				|

		52012PC0356

			Propunere de DECIZIE A CONSILIULUI de autorizare a Ungariei să aplice o măsură specială de derogare de la articolul 193 din Directiva 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată (numai textul în limba maghiară este autentic) /* COM/2012/0356 final - 2012/0173 (NLE) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
1.           CONTEXTUL PROPUNERII
În temeiul articolului 395 din Directiva
2006/112/CE a Consiliului din 28 noiembrie 2006 privind sistemul comun al
taxei pe valoarea adăugată[1]
(denumită în continuare „Directiva TVA”), Consiliul, hotărând în unanimitate
la propunerea Comisiei, poate autoriza orice stat membru să aplice
măsuri speciale de derogare de la dispozițiile directivei respective,
pentru a simplifica procedura de colectare a taxei pe valoarea
adăugată (TVA) sau pentru a preveni anumite forme de evaziune sau
fraudă fiscală.
Prin scrisoarea înregistrată de Comisie la 3
februarie 2012, Ungaria a solicitat, pentru o perioadă de 2 ani, să
fie autorizată să introducă o măsură de derogare de la
articolul 193 din Directiva TVA pentru a desemna ca obligată la plata
TVA către autoritățile fiscale, în locul furnizorului, persoana
impozabilă căreia îi sunt livrate grâu și borceag, secară,
orz, ovăz, porumb, triticală, boabe de soia, semințe de rapiță
sau de colza și semințe de floarea soarelui (așa-numita „taxare
inversă”).
În conformitate cu articolul 395 alineatul (2) din
Directiva TVA, Comisia a informat celelalte state membre, prin scrisoarea din
26 aprilie 2012, cu privire la solicitarea înaintată de Ungaria. Prin
scrisoarea din data de 2 mai 2012, Comisia a informat Ungaria că dispune
de toate informațiile necesare pentru evaluarea cererii.
Ungaria a explicat că s-a confruntat cu mai
multe tipuri de evaziune fiscală, ceea ce, în esență,
implică facturarea livrărilor urmată de dispariția
furnizorului fără a plăti taxa autorităților fiscale,
clientul impozabil rămânând însă în posesia unei facturi valabile pe
baza căreia poate să solicite o deducere fiscală. Au fost
descoperite scheme de evaziune fiscală atât la nivel național, cât
și în legătură cu schimburile comerciale intracomunitare.
Pe baza informațiilor furnizate de Ungaria,
aproximativ 20% din totalul al deducerilor sau rambursărilor de TVA în
legătură cu produsele agricole menționate anterior ar fi de
natură frauduloasă ceea ce, potrivit unui calcul efectuat pe baza
prețurilor din 2010, ar avea ca rezultat, pentru Trezorerie, o pierdere de
TVA estimată la 13,5 miliarde HUF.
Ca reacție, Ungaria ar dori să aplice o
procedură de taxare inversă, ceea ce i-ar permite să elimine
eventualele fraude, în măsura în care, dacă TVA-ul nu este perceput,
comerciantul potențial „dispărut” nu ar putea păstra TVA-ul
primit de la client. Persoana impozabilă destinatară a
livrărilor, în măsura în care este o persoană impozabilă cu
drept deplin de deducere, ar urma să declare și să deducă
TVA-ul utilizând o singură declarație TVA. Acest lucru va avea ca
efect prevenirea imediată a altor pierderi semnificative de venituri.
În același timp, este necesar ca Ungaria
să stabilească măsuri adecvate de control și obligații
de raportare corespunzătoare pentru persoanele impozabile implicate în
livrarea produselor agricole cărora li se aplică derogarea, pentru a
asigura buna funcționare a măsurii și pentru a preveni
deplasarea fraudei către alte etape (de exemplu, etapa de prelucrare a
materiilor prime), către alte produse sau către alte sectoare
agricole. Este necesar ca aceste măsuri să fie notificate Comisiei.
În perioada de aplicare a măsurii, care va
dura 2 ani, Ungaria va putea să instituie măsuri de control
convenționale și mai definitive, compatibile cu Directiva TVA, de
natură să combată această formă de evaziune
fiscală în materie de TVA după expirarea autorizației. În fapt,
Ungaria s-a angajat să nu solicite reînnoirea măsurii.
Produsele vizate de măsura de derogare
trebuie stabilite într-un mod cât mai precis, pentru a se evita incertitudinea
juridică și, prin urmare, este necesar să se utilizeze
nomenclatura combinată prevăzută în Regulamentul (CEE) nr.
2658/87 al Consiliului. Măsura să va aplica exclusiv produselor
neprelucrate care, în mod normal, nu sunt utilizate ca atare pentru consumul
final.
2.           REZULTATELE
CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII
IMPACTULUI
Nu a fost necesar să se recurgă la
consultări sau la expertiză externă.
Propunerea de decizie vizează combaterea
evaziunii în materie de TVA pe piața agricolă din Ungaria și,
prin urmare, are un impact potențial pozitiv.
Având în vedere domeniul de aplicare restrâns al
derogării și aplicarea sa limitată în timp, impactul va fi, în
orice caz, limitat.
3.           ELEMENTELE JURIDICE ALE
PROPUNERII
Decizia autorizează Ungaria să aplice o
măsură de derogare de la Directiva TVA în ceea ce privește
transferarea obligației de a plăti TVA de la furnizor la clientul
impozabil, în legătură cu anumite livrări de produse agricole.
Prezenta decizie se bazează articolul 395 din
Directiva TVA.
Propunerea intră în sfera competenței
exclusive a UE. În consecință, principiul subsidiarității
nu se aplică.
Prezenta decizie se referă la o
autorizație acordată unui stat membru la solicitarea acestuia și
nu constituie nicio obligație.
Având în vedere limitarea sa în timp și
domeniul său de aplicare restrâns, măsura specială pare să
fie proporțională cu scopul urmărit.
În temeiul articolului 395 din Directiva TVA, o
derogare de la dispozițiile comune privind TVA nu se poate acorda decât cu
autorizația Consiliului hotărând în unanimitate la propunerea
Comisiei. O decizie a Consiliului reprezintă singurul instrument adecvat,
dat fiind că aceasta poate fi adresată unui singur stat membru.
4.           IMPLICAȚII BUGETARE
Propunerea nu are nicio implicație asupra
bugetului Uniunii.
5.           INFORMAȚII SUPLIMENTARE
