4 % din PIB) în 2013, un deficit de 678 de milioane EUR (4,3 % din
PIB) în 2014, un deficit de 344 de milioane EUR (2,1 % din PIB) în 2015
și un excedent de 204 milioane EUR (1,2 % din PIB) în 2016.
(9)       Mărirea rezilienței
pe termen lung a sectorului bancar cipriot este esențială pentru
reinstaurarea stabilității financiare în Cipru și pentru
menținerea stabilității financiare a zonei euro în ansamblu,
având în vedere puternicele interconexiuni existente. Sunt în curs de
desfășurare o restructurare și o reducere substanțiale ale sectorului
bancar cipriot. Camera reprezentanților a adoptat acte legislative prin
care se instituie un cadru complet pentru redresarea și rezoluția
instituțiilor de credit. Utilizându-se acest nou cadru, sectorul bancar
cipriot a fost redus imediat și în mod semnificativ. Pentru a menține
lichiditatea sectorului bancar cipriot, au fost impuse măsuri
administrative temporare.
(10)     Este de așteptat ca
punerea în aplicare a unor reforme complexe și ambițioase în
domeniile financiar, bugetar și structural să asigure
sustenabilitatea pe termen mediu a datoriei publice cipriote.
(11)     Comisia Europeană, în
colaborare cu BCE și, dacă este cazul, cu FMI, ar trebui să
verifice la intervale regulate punerea în aplicare riguroasă a programului
de ajustare macroeconomică prin intermediul misiunilor și al
raportărilor periodice din partea autorităților cipriote, pe o
bază trimestrială.
(12)     Pe tot parcursul
implementării pachetului de măsuri, Comisia ar trebui să
furnizeze consultanță suplimentară cu privire la politici,
precum și asistență tehnică în domenii specifice.
(13)     În pregătirea,
implementarea, monitorizarea și evaluarea programului de
asistență financiară, ar trebui ca autoritățile
cipriote să implice și partenerii sociali și organizațiile
din cadrul societății civile, în conformitate cu normele și
practicile naționale în vigoare.
(14)     Orice formă de
asistență financiară primită în sprijinul
implementării politicilor din cadrul programului de ajustare
macroeconomică trebuie să respecte normele juridice și politicile
Uniunii Europene, mai precis cadrul de guvernanță economică al
acesteia. Orice intervenție în sprijinul instituțiilor financiare
trebuie să se desfășoare în conformitate cu normele Uniunii
Europene în materie de concurență. Comisia se va asigura că toate
măsurile stabilite printr-un memorandum de înțelegere în contextul
asistenței financiare solicitate prin intermediul MES sunt în deplină
concordanță cu prezenta decizie,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
1.           Pentru a facilita revenirea
economiei cipriote la o traiectorie de creștere sustenabilă și
la stabilitate bugetară și financiară, Cipru pune riguros în
aplicare un program de ajustare macroeconomică, ale cărui elemente
principale sunt prezentate la articolul 2 din prezenta decizie. Programul de
ajustare macroeconomică (denumit în continuare „programul”) vizează
riscurile specifice generate de Cipru în privința stabilității
financiare a zonei euro și are ca scop reinstaurarea rapidă a unei
situații economice și financiare solide și sustenabile în
această țară, precum și restabilirea capacității
sale de a se finanța integral pe piețele financiare. Programul
ține seama în mod corespunzător de recomandările adresate
Ciprului în conformitate cu articolele 121, 126, 136 și 148 din TFUE,
precum și de acțiunile întreprinse în vederea respectării
acestora, vizând în același timp extinderea, consolidarea și
aprofundarea măsurilor de politică necesare.
2.           Comisia, în colaborare cu BCE
și, dacă este cazul, cu FMI, monitorizează progresele realizate
în implementarea programului. Cipru oferă Comisiei și BCE cooperarea
sa deplină. Concret, Cipru furnizează Comisiei și BCE toate
informațiile pe care acestea le consideră necesare pentru
monitorizarea programului.
3.           Comisia, în colaborare cu BCE
și, dacă este cazul, cu FMI, examinează împreună cu
autoritățile cipriote orice modificări și actualizări
ale programului care ar putea fi necesare pentru a se ține seama în mod
corespunzător, printre altele, de diferențele semnificative dintre
previziunile macroeconomice și bugetare și rezultatele efective
(inclusiv în ceea ce privește ocuparea forței de muncă), de
efectele colaterale negative, precum și de șocurile macroeconomice
și financiare. Pentru a asigura o bună implementare a programului
și pentru a contribui la corectarea dezechilibrelor într-un mod
sustenabil, Comisia continuă să furnizeze îndrumări și
consiliere cu privire la reformele fiscale, structurale și ale pieței
financiare. Comisia evaluează periodic impactul economic al programului
și recomandă corecțiile necesare în vederea consolidării
creșterii și ocupării forței de muncă, pentru a
asigura consolidarea fiscală necesară și pentru a reduce la
minimum efectele sociale nocive.
Articolul 2
1.           Principalele obiective ale
programului cipriot sunt următoarele: refacerea unui sector bancar solid,
continuarea procesului actual de consolidare bugetară și
implementarea reformelor structurale în vederea susținerii
competitivității și a unei creșteri sustenabile și
echilibrate.
2.           Cipru continuă
consolidarea bugetară în conformitate cu obligațiile care îi revin în
cadrul procedurii de deficit excesiv, prin măsuri permanente de
înaltă calitate, reducând în același timp la minimum impactul asupra
grupurilor vulnerabile.
3.           Cipru adoptă
măsurile menționate la alineatele (4) - (15).
4.           Pentru a reduce deficitul sub
nivelul de 3 % din PIB cât mai curând posibil, Cipru își menține
disponibilitatea de a lua măsuri suplimentare de consolidare. Mai exact,
în cazul unor venituri sub așteptări sau al unui necesar mai mare în
materie de cheltuieli sociale ca urmare a efectelor macroeconomice negative,
guvernul trebuie să fie pregătit să ia măsuri suplimentare
pentru a menține obiectivele programului, inclusiv prin diminuarea
cheltuielilor discreționare, reducând în același timp la minimum
impactul asupra categoriilor vulnerabile. În perioada de aplicare a
programului, veniturile în numerar care depășesc cifrele prognozate
în cadrul programului și orice câștiguri excepționale se
economisesc sau se utilizează pentru reducerea datoriei. Dacă,
însă, veniturile sunt superioare așteptărilor într-o asemenea
măsură încât tendința poate fi considerată permanentă,
această situație poate reduce necesitatea unor măsuri
suplimentare în anii ulteriori.
5.           Cipru menține o
bună implementare a fondurilor structurale și a altor fonduri ale UE.
6.           Pentru a reconstrui un sector
financiar solid, Cipru continuă reformarea și restructurarea
profundă a sectorului bancar și consolidarea băncilor viabile
prin refacerea capitalului, asigurarea lichidității și
înăsprirea supravegherii acestora. Programul prevede următoarele
măsuri și rezultate:
(a)     să se garanteze că
situația lichidității sectorului bancar va fi monitorizată
îndeaproape și că se vor lua măsurile corespunzătoare
pentru menținerea unui nivel suficient de lichiditate în sistem, în
conformitate cu normele Eurosistemului. Restricțiile temporare impuse de
curând privind libera circulație a capitalului (printre altele, limite
referitoare la retragerea de numerar, plățile electronice și
viramentele efectuate în străinătate) vor fi atent monitorizate.
Scopul este ca perioada de aplicare a controalelor să nu
depășească strictul necesar preîntâmpinării riscurilor
importante și imediate la adresa stabilității financiare. Planurile
de finanțare și de fonduri proprii pe termen mediu ale băncilor
locale care depind de finanțare de la băncile centrale sau care
beneficiază de ajutor de stat ar trebui să reflecte în mod realist
diminuarea gradului de îndatorare preconizată în sectorul bancar și
să reducă dependența de împrumuturile acordate de băncile
centrale, evitându-se, în același timp, vânzările în regim de urgență
a activelor („fire sales”) și criza creditelor. Reglementările cu
privire la cerințele minime în materie de lichiditate vor fi actualizate
pentru a se preveni pe viitor o concentrație de active denominate în euro;
(b)     să se realizeze o evaluare
independentă a activelor Bank of Cyprus și a activelor Cyprus Popular
Bank și să se integreze rapid operațiunile acesteia din
urmă în cadrul Bank of Cyprus. Evaluarea trebuie finalizată rapid,
pentru a permite deblocarea părților corespunzătoare ale
depozitelor neasigurate din cadrul Bank of Cyprus;
(c)     să se adopte cerințele
normative necesare pentru creșterea la 9 % a ratei minime de adecvare
a fondurilor proprii de nivel 1 până la sfârșitul anului 2013;
(d)     să se ia măsuri pentru
reducerea la minimum a costurilor suportate de contribuabili pentru restructurarea
bancară. Instituțiile de credit comerciale și cooperative
subcapitalizate mobilizează capital, în cea mai mare măsură
posibilă, din surse private, inclusiv, dar nu numai, de la acționarii
și creditorii băncilor, înainte de adoptarea unor măsuri de acordare
a ajutoarelor de stat. Orice plan de restructurare sau rezoluție este
aprobat oficial în conformitate cu normele privind ajutorul de stat, înainte de
furnizarea unui astfel de ajutor;
(e)     să se asigure crearea unui registru
de credit, revizuirea și modificarea, dacă este necesar, a actualului
cadru de reglementare privind procedurile de acordare a împrumuturilor, precum
și adoptarea de acte legislative care să consolideze guvernanța
băncilor comerciale;
(f)      să se consolideze guvernanța
băncilor, inclusiv prin interzicerea împrumuturilor către membrii
independenți ai consiliului de administrație sau părțile cu
care aceștia au legături;
(g)     să se optimizeze recuperarea în
cazul creditelor neperformante și, în paralel, să se reducă la
minimum stimularea neîndeplinirii strategice a obligațiilor de plată
de către debitori. Aceasta va presupune reducerea constrângerilor legate
de confiscarea garanțiilor, precum și o monitorizare și o
gestionare adecvată a creditelor neperformante. Banca Centrală a
Ciprului va emite orientări pentru clasificarea ca neperformante a tuturor
împrumuturilor a căror scadență depășește 90 de
zile.
(h)     să se alinieze reglementarea și
supravegherea cooperativelor de credit la cele ale băncilor comerciale;
(i)      să se verifice viabilitatea
cooperativelor de credit și să se elaboreze, în consultare cu Comisia
și cu informarea BCE și FMI, o strategie privind structura,
funcționarea și viabilitatea pe viitor ale sectorului cooperativelor
de credit. Implementarea strategiei trebuie să se finalizeze până la
mijlocul anului 2015;
(j)      să se intensifice monitorizarea
gradului de îndatorare a întreprinderilor și gospodăriilor și
să se stabilească un cadru pentru restructurarea precis
orientată a sectorului privat; precum și
(k)     să se amelioreze în continuare
cadrul de combatere a spălării banilor și să se asigure
deplina transparență a entităților, în conformitate cu cele
mai bune practici.