Propunerea include o clauză de caducitate.
2012/0173 (NLE)
Propunere de
DECIZIE A CONSILIULUI
de autorizare a Ungariei să aplice o
măsură specială de derogare de la articolul 193 din Directiva
2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată
(numai textul în limba maghiară
este autentic)
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Directiva 2006/112/CE a
Consiliului din 28 noiembrie 2006 privind sistemul comun al taxei pe valoarea
adăugată[2],
în special articolul 395 alineatul (1),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
întrucât:
(1)       Prin scrisoarea
înregistrată de Comisie la 3 februarie 2012, Ungaria a solicitat
autorizația de a deroga, pentru o perioadă de 2 ani, de la
dispozițiile articolului 193 din Directiva 2006/112/CE referitor la
persoana obligată la plata taxei pe valoarea adăugată (TVA)
către autoritățile fiscale. În scrisoarea respectivă,
Ungaria a menționat că nu va solicita reînnoirea autorizației în
cauză.
(2)       În conformitate cu articolul
395 alineatul (2) al doilea paragraf din Directiva 2006/112/CE, Comisia a
informat celelalte state membre, prin scrisoarea din 26 aprilie 2012, cu
privire la solicitarea depusă de Ungaria. Prin scrisoarea din 2 mai 2012,
Comisia a informat Ungaria că dispune de toate informațiile pe care
le consideră necesare pentru evaluarea cererii.
(3)       Persoana obligată la
plata TVA este, în general, persoana impozabilă care livrează
produsele, în conformitate cu articolul 193 din Directiva 2006/112/CE. Scopul
derogării solicitate de Ungaria este de a transfera respectiva obligație,
pentru o perioadă limitată, persoanei impozabile căreia i se
livrează anumite produse agricole neprelucrate din sectorul cerealelor
și din cel al plantelor oleaginoase.
(4)       Ungaria a observat că,
în sectoarele respective, o serie de comercianți comit diferite forme de
evaziune fiscală, atât la nivel național, cât și în cadrul
schimburilor comerciale intracomunitare, prin faptul că nu plătesc
autorităților fiscale TVA-ul încasat pentru livrările
făcute. Clienții acestora, în măsura în care sunt persoane impozabile
cu drept de deplin deducere, continuă să aibă dreptul de a
beneficia de deducerea de TVA.
(5)       Desemnarea persoanei
impozabile destinatare a produselor livrate ca obligată la plata TVA-ului
în locul furnizorului ar constitui o măsură temporară de urgență
care ar elimina situațiile ce favorizează comiterea respectivei forme
de evaziune fiscală. Aplicarea măsurii respective pe o perioadă
de doi ani trebuie să acorde Ungariei suficient timp pentru a institui, în
sectorul agricol, măsuri definitive și compatibile cu Directiva
2006/112/CE, de natură să prevină și să combată
această formă de evaziune fiscală.
(6)       Pentru a preîntâmpina
deplasarea evaziunii fiscale către etapa de prelucrare a produselor,
către alte produse sau către alte sectoare, Ungaria trebuie să
introducă măsuri adecvate de control și obligații de
raportare corespunzătoare și să informeze Comisia în acest sens.
(7)       Pentru a se asigura faptul
că măsura de derogare se aplică exclusiv anumitor produse
agricole specifice și pentru a se garanta certitudinea juridică,
produsele care fac obiectul acestei măsuri trebuie determinate cu ajutorul
nomenclaturii combinate prevăzute în Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al
Consiliului din 23 iulie 1987 privind Nomenclatura tarifară și
statistică și Tariful Vamal Comun[3].
(8)       Măsura este
proporțională cu obiectivele urmărite, întrucât este
limitată în timp și nu se intenționează aplicarea sa
generală, ci doar unui număr de produse clar specificate care, în mod
normal, nu sunt destinate, ca atare, consumului final și în
legătură cu care evaziunea fiscală a cauzat pierderi
considerabile de venituri din TVA.
(9)       Măsura specială în
cauză nu va influența nivelul global al veniturilor din TVA percepute
de Ungaria în etapa consumului final și nu va avea un impact negativ
asupra resurselor proprii ale Uniunii provenite din TVA,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Prin derogare de la articolul 193 din
Directiva 2006/112/CE, Ungaria este autorizată să desemneze ca
obligată la plata TVA persoana impozabilă destinatară a livrării
produselor menționate în continuare, care figurează în nomenclatura
combinată stabilită prin Regulamentul (CEE) nr. 2658/87:
 Codul NC || Produs
 1001 || Grâu și meslin
 1002 || Secară
 1003 || Orz
 1004 || Ovăz
 1005 || Porumb
 1008 60 00 || Triticale
 1201 || Boabe de soia, chiar sfărâmate
 1205 || Semințe de rapiță sau de rapiță sălbatică, chiar sfărâmate
 1206 00 || Semințe de floarea-soarelui, chiar sfărâmate
Articolul 2
Autorizația prevăzută la
articolul 1 este condiționată de introducerea de către Ungaria a
unor măsuri de control și a unor obligații în materie de
raportare adecvate și eficace cu privire la persoanele impozabile care
livrează produsele care fac obiectul prezentei decizii.
Ungaria informează Comisia cu privire la
introducerea măsurilor și obligațiilor menționate la primul
paragraf.
Articolul 3
Prezenta decizie se aplică pentru o
perioadă de doi ani de la data notificării sale.
Articolul 4
Prezenta decizie se adresează Ungariei.
Adoptată la Bruxelles,
                                                                       Pentru
Consiliu,
                                                                       Preşedintele
[1]               JO L 347, 11.12.2006, p. 1.
[2]               JO L 347, 11.12.2006, p. 1.
[3]               JO L 256, 7.9.1987, p. 1.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 18.7.2016
            COM(2016) 473 final
            2016/0228(NLE)
            Propunere de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            concerning the allocation of funds decommitted from projects under the 10th European Development Fund for the purpose of replenishing the African Peace Facility

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.CONTEXTUL PROPUNERII

               •Motivele și obiectivele propunerii

               Instrumentul financiar pentru pace în Africa (African Peace Facility - APF) a fost instituit în 2003, în cadrul Acordului de la Cotonou
                  1
               , și este finanțat din Fondul european de dezvoltare (FED), care nu este inclus în bugetul general al Uniunii. APF a devenit unul dintre principalele instrumente de punere în aplicare a cooperării Africa-UE în domeniul păcii și securității. Resursele financiare ale APF pentru perioada 2014-2016
                  2
                sunt deosebit de limitate. În ritmul actual de utilizare, acestea vor fi epuizate înainte de sfârșitul perioadei. De asemenea, resursele pentru perioada 2017-2018 ar trebui să poată răspunde necesităților și cererilor constante ale Uniunii Africane de a gestiona crizele de securitate actuale și emergente din Africa, precum și situațiile neprevăzute. Predictibilitatea și sustenabilitatea finanțării APF trebuie să fie asigurate. Nevoile financiare ale APF până la sfârșitul anului 2018 sunt estimate în prezent la 685 milioane EUR.

               Comitetul politic și de securitate (COPS) și Comitetul Reprezentanților Permanenți (Coreper) din cadrul Consiliului au discutat sustenabilitatea financiară a APF, pentru a asigura finanțarea până în 2018, pe baza propunerilor Comisiei
                  3
               . La reuniunea sa din 18 mai, Coreper a aprobat compromisul propus de Președinție
                  4
               , și anume utilizarea unei combinații de fonduri din cel de al 10-lea și cel de al 11-lea FED.