7.           În cursul anului 2013,
autoritățile implementează riguros legea bugetului pe 2013, cu
măsuri permanente suplimentare de cel puțin 351 milioane EUR (2,1 %
din PIB). Cipru modifică legea bugetului pe 2013 pentru a include
măsuri suplimentare de consolidare. Cipru adoptă următoarele
măsuri:
(a)     În ceea ce privește cheltuielile,
bugetul include o reducere cu cel puțin 36 de milioane EUR a cheltuielilor
cu planurile de locuințe și o nouă reducere eșalonată
a salariilor din sectorul public, precum și raționalizarea anumitor
prestații sociale;
(b)     Pe partea de venituri, măsurile
suplimentare includ creșterea impozitelor pe proprietate, a ratei
statutare a impozitului pe profit, a ratei de impozitare a veniturilor din
dobânzi, a taxelor impuse băncilor și a tarifelor pentru serviciile
publice;
(c)     Cipru întreprinde o reformă a
sistemului de taxare a autovehiculelor, bazată pe principii ecologice, în
vederea mobilizării de venituri suplimentare;
(d)     Cipru introduce măsuri de control al
cheltuielilor cu asistența medicală și ameliorează
rentabilitatea sectorului prin creșterea eficienței,
competitivității și rentabilității spitalelor publice.
De asemenea, Cipru introduce un sistem de coplată pentru un număr
limitat de servicii medicale și produse farmaceutice; precum și
(e)     Cipru asigură implementarea
integrală a măsurilor de consolidare adoptate începând cu decembrie 2012.
8.           Următoarele măsuri
se aplică de la 1 ianuarie 2014:
(a)     În ceea ce privește cheltuielile,
bugetul include: o reducere a totalului cheltuielilor pentru transferurile
sociale printr-o mai bună direcționare, care ar genera venituri de
cel puțin 28,5 milioane EUR; o nouă reducere a salariilor din
administrația publică și din sectorul public în general;
introducerea unui tarif pentru transportul public pentru studenți și
pensionari; și măsuri de reformă structurală în sectorul
învățământului, pentru a reduce cheltuielile salariale; precum
și
(b)     În ceea ce privește veniturile,
bugetul pentru 2014 include: o prelungire până la 31 decembrie 2016 a
contribuției temporare aplicate câștigurilor salariale brute din
sectorul public și privat; creșteri ale TVA; majorări ale
accizelor; și o creștere a contribuțiilor la sistemul general de
asigurări sociale.
9.           Pentru a asigura
sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, Cipru pune în
aplicare reforme structurale bugetare care cuprind, printre altele,
următoarele măsuri și rezultate:
(a)     reforme ale sistemului general de pensii
și ale sistemului de pensii din sectorul public, cu scopul de a readuce
sistemul de pensii pe o traiectorie sustenabilă și de a aborda în
același timp chestiunea adecvării pensiilor. Dacă este necesar,
reformele vor fi consolidate în continuare.
(b)     controlul creșterii cheltuielilor
din domeniul sănătății pentru a consolida sustenabilitatea
structurii de finanțare și eficiența furnizării serviciilor
publice de asistență medicală;
(c)     îmbunătățirea
eficienței cheltuielilor publice și a procedurilor bugetare prin
intermediul unui cadru bugetar eficace pe termen mediu, în cadrul unei mai bune
gestionări a finanțelor publice, în deplină conformitate cu
Directiva privind cerințele referitoare la cadrele bugetare și cu
Tratatului privind stabilitatea, coordonarea și guvernanța (TSCG);
(d)     adoptarea unui cadru juridic și
instituțional adecvat pentru parteneriatele public-privat concepute în
conformitate cu cele mai bune practici;
(e)     elaborarea unui program conceput pentru a
realiza un sistem solid de guvernanță corporativă pentru
întreprinderile de stat și semipublice și lansarea unui plan de
privatizare care să contribuie la ameliorarea eficienței economice și
restabilirea sustenabilității datoriei;
(f)      elaborarea și implementarea unui
plan amplu de reformă cu scopul de a crește eficacitatea și
eficiența colectării și administrării impozitelor, care
să includă măsuri de garantare a aplicării integrale
și la timp a legilor și standardelor care guvernează cooperarea
fiscală internațională și schimbul de informații în
domeniul fiscal;
(g)     reforma impozitul pe bunurile imobile;
(h)     reforma administrației publice
pentru a îmbunătăți funcționarea și rentabilitatea
acesteia, în special prin revizuirea dimensiunii, condițiilor de angajare
și organizării funcționale ale serviciului public, cu scopul de
a asigura utilizarea eficientă a resurselor guvernului și servicii de
calitate pentru populație; precum și
(i)      reforme ale structurii generale și
ale nivelurilor prestațiilor sociale, cu scopul de a asigura o utilizare
eficientă a resurselor și un echilibru adecvat între asistența
socială și stimulentele privind încadrarea în muncă.
10.         Cipru pune în aplicare o
reformă a sistemului de indexare a salariilor, după consultarea
partenerilor sociali, în concordanță cu obiectivele de ameliorare a
competitivității economice și reflectând evoluțiile în
materie de productivitate a muncii. Reforma preconizată în domeniul protecției
sociale ar trebui să garanteze că asistența socială
servește drept plasă de siguranță pentru a asigura un venit
minim persoanelor care nu sunt în măsură să atingă un nivel
de trai adecvat, menținând însă stimulentele privind încadrarea în
muncă. Orice modificare a salariului minim trebuie să fie în
concordanță cu evoluțiile economice și de pe piața
muncii și se efectuează după consultarea partenerilor sociali.