               Obiectivul prezentului proiect de propunere de decizie a Consiliului este de a obține autorizația Consiliului pentru a utiliza fonduri dezangajate din cel de al 10-lea FED în vederea realimentării Instrumentului financiar pentru pace în Africa cu o sumă suplimentară de până la 491,38 milioane EUR, din care 475 milioane EUR vor contribui la finanțarea nevoilor APF până la sfârșitul anului 2018 și 16,38 milioane EUR vor acoperi cheltuielile Comisiei legate de furnizarea sprijinului. Pentru a completa aceste fonduri provenite din rezerva de performanță („réserve non-mobilisable”) vor fi mobilizate fonduri suplimentare pentru APF din rezervele celui de al 11-lea FED [100 milioane EUR din rezerva intra-ACP, cu condiția aprobării prealabile a solicitării Uniunii Africane de către Comitetul ambasadorilor ACP, și 110 milioane EUR din rezerva programelor indicative naționale/programelor indicative regionale (PIN/PIR)].

               •Coerența cu dispozițiile existente în domeniul de politică

                  APF este unul dintre instrumentele principale de punere în aplicare a cooperării Africa-UE în domeniul păcii și securității în cadrul strategiei comune Africa-UE adoptată la Lisabona, în 2007. La cea de a 4-a reuniune al nivel înalt Africa-UE din 2014, pacea și securitatea au fost confirmate ca fiind unul dintre cele cinci domenii prioritare pentru punerea în aplicare a strategiei comune.

                  Conform concluziilor Consiliului privind politica de securitate și apărare comună (PSAC) din 18 mai 2015, Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) și serviciile Comisiei vor evalua potențialul instrumentelor Uniunii de a asigura consolidarea capacităților ca sprijin pentru securitate și dezvoltare (CBSD), inclusiv fezabilitatea unei adaptări a APF pentru a soluționa limitările acestuia. Între timp, este important ca APF să continue să producă rezultate și să contribuie la îndeplinirea obiectivelor de politică ale UE privind pacea și securitatea.

                  Prezenta propunere, contribuind la continuarea activităților APF până în 2018, va susține, de asemenea, realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD), în special a ODD 16 „Promovarea unei societăți pacifiste și favorabile incluziunii pentru o dezvoltare sustenabilă, asigurarea accesului la justiție pentru toți și crearea unor instituții eficiente, responsabile și favorabile incluziunii, la toate nivelurile”.

                  APF este finanțat, în mod normal, din pachetul financiar intra-ACP al FED. Activitățile finanțate de fondurile suplimentare alocate APF din rezerva de performanță („réserve non-mobilisable”) vor rămâne în continuare conforme cu obiectivele generale și specifice ale APF, stabilite prin strategia intra-ACP
                     5
                  .

                  Fondurile suplimentare vor fi utilizate în conformitate cu normele și procedurile aplicabile celui de al 11-lea FED. Programarea acestor fonduri se va efectua printr-o decizie a Comisiei de modificare a Programului de acțiune APF 2014-2016
                     6
                   și printr-o decizie a Comisiei de adoptare a următorului Program de acțiune APF 2017-2018. În ambele cazuri, va fi necesară aprobarea Coreper, după cum prevede articolul 15 din Regulamentul de punere în aplicare a celui de al 11-lea FED
                     7
                  .

               •Coerența cu alte politici ale Uniunii

                  Nu se aplică

               2.TEMEI JURIDIC, SUBSIDIARITATE ȘI PROPORȚIONALITATE

               •Temei juridic

                  Articolul 1 alineatul (4) din Acordul intern privind cel de al 11-lea FED
                     8
                  .

                  În conformitate cu articolul 1 alineatul (4) din Acordul intern privind cel de al 11-lea FED, Consiliul adoptă deciziile în unanimitate.

               •Subsidiaritate (pentru competență neexclusivă)

                  Nu se aplică
                  FED este instituit printr-un acord intern între reprezentanții statelor membre și prevede posibilitatea de a utiliza fonduri dezangajate, dacă acest lucru este aprobat de Consiliu
                     9
                  .

               •Proporționalitate

                  Propunerea și, în special, sumele propuse se bazează pe o analiză cuprinzătoare efectuată de SEAE/serviciile Comisiei (anexa la documentul Consiliului 8662/16 din 10.5.2016). Propunerea respectă orientările COPS privind, de exemplu, limitarea anumitor costuri (alocațiile militare) și, prin urmare, spre deosebire de trecut, nu acoperă numai din FED toate nevoile de finanțare a acțiunilor Uniunii Africane în domeniu, în special a operațiunilor de menținere a păcii (PSO). Propunerea se bazează, de asemenea, pe presupunerea că și alți contribuitori vor susține eforturile financiare. În special, pe faptul că statele membre ale Uniunii Africane se vor apropia treptat de îndeplinirea angajamentului asumat la reuniunea la nivel înalt a Uniunii Africane de la Johannesburg, Africa de Sud, din iunie 2015, de a ajunge, până în 2020, la o contribuție de 25 % la operațiunile de menținere a păcii, precum și pe faptul că și alți donatori, inclusiv ONU, își vor aduce contribuția. În plus, statele membre ale UE au posibilitatea de a adăuga contribuții voluntare. În sfârșit, propunerea este conformă cu cererea COPS de a îmbunătăți echilibrul dintre sprijinul furnizat APF pentru operațiunile de menținere a păcii și cel furnizat pentru activitățile de consolidare a capacităților.

               •Alegerea instrumentului

                  FED este unica sursă de finanțare a APF la nivelul UE. Având în vedere limitările juridice, instrumentele UE existente, finanțate din bugetul general al Uniunii, nu pot fi utilizate pentru operațiuni care au implicații militare sau în domeniul apărării sau pentru a sprijini beneficiari militari în alte scopuri decât misiunile, în mod explicit, civile.

               3.REZULTATELE EVALUĂRILOR EX-POST, ALE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRILOR IMPACTULUI

               •Evaluări ex-post/verificări ale adecvării legislației existente

                  Nu se aplică

               •Consultarea părților interesate

                  Nu se aplică

               •Obținerea și utilizarea expertizei

                  Nu se aplică

               •Evaluarea impactului

                  Nu se aplică

               •Adecvarea și simplificarea reglementărilor

                  Nu se aplică

               •Drepturile fundamentale

                  APF susține operațiunile de menținere a păcii (PSO) sub conducere africană, în cazul în care există o amenințare la adresa drepturilor fundamentale. Pe lângă dispozițiile privind drepturile omului cuprinse în Regulamentul de punere în aplicare a celui de al 11-lea FED, programul multianual de acțiune al APF pentru perioada 2014-2016 conține dispoziții specifice care sprijină „integrarea liniilor directoare relevante privind drepturile omului, protecția femeilor și a copiilor în conflictele armate și rolul femeilor în soluționarea conflictelor, precum și aplicarea Rezoluțiilor 1325, 1820 și 1612 ale Consiliului de Securitate al ONU”. Ca exemplu concret, APF sprijină formarea în domeniul drepturilor omului a trupelor de menținere a păcii. Aceste dispoziții sunt transpuse în acordurile contractuale ale APF cu Comisia Uniunii Africane.

               4.IMPLICAȚIILE BUGETARE

                  Niciuna (FED nu este inclus în bugetul UE).

               5.ALTE ELEMENTE

               •Planuri de punere în aplicare și mecanisme de monitorizare, evaluare și raportare

                  Mecanismele de monitorizare, evaluare și raportare sunt cele aplicabile pentru cel de al 11-lea FED și cele prevăzute în programele de acțiune multianuale relevante. Documentul neoficial privind măsurile de consolidare a Comisiei Uniunii Africane, semnat de Comisia Europeană și de Comisia Uniunii Africane la 15 aprilie 2016, include, de asemenea, unele măsuri suplimentare relevante, care trebuie respectate de Comisia Uniunii Africane la punerea în aplicare a FED prin gestiune indirectă.

               •Documente explicative (pentru directive)

                  Nu se aplică

               •Explicarea detaliată a dispozițiilor specifice ale propunerii

                  Articolul 1 alineatul (1) din propunere prevede că o sumă maximă de 491 387 500 EUR reprezentând fonduri dezangajate din proiectele desfășurate în cadrul celui de al 10-lea FED va fi alocată pentru realimentarea APF cu scopul de a acoperi nevoile financiare nesatisfăcute ale Programului de acțiune al APF pentru perioada 2014-2016 și nevoile financiare estimate ale Programului de acțiune pentru perioada 2017-2018.

                  Articolul 1 alineatul (2) prevede că o sumă maximă de 16 387 500 EUR din suma prevăzută la alineatul (1) va fi alocată Comisiei pentru cheltuielile legate de furnizarea sprijinului. Aceasta se calculează utilizând același raport (3,45 %) ca cel prevăzut pentru gestionarea fondurilor celui de al 11-lea FED la articolul 1 alineatul (2) litera (a) din Acordul intern privind cel de al 11-lea FED.

                  Articolul 1 alineatul (3) prevede că se vor aplica normele celui de al 11-lea FED (Regulamentul de punere în aplicare și Regulamentul financiar
                     10
                  ).

                  Articolul 2 prevede data intrării în vigoare a deciziei.