11.         Cipru adoptă restul
modificărilor necesare ale legislației specifice sectorului, pentru a
pune complet în aplicare Directiva privind serviciile. Obstacolele
nejustificate de pe piețele serviciilor, în special în legătură
cu profesiile reglementate, trebuie eliminate. Se
îmbunătățește cadrul concurențial prin optimizarea
funcționării autorității competente din domeniul
concurenței și prin consolidarea independenței și a
competențelor autorităților naționale de reglementare.
12          Până la sfârșitul
anului 2014, Cipru reduce la mai puțin de 2000 numărul titlurilor de
proprietate a căror emitere este întârziată și introduce termene
garantate pentru emiterea certificatelor în domeniul construcțiilor
și a certificatelor de proprietate.
13.         Până la sfârșitul
anului 2013, Cipru modifică procedura de vânzare silită a
proprietăților ipotecate și ia măsurile necesare pentru a
permite organizarea de licitații private în cel mai scurt timp posibil.
Ritmul procedurilor judiciare este accelerat, iar cauzele nesoluționate de
către tribunale se finalizează până la încheierea programului.
14.         Cipru ia inițiative care
să vizeze consolidarea competitivității sectorului turistic.
Printre acestea se numără reexaminarea strategiei în domeniul
turismului pentru perioada 2011-2015, pe baza unui studiu referitor la
îmbunătățirea modelului comercial utilizat în acest sector
și a unei analize aprofundate a celor mai bune modalități de a
asigura suficiente legături aeriene cu Cipru.
15.         În sectorul energetic, Cipru
transpune și pune integral în aplicare cel de-al treilea pachet de
măsuri privind sectorul energiei. De asemenea, se formulează un plan
amplu de dezvoltare pentru reorganizarea sectorului energetic din Cipru. Planul
trebuie să cuprindă:
(a)     un plan de desfășurare pentru
infrastructura necesară în domeniul exploatării gazelor;
(b)     o schiță a regimului de
reglementare și organizare a pieței pentru sectorul energetic și
exportul de gaze naturale; precum și
(c)     un plan de stabilire a unui cadru
instituțional pentru gestionarea resurselor de hidrocarburi, care să
prevadă în special un fond de resurse, cu scopul de a recepționa
și gestiona veniturile publice provenite din exploatarea
zăcămintelor de gaz offshore, constituit pe baza celor mai bune
practici recunoscute la nivel internațional.
Articolul 3
Prezenta decizie se adresează Republicii
Cipru.
Articolul 4
Prezenta decizie se publică în Jurnalul
Oficial al Uniunii Europene.
Adoptată la Bruxelles,
                                                                       Pentru
Consiliu
                                                                       Președintele
[1]               JO L 186, 20.7.2012, p. 30.
[2]               JO C 219, 24.7.2012, p. 13.
[3]               După cum se indică în analiza aprofundată
pentru 2012, referitoare la Cipru și în recomandările specifice
adresate Ciprului în cadrul semestrului European.


Anunţ juridic important

|

52009PC0444

Propunere de decizie a Consiliului de autorizare a introducerii pe piaţă a produselor conţinând, constând din sau fiind produse din porumb modificat genetic MON 88017 (MON-88Ø17-3) în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European şi al Consiliului  /* COM/2009/0444 final */

	[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |Bruxelles, 3.9.2009COM(2009) 444 finalPropunere deDECIZIE A CONSILIULUIde autorizare a introducerii pe piață a produselor conținând, constând din sau fiind produse din porumb modificat genetic MON 88017 (MON-88Ø17-3) în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al ConsiliuluiEXPUNERE DE MOTIVEPropunerea anexată de decizie a Consiliului se referă la produsele alimentare și furajele care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MON 88017, pentru care Monsanto Europe S.A a înaintat autorităților competente din Republica Cehă, la 4 octombrie 2005, o cerere de introducere pe piață, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 privind produsele alimentare și furajele modificate genetic.Propunerea anexată se referă, de asemenea, la introducerea pe piață a altor produse care conțin sau sunt compuse din porumb MON 88017 , având aceeași utilizare ca orice alt soi de porumb, cu excepția cultivării.La 6 mai 2009, Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) a emis un aviz favorabil în conformitate cu articolele 6 și 18 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 și a concluzionat că este puțin probabil ca introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb MON 88017, astfel cum sunt descrise în cerere, să determine efecte negative asupra sănătății umane sau animale sau asupra mediului, în contextul utilizărilor prevăzute.În acest context, la 22 iulie 2009, a fost înaintat spre votare Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală un proiect de decizie a Comisiei de autorizare a introducerii pe piața comunitară a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MON 88017. Comitetul nu a emis niciun aviz: paisprezece state membre (167 voturi) au votat în favoarea proiectului, opt state membre (80 voturi) au votat împotriva acestuia, cinci state membre (94 voturi) s-au abținut, iar un stat membru (4 voturi) nu a fost reprezentat.Prin urmare, în temeiul articolului 35 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 și în conformitate cu articolul 5 din Decizia 1999/468/CE a Consiliului, modificată prin Decizia 2006/512/CE a Consiliului, Comisia trebuie să prezinte Consiliului o propunere cu privire la măsurile care urmează să fie adoptate, Consiliul având la dispoziție trei luni în care să decidă cu majoritate calificată și să informeze Parlamentul.Propunere deDECIZIE A CONSILIULUIde autorizare a introducerii pe piață a produselor conținând, constând din sau fiind produse din porumb modificat genetic MON 88017 (MON-88Ø17-3) în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Text cu relevanță pentru SEE)CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind produsele alimentare și furajele modificate genetic[1], în special articolele 7 alineatul (3) și 19 alineatul (3),având în vedere propunerea Comisiei,întrucât:(1) La 4 octombrie 2005, Monsanto Europe S.A. a prezentat autorității competente din Republica Cehă, în conformitate cu articolele 5 și 17 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, o cerere de introducere pe piață a produselor și ingredientelor alimentare și a furajelor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb MON 88017 (denumită în continuare „cererea”).