               2016/0228 (NLE)

               Propunere de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               privind alocarea fondurilor dezangajate din proiectele desfășurate în cadrul celui de al 10-lea Fond european de dezvoltare pentru realimentarea Instrumentului financiar pentru pace în Africa

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

               având în vedere Acordul intern dintre reprezentanții guvernelor statelor membre ale Uniunii Europene, reuniți în cadrul Consiliului, privind finanțarea ajutoarelor Uniunii Europene în baza cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020, în conformitate cu Acordul de parteneriat ACP-UE, și privind alocarea de asistență financiară pentru țările și teritoriile de peste mări cărora li se aplică partea a patra din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene
                  11
               , în special articolul 1 alineatul (4),

               având în vedere propunerea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)Prin adoptarea Deciziei C(2014) 4907 din 15 iulie 2014 privind Programul de acțiune pentru perioada 2014-2016 al Instrumentului financiar pentru pace în Africa în favoarea Comisiei Uniunii Africane
                  12
               , Comisia a alocat Programului de acțiune pentru perioada 20142016 al Instrumentului financiar pentru pace în Africa (APF) o sumă totală de 901 339 064,53 EUR. Din această sumă, 900 000 000 EUR provin din Fondul european de dezvoltare (FED) și 1 339 064,53 EUR provin dintr-o contribuție voluntară suplimentară a Regatului Danemarcei.

               (2)Uniunea Europeană asigură deja o contribuție financiară substanțială pentru susținerea răspunsului Uniunii Africane la crizele de securitate actuale și emergente din Africa. Au fost puse în aplicare mai multe măsuri pentru a menține contribuția financiară APF la un nivel sustenabil. Cu toate acestea, situația actuală și viitoare va necesita o contribuție financiară mai mare din partea Uniunii, inclusiv prin intermediul APF, pentru a răspunde cerințelor Uniunii Africane.

               (3)Necesitățile suplimentare ale Instrumentului financiar pentru pace în Africa pentru perioada 2016-2018 sunt estimate la 685 000 000 EUR.

               (4)Este oportun să se utilizeze fonduri dezangajate din proiectele desfășurate în cadrul celui de al 10-lea FED pentru a face față necesităților de finanțare nesatisfăcute ale APF pentru 2016 și eventualelor circumstanțe neprevăzute, precum și pentru a asigura predictibilitatea finanțării APF până la sfârșitul anului 2018.

               (5)Fondurile suplimentare ale APF ar trebui să finanțeze activitățile APF, inclusiv sprijinul pentru operațiunile de menținere a păcii (PSO) sub conducere africană, sprijinul pentru operaționalizarea Arhitecturii africane pentru pace și securitate (APSA) și sprijinul pentru acțiunile cu impact rapid (Mecanismul de reacție rapidă), și să acopere cheltuielile Comisiei legate de furnizarea sprijinului.

               (6)Fondurile respective ar trebui utilizate în conformitate cu programele multianuale de acțiune ale APF relevante
                  13
                și cu normele și procedurile aplicabile celui de al 11lea FED, prevăzute în Regulamentele (UE) 2015/322
                  14
                și 2015/323
                  15
                ale Consiliului.

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               În vederea realimentării Instrumentului financiar pentru pace în Africa (APF) pentru perioada 2016-2018 se alocă o sumă de maximum 491 387 500 EUR din fondurile dezangajate din proiectele desfășurate în cadrul celui de al 10-lea Fond european de dezvoltare (FED).

               Din această sumă, se alocă o sumă de maximum 16 387 500 EUR pentru finanțarea cheltuielilor Comisiei legate de furnizarea sprijinului.

               Fondurile se utilizează în conformitate cu normele și procedurile aplicabile celui de al 11lea FED.

               Articolul 2

               Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei adoptării.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)
                  Acordul de parteneriat dintre membrii grupului statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou, la 23 iunie 2000.

                     (2)
                  Decizia C(2014) 4907 a Comisiei din 15 iulie 2014.

                     (3)
                  Documentul ACP 164/15 din 15.12.2015.

                     (4)
                  Documentul 8662/16 din 10.5.2016.

                     (5)
                  Decizia C(2015) 7766 a Comisiei din 13.11.2015 privind adoptarea documentului de strategie 20142020 și a programului indicativ pentru cooperarea intra-ACP dintre Uniunea Europeană și Grupul statelor ACP.

                     (6)
                  Decizia C(2014) 4907 a Comisiei din 15 iulie 2014.

                     (7)
                  Regulamentul (UE) 2015/322 al Consiliului din 2 martie 2015 (JO L 58, 3.3.2015, p. 1).

                     (8)
                  Acord intern între reprezentanții guvernelor statelor membre ale Uniunii Europene, reuniți în cadrul Consiliului, privind finanțarea ajutoarelor Uniunii Europene în baza cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020, în conformitate cu Acordul de parteneriat ACP-UE, și privind alocarea de asistență financiară pentru țările și teritoriile de peste mări cărora li se aplică partea a patra din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (JO L 210, 6.8.2013, p. 1).

                     (9)
                  Articolul 1 alineatul (4) din Acordul intern privind cel de al 11-lea FED și articolul 61 din Regulamentul (UE) 2015/323 al Consiliului din 2 martie 2015 privind regulamentul financiar aplicabil celui de al 11-lea Fond european de dezvoltare (JO L 58, 3.3.2015, p. 17).

                     (10)
                  Regulamentul (UE) 2015/322 al Consiliului din 2 martie 2015 privind punerea în aplicare a celui de al 11-lea Fond european de dezvoltare (JO L 58, 3.3.2015, p. 1) și Regulamentul (UE) 2015/323 al Consiliului din 2 martie 2015 privind regulamentul financiar aplicabil celui de al 11-lea Fond european de dezvoltare (JO L 58, 3.3.2015, p. 17).

                     (11)
                  JO L 210, 6.8.2013, p. 1.

                     (12)
                  Decizia C(2014) 4907 a Comisiei, astfel cum a fost modificată prin Deciziile C(2015) 1254, C(2015) 4995 și C(2015) 8627 ale Comisiei.

                     (13)
                  Decizia C(2014) 4907 a Comisiei din 15 iulie 2014.

                     (14)
                  Regulamentul (UE) 2015/322 al Consiliului din 2 martie 2015 privind punerea în aplicare a celui de-al 11-lea Fond european de dezvoltare (JO L 58, 3.3.2015, p. 1).

                     (15)
                  Regulamentul (UE) 2015/323 al Consiliului din 2 martie 2015 privind regulamentul financiar aplicabil celui de al 11-lea Fond european de dezvoltare (JO L 58, 3.3.2015, p. 17).


Anunţ juridic important

|

52009PC0012

Propunere de decizie a Consiliului privind interzicerea provizorie a utilizării şi vânzării în Ungaria a porumbului modificat genetic (Zea mays L. linia MON810) exprimând gena Bt cry1Ab, în conformitate cu Directiva 2001/18/CE a Parlamentului European şi a Consiliului  /* COM/2009/0012 final */