(2) Cererea se referă, de asemenea, la introducerea pe piață a altor produse care conțin sau sunt compuse din porumb MON 88017, având aceeași utilizare ca orice alt soi de porumb, cu excepția cultivării. Prin urmare, în conformitate cu articolul 5 alineatul (5) și cu articolul 17 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, cererea include datele și informațiile solicitate în anexele III și IV la Directiva 2001/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 martie 2001 privind diseminarea deliberată în mediu a organismelor modificate genetic și de abrogare a Directivei 90/220/CEE[2] a Consiliului, precum și informații și concluzii privind evaluarea riscului, efectuată în conformitate cu principiile stabilite în anexa II la Directiva 2001/18/CE. Cererea cuprinde, de asemenea, planul de monitorizare a efectelor asupra mediului în conformitate cu anexa VII la Directiva 2001/18/CE.(3) La 6 mai 2009, Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) a emis un aviz favorabil în conformitate cu articolele 6 și 18 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 și a concluzionat că este puțin probabil ca introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb MON 88017, astfel cum sunt descrise în cerere (denumite în continuare „produsele”), să determine efecte negative asupra sănătății umane sau animale sau asupra mediului, în contextul utilizărilor prevăzute[3]. În avizul său, EFSA a luat în considerare toate întrebările și problemele specifice semnalate de statele membre în cadrul consultării autorităților naționale competente, astfel cum se prevede la articolul 6 alineatul (4) și la articolul 18 alineatul (4) din regulamentul respectiv.(4) În avizul său, EFSA a concluzionat, de asemenea, că planul de monitorizare a mediului, constând într-un plan general de supraveghere prezentat de solicitant, este în conformitate cu utilizarea prevăzută pentru produse.(5) Având în vedere considerațiile menționate anterior, autorizația pentru produsele în cauză ar trebui acordată.(6) Trebuie alocat un identificator unic fiecărui OMG, în conformitate cu dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 65/2004 al Comisiei din 14 ianuarie 2004 de stabilire a unui sistem de elaborare și alocare a unor identificatori unici pentru organismele modificate genetic[4].(7) Pe baza avizului emis de EFSA, pentru produsele alimentare, ingredientele alimentare și furajele care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb MON 88017, nu sunt necesare alte cerințe specifice de etichetare decât cele prevăzute la articolul 13 alineatul (1) și la articolul 25 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003. Cu toate acestea, pentru a asigura folosirea produselor în limitele autorizației acordate prin prezenta decizie, etichetarea furajelor care conțin sau sunt compuse din OMG și a altor produse decât cele alimentare și furajere care conțin sau sunt compuse din OMG necesitând autorizație trebuie completată cu o indicație clară care să specifice că este interzisă folosirea produselor în cauză pentru cultivare.(8) În mod similar, avizul EFSA nu justifică impunerea unor condiții sau restricții specifice pentru introducerea pe piață și/sau a unor condiții sau restricții specifice pentru folosire și manipulare, inclusiv a unor cerințe de monitorizare după introducerea pe piață pentru utilizarea produselor alimentare și furajelor sau a unor condiții specifice pentru protejarea anumitor ecosisteme/a mediului și/sau a anumitor zone geografice, astfel cum se prevede la articolul 6 alineatul (5) litera (e) și la articolul 18 alineatul (5) litera (e) din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003.(9) Toate informațiile relevante privind autorizarea produselor trebuie introduse în registrul comunitar al produselor alimentare și al furajelor modificate genetic, în conformitate cu dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1829/2003.(10) Articolul 4 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1830/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind trasabilitatea și etichetarea organismelor modificate genetic și trasabilitatea produselor destinate alimentației umane sau animale, produse din organisme modificate genetic, și de modificare a Directivei 2001/18/CE[5] stabilește cerințele de etichetare a produselor care conțin sau sunt compuse din OMG-uri.(11) Prezenta decizie se notifică prin Centrul de schimb de informații pentru prevenirea riscurilor biotehnologice părților semnatare ale Protocolului de la Cartagena privind biosiguranța referitor la Convenția privind diversitatea biologică, în conformitate cu articolele 9 alineatul (1) și 15 alineatul (2) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 1946/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 iulie 2003 privind deplasările transfrontaliere de organisme modificate genetic[6].(12) Solicitantul a fost consultat cu privire la măsurile stipulate în prezenta decizie.