	[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |Bruxelles, 21.1.2009COM(2009) 12 finalPropunere deDECIZIE A CONSILIULUIprivind interzicerea provizorie a utilizării și vânzării în Ungaria a porumbului modificat genetic (Zea mays L. linia MON810) exprimând gena Bt cry1Ab, în conformitate cu Directiva 2001/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului(prezentată de Comisie)EXPUNERE DE MOTIVE1. În ceea ce privește introducerea pe piață a porumbului modificat genetic ( Zea mays L. line MON810), se decide autorizarea introducerii pe piață a acestui produs prin Decizia 98/294/CE a Comisiei din 22 aprilie 1998, conform Directivei 90/220/CEE a Consiliului.2. La 3 august 1998, autoritățile franceze au acordat autorizația pentru introducerea pe piață a produsului respectiv. În conformitate cu articolul 13 alineatul (5) din Directiva 90/220/CEE, produsul se poate utiliza pe întregul teritoriul al Comunității.3. Conform articolului 23 alineatul (1) din Directiva 2001/18/CEE, la 20 ianuarie 2005 autoritățile maghiare au informat Comisia în legătură cu decizia lor de a interzice provizoriu utilizarea și vânzarea porumbului modificat genetic în cauză și și-au justificat decizia.4. La 8 iunie 2005, Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) a considerat că informațiile depuse de Ungaria nu constituiau probe științifice noi de natură să invalideze evaluarea riscului de mediu a Zea mays L . linia MON810 și, astfel, să justifice o interdicție a utilizării și vânzării acestui produs în Ungaria.5. Comisia a luat notă de declarația Consiliului Mediu din 24 iunie 2005, care, pentru a indica faptul că se opune la o propunere prin care se solicită unui alt stat membru să abroge măsura de protecție pe care a adoptat-o cu referire la același OMG, a afirmat că exista încă o oarecare incertitudine în legătură cu măsura de protecție aferentă introducerii pe piață a porumbului MON810 și a solicitat Comisiei să culeagă mai multe probe științifice și apoi să evalueze dacă măsura națională era sau nu justificată și dacă autorizarea OMG-ului în temeiul Directivei 90/220/CEE continua sau nu să întrunească cerințele de siguranță din Directiva 2001/18/CE.6. În noiembrie 2005, Comisia a consultat EFSA în ceea ce privește eventualitatea existenței unor argumente științifice pentru a considera că menținerea pe piață a OMG-urilor care fac obiectul măsurilor din clauza de protecție, inclusiv porumbul Zea mays L. linia MON810, ar putea avea efecte adverse asupra sănătății umane sau asupra mediului, în condițiile de acordare a autorizației și a solicitat EFSA să țină cont de orice informații științifice suplimentare obținute după emiterea avizelor științifice anterioare de evaluare a siguranței acestor OMG-uri.7. Având în vedere posibilele implicații asupra avizului precedent adoptat în iunie 2005, s-a considerat adecvat să se aștepte acest nou aviz al EFSA privind Zea mays L . linia MON810 înainte de a întreprinde vreo acțiune privind măsura de protecție corespondentă notificată de Ungaria.8. În avizul său din 29 martie 2006 (publicat la 11 aprilie 2006), EFSA a stabilit că nu există niciun motiv pentru a considera că menținerea pe piață a porumbului Zea mays L . linia MON810 ar putea avea efecte adverse asupra sănătății umane și animale sau asupra mediului, în condițiile de acordare a autorizațiilor respective.9. În această situație, articolul 23 din Directiva 2001/18/CE prevede luarea unei decizii de către Comisie, în conformitate cu procedura stabilită la articolul 30 alineatul (2) din directivă, la care se aplică articolele 5 și 7 din Decizia 1999/468/CE, având în vedere dispozițiile articolului 8 din aceasta.10. Deoarece EFSA a considerat că produsul nu constituia un risc pentru sănătatea umană sau pentru mediu, Comisia a elaborat un proiect de decizie pentru a solicita Ungariei să abroge măsurile pe care le-a adoptat cu referire la Zea mays L . linia MON810.11. În conformitate cu articolul 5 alineatul (2) din Decizia 1999/468/CE, un proiect al măsurilor ce urmează să fie adoptate a fost prezentat pentru avizare Comitetului instituit în conformitate cu articolul 30 din Directiva 2001/18/CE.12. Comitetul, consultat la 18 septembrie 2006, nu a emis un aviz, ceea ce a determinat Comisia, în conformitate cu articolul 5 alineatul (4) din Decizia 1999/468/CE, să prezinte Consiliului o propunere privind măsurile ce urmează să fie adoptate și să informeze Parlamentul European.13. La 20 februarie 2007, Consiliul Mediu și-a manifestat cu majoritate calificată opoziția față de propunere.14. În decizia sa, Consiliul a făcut trimitere la evaluarea riscului de mediu prevăzută în Directiva 2001/18/CE și a precizat că „este necesar ca diferitele structuri agricole și caracteristici ecologice regionale din Uniunea Europeană să fie luate în considerare mai sistematic în cadrul evaluării riscului de mediu”.15. La 30 noiembrie 2007, în sprijinul măsurii pe care a adoptat-o, Ungaria a prezentat Comisiei informații suplimentare privind cultivarea de Zea mays L . linia MON810.16. În consecință, la 18 aprilie 2008, EFSA a fost solicitată să evalueze măsura în care informațiile prezentate de Ungaria conțin date care să afecteze evaluarea riscului de mediu de natură să prezinte motive ca să se considere că porumbul, în cazul utilizărilor stabilite în autorizația aferentă, constituie un risc pentru mediu.17. În avizul său din 2 iulie 2008 (publicată la 11 iulie 2008), EFSA și-a reafirmat concluziile precedente privind siguranța Zea mays L . linia MON810 și a declarat că nu a identificat date noi supuse unor cercetărilor științifice sau informații științifice care ar modifica evaluările anterioare ale riscului efectuate asupra acestui produs. EFSA a stabilit, de asemenea, că cererea Ungariei nu a furnizat dovezi științifice conform cărora mediul din Ungaria ar fi diferit de alte regiuni din UE, astfel încât să justifice evaluări ale riscului separate de cele efectuate pentru alte regiuni din UE.18. În această situație, Ungaria ar trebui să abroge măsura de protecție pe care a adoptat-o cu referire la utilizarea și vânzarea de Zea mays L. linia MON810. În consecință, ca urmare a deciziei Consiliului din februarie 2007 și în conformitate cu articolul 5 alineatul (6) punctul (2) din Decizia 1999/468/CE a Consiliului, Comisia și-a prezentat din nou propunerea privind măsurile care urmează să fie adoptate și a informat Parlamentul European.Propunere deDECIZIE A CONSILIULUIprivind interzicerea provizorie a utilizării și vânzării în Ungaria a porumbului modificat genetic ( Zea mays L. linia MON810) exprimând gena Bt cry1Ab , în conformitate cu Directiva 2001/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului(Numai textul în limba maghiară este autentic)CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,având în vedere Directiva 2001/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 martie 2001 privind diseminarea deliberată în mediu a organismelor modificate genetic și de abrogare a Directivei 90/220/CEE a Consiliului[1], în special articolul 23 alineatul (2),după consultarea Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară,întrucât:(1) Prin Decizia 98/294/CE a Comisiei din 22 aprilie 1998 privind introducerea pe piață a porumbului modificat genetic ( Zea mays L. linia MON810), conform Directivei 90/220/CEE a Consiliului[2], s-a decis autorizarea introducerii pe piață a acestui produs.(2) La 3 august 1998, autoritățile