(13) Comitetul permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală nu a emis un aviz în termenul stabilit de președinte,ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:Articolul 1 Organism modificat genetic și identificator unicIdentificatorul unic MON-88Ø17-3 este alocat, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 65/2004, porumbului modificat genetic ( Zea mays L.) MON 88017, astfel cum este specificat la punctul (b) din anexa la prezenta decizie.Articolul 2AutorizareUrmătoarele produse sunt autorizate în sensul articolului 4 alineatul (2) și al articolului 16 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, în conformitate cu condițiile stabilite în prezenta decizie:(a) produse alimentare și ingrediente alimentare conținând, constând din sau produse din porumb MON-88Ø17-3;(b) furaje conținând, constând din sau produse din porumb MON-88Ø17-3;(c) produse, altele decât cele alimentare și furajele, conținând sau constând din porumb MON-88Ø17-3, având aceeași utilizare ca orice alt soi de porumb, cu excepția cultivării.Articolul 3 Etichetare1. În sensul cerințelor de etichetare stabilite la articolele 13 alineatul (1) și 25 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 și la articolul 4 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1830/2003, „denumirea organismului” este „porumb”.2. Cuvintele „nu este destinat cultivării” apar pe eticheta și în documentele însoțitoare ale produselor conținând sau constând din porumb MON-88Ø17-3, menționate la articolul 2 literele (b) și (c).Articolul 4 Monitorizarea efectelor asupra mediului1. Titularul autorizației se asigură că planul de monitorizare a efectelor asupra mediului există și se aplică, astfel cum este stabilit la litera (h) din anexă.2. Titularul autorizației prezintă Comisiei rapoarte anuale cu privire la punerea în aplicare și la rezultatele activităților stabilite în planul de monitorizare.Articolul 5Registrul comunitarInformațiile prezente în anexa la prezenta decizie se introduc în registrul comunitar al produselor alimentare și al furajelor modificate genetic, în conformitate cu dispozițiile articolului 28 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003.Articolul 6Titularul autorizațieiTitularul autorizației este Monsanto Europe S.A., Belgia, reprezentând Monsanto Company, Statele Unite ale Americii.Articolul 7ValabilitatePrezenta decizie se aplică pe o perioadă de 10 ani de la data notificării sale.Articolul 8DestinatarPrezenta decizie se adresează Monsanto Europe S.A., Avenue de Tervuren 270-272, B-1150 Bruxelles - Belgia.Adoptată la Bruxelles,Pentru ConsiliuPreședinteleANEXĂ(a) Solicitantul și titularul autorizației:Nume: Monsanto Europe S.A.Adresă: Avenue de Tervuren 270-272, B-1150 Bruxelles - BelgiaÎn numele Monsanto Company - 800 N. Lindbergh Boulevard – St. Louis, Missouri 63167 – Statele Unite ale Americii.(b) Denumirea și specificațiile produselor:(1) produse alimentare și ingrediente alimentare conținând, constând din sau produse din porumb MON-88Ø17-3;(2) furaje conținând, constând din sau produse din porumb MON-88Ø17-3;(3) produse, altele decât cele alimentare și furajele, conținând sau constând din porumb MON-88Ø17-3, având aceeași utilizare ca orice alt soi de porumb, cu excepția cultivării.Porumbul modificat genetic MON-88Ø17-3, astfel cum este prezentat în cerere, exprimă proteina modificată Cry3Bb1 care conferă rezistență la anumite insecte coleoptere și proteina CP4 EPSPS care conferă toleranță la erbicidele pe bază de glifosați.(c) Etichetare:(1) În sensul cerințelor de etichetare specifice stabilite la articolele 13 alineatul (1) și 25 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 și la articolul 4 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1830/2003, „denumirea organismului” este „porumb”;(2) Cuvintele „nu este destinat cultivării” apar pe eticheta și în documentele însoțitoare ale produselor conținând sau constând din porumb MON-88Ø17-3, menționate la articolul 2 literele (b) și (c) din prezenta decizie.(d) Metodă de detecție:-  Metodă specifică evenimentului, pe bază PCR (reacție în lanț prin polimerază) în timp real, pentru cuantificarea porumbului MON-88Ø17-3;-  Validată pe semințe de laboratorul comunitar de referință înființat în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003, publicată la adresa http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm;-  Materiale de referință: AOCS 0406-A disponibil prin intermediul American Oil Chemists Society la adresa http://www.aocs.org/tech/crm/corn.cfm(e) Identificator unic:MON-88Ø17-3(f) Informații necesare în temeiul anexei II la Protocolul de la Cartagena privind biosecuritatea la Convenția privind diversitatea biologică:Centrul de schimb de informații pentru prevenirea riscurilor biotehnologice, număr de înregistrare: a se vedea [ a se completa după notificare ].(g) Condiții sau restricții privind introducerea pe piață, folosirea sau manipularea produselor:Nu sunt necesare.(h) Plan de monitorizarePlanul de monitorizare a efectelor asupra mediului în conformitate cu anexa VII la Directiva 2001/18/CE.[Link: plan publicat pe internet ](i) Cerințe de monitorizare după introducerea pe piață pentru utilizarea ca aliment destinat consumului umanNu sunt necesare.Notă: este posibil ca linkurile către documentele relevante să necesite a fi modificate în timp. Aceste modificări vor fi puse la dispoziția publicului prin actualizarea registrului comunitar al produselor alimentare și al furajelor modificate genetic. [1] JO L 268, 18.10.2003, p. 1.[2] JO L 106, 17.4.2001, p. 1.[3] http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2005-280[4] JO L 10, 16.1.2004, p. 5.[5] JO L 268, 18.10.2003, p. 24.[6] JO L 287, 5.11.2003, p. 1.


				|

		52012PC0567

			Propunere de DECIZIE A CONSILIULUI de modificare a Deciziei 2009/790/CE pentru a autoriza Polonia să prelungească aplicarea unei măsuri speciale de derogare de la dispozițiile articolului 287 din Directiva 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată /* COM/2012/0567 final - 2012/0272 (NLE) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
1.           CONTEXTUL PROPUNERII
Motivele și obiectivele propunerii
În conformitate cu articolul 395 alineatul (1) din
Directiva 2006/112/CE din 28 noiembrie 2006 privind sistemul comun al
taxei pe valoarea adăugată[1]
(denumită în continuare „Directiva TVA”), Consiliul, hotărând în
unanimitate la propunerea Comisiei, poate autoriza orice stat membru să
aplice măsuri speciale de derogare de la dispozițiile directivei,
pentru a simplifica procedura de colectare a TVA sau pentru a preveni anumite forme
de evaziune sau de fraudă fiscală.
Prin scrisoarea înregistrată de Comisie în
data de 12 aprilie 2012, Polonia a solicitat permisiunea de a continua scutirea
persoanelor impozabile a căror cifră de afaceri anuală nu
depășește echivalentul în moneda națională a 30 000
EUR la cursul de schimb din ziua aderării ei. În conformitate cu articolul
395 alineatul (2) din Directiva TVA, Comisia a informat celelalte state membre,
prin scrisorile din 17 și 18 iulie 2012, cu privire la cererea
înaintată de Polonia. Printr-o scrisoare datată 19 iulie 2012,
Comisia a informat Polonia că dispune de toate informațiile necesare
pentru a analiza solicitarea.
Contextul general
Titlul XII capitolul 1 din Directiva TVA prevede
posibilitatea ca statele membre să aplice regimuri speciale pentru
întreprinderile mici, printre care și scutirea persoanelor impozabile a
căror cifră de afaceri anuală se situează sub un anumit
plafon. Această scutire implică faptul că o persoană
impozabilă nu este obligată să perceapă TVA pentru
livrările sale și, în consecință, nu poate deduce TVA
aferentă achizițiilor sale.
În conformitate cu articolul 287 punctul 14 din
Directiva TVA, Polonia poate acorda o scutire de la plata TVA persoanelor
impozabile a căror cifră de afaceri anuală nu
depășește echivalentul în moneda națională a 10 000
EUR la cursul de schimb din ziua aderării ei.
În 2009, Polonia a solicitat o derogare în scopul
simplificării obligațiilor de plată a TVA ale micilor
comercianți și al facilitării colectării taxei de
către administrația fiscală națională. Prin Decizia
2009/790/CE a Consiliului din 20 octombrie 2009[2],
Consiliul a autorizat Polonia să scutească de plata TVA, până la
31 decembrie 2012, persoanele impozabile a căror cifră de afaceri
anuală nu depășește echivalentul în moneda
națională a 30 000 EUR. Această măsură este
opțională pentru persoanele impozabile.
Polonia solicită în prezent prelungirea
acestei măsuri.
În propunerea sa de directivă care
vizează simplificarea obligațiilor de plată a TVA din
29 octombrie 2004 [COM(2004) 728 final], Comisia a inclus
dispoziții al căror scop este de a permite statelor membre să
scutească persoanele impozabile a căror cifră de afaceri
anuală nu depășește un plafon de 100 000 EUR, cu
posibilitatea actualizării acestei sume în fiecare an. Până în
prezent însă Consiliul nu a ajuns la un acord cu privire la această
propunere.
Din informațiile furnizate de Polonia reiese
că aproape 70 000 de persoane impozabile au beneficiat de scutirea de
TVA ca urmare a aplicării măsurii, aceasta având ca rezultat o
reducere de aproximativ 0,14% a valorii totale a veniturilor din TVA de la
bugetul de stat. Prin urmare, se propune prelungirea derogării pentru o
nouă perioadă, până la data de 31 decembrie 2015 sau la data
intrării în vigoare a unei directive privind pragurile cifrei de afaceri
anuale sub care persoanele impozabile să poată fi scutite de TVA,
dacă aceasta este anterioară.
Dispoziții în vigoare în domeniul
propunerii
În 2004, Comisia a prezentat o propunere
[COM(2004) 728 final] care vizează creșterea la 100 000 EUR a
plafonului cifrei de afaceri anuale sub care statele membre pot exonera
persoanele impozabile de la plata TVA.
Coerența cu celelalte politici și
obiective ale Uniunii
Nu se aplică.
2.           REZULTATELE
CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII
IMPACTULUI
Consultarea părților interesate
Nu se aplică.
Obținerea și utilizarea expertizei
Nu a fost necesară consultarea
experților externi.
Evaluarea impactului
Propunerea de decizie a Consiliului vizează
continuarea unei măsuri de simplificare care elimină multe dintre
obligațiile în materie de TVA ale întreprinderilor cu o cifră de
afaceri anuală care nu depășește echivalentul în moneda
națională a 30 000 EUR și, prin urmare, are un impact
potențial pozitiv.
Având în vedere domeniul restrâns de aplicare al
derogării și perioada sa de aplicare redusă, amploarea
impactului va fi, în orice caz, limitată.
3.           ELEMENTELE JURIDICE ALE
PROPUNERII
Rezumatul acțiunii propuse
Autorizarea Poloniei pentru a continua aplicarea
unei măsuri de derogare de la Directiva TVA care constă într-o
măsură de simplificare pentru întreprinderile cu o cifră de
afaceri anuală care nu depășește echivalentul în moneda
națională al sumei de 30 000 EUR, la cursul de schimb de la data
aderării sale.
Temeiul juridic
Articolul 395 din Directiva TVA.
Principiul subsidiarității
Propunerea intră în sfera competenței
exclusive a Uniunii Europene. În consecință, principiul
subsidiarității nu se aplică.
Principiul proporționalității
Propunerea respectă principiul proporționalității
din motivele expuse mai jos.
Decizia se referă la o autorizare
acordată unui stat membru la solicitarea acestuia și nu constituie o
obligație.
Având în vedere sfera de aplicare limitată a
derogării, măsura specială este proporțională cu
obiectivul urmărit.
Alegerea instrumentelor
Instrumente propuse: decizie a Consiliului.
În conformitate cu articolul 395 din Directiva
TVA, derogarea de la normele comune în materie de TVA este posibilă numai
cu autorizarea Consiliului, hotărând în unanimitate la propunerea
Comisiei. În plus, o decizie a Consiliului este cel mai adecvat instrument,
deoarece poate fi adresată unui singur stat membru.
4.           IMPLICAȚII BUGETARE
Propunerea nu are nicio implicație pentru
bugetul UE.
5.           ELEMENTE OPȚIONALE
Clauza de reexaminare / de revizuire / privind
încetarea de drept a efectelor juridice
Propunerea conține o clauză privind
încetarea de drept a efectelor juridice.
2012/0272 (NLE)
Propunere de
DECIZIE A CONSILIULUI
de modificare a Deciziei 2009/790/CE pentru a
autoriza Polonia să prelungească aplicarea unei măsuri speciale
de derogare de la dispozițiile articolului 287 din Directiva 2006/112/CE
privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 291 alineatul (2),
având în vedere Directiva 2006/112/CE a
Consiliului din 28 noiembrie 2006 privind sistemul comun al taxei pe
valoarea adăugată[3],
în special articolul 395 alineatul (1),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
întrucât:
(1)       Prin scrisoarea
înregistrată de Comisie în data de 12 aprilie 2012, Polonia a solicitat
autorizația de a aplica o măsură de derogare de la articolul 285
din Directiva 2006/112/CE, pentru a continua scutirea de plata TVA a persoanelor
impozabile a căror cifră de afaceri anuală nu
depășește echivalentul în moneda națională al sumei de
30 000 EUR la cursul de schimb de la data aderării. Prin această
măsură, persoanele impozabile respective ar continua să fie
scutite parțial sau total de obligațiile în materie de TVA
menționate în titlul XI capitolele 2-6 din Directiva 2006/112/CE.
(2)       Prin scrisori datate 17
și 18 iulie 2012, Comisia a informat celelalte state membre cu privire la
cererea înaintată de Polonia. Printr-o scrisoare datată 19 iulie
2012, Comisia a informat Polonia că dispune de toate informațiile
necesare pentru a analiza solicitarea.
(3)       În conformitate cu articolul
287 punctul 14 din Directiva 2006/112/CE, Polonia poate acorda o scutire de la
plata TVA persoanelor impozabile a căror cifră de afaceri anuală
nu depășește echivalentul în moneda națională a 10 000
EUR la cursul de schimb din ziua aderării sale.
(4)       Prin Decizia 2009/790/CE a
Consiliului din 20 octombrie 2009 de autorizare a Republicii Polone de a aplica
o măsură derogatorie de la dispozițiile articolului 287 din
Directiva 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea
adăugată[4],
Polonia a fost autorizată, până la data de 31 decembrie 2012 și
ca măsură de derogare, să scutească de plata TVA persoanele
impozabile a căror cifră de afaceri anuală nu
depășește echivalentul în moneda națională a 30 000
EUR la cursul de schimb din ziua aderării ei. Dat fiind că acest prag
mai ridicat a avut ca efect reducerea obligațiilor în materie de TVA ale
celor mai mici întreprinderi, care pot opta în continuare pentru regimul normal
de TVA în conformitate cu articolul 290 din Directiva 2006/112/CE, Polonia
trebuie autorizată să aplice măsura pentru o nouă
perioadă limitată.
(5)       În propunerea sa din 29
octombrie 2004 de Directivă a Consiliului de modificare a Directivei
77/388/CEE în vederea simplificării obligațiilor privind taxa pe
valoarea adăugată[5],
Comisia a inclus dispoziții al căror scop este de a permite statelor
membre să fixeze plafonul cifrei de afaceri anuale aferent regimului de
scutire de TVA la cel mult 100 000 EUR sau echivalentul în moneda
națională, cu posibilitatea actualizării acestei valori în
fiecare an. Cererea de prelungire depusă de Polonia este compatibilă
cu această propunere.
(6)       Din informațiile
furnizate de Polonia, măsura a condus la o reducere estimată de
aproximativ 0,14% a valorii totale a veniturilor bugetare din TVA.
(7)       Derogarea nu are niciun
impact asupra resurselor proprii ale Uniunii provenind din TVA.
(8)       Prin urmare, Decizia 2009/790/CE
trebuie modificată în consecință,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
La articolul 2 din Decizia 2009/790/CE, data
„31 decembrie 2012” se înlocuiește cu data „31 decembrie 2015”.
Articolul 2
Prezenta decizie se adresează Republicii
Polone.
Adoptată la Bruxelles,
                                                                       Pentru
Consiliu,
                                                                       Președintele
[1]               JO L 347, 11.12.2006, p. 1.
[2]               JO L 283, 30.10.2009, p. 53.
[3]               JO L 347, 11.12.2006, p. 1.
[4]               JO L 283, 30.10.2009, p. 53.
[5]               COM(2004) 728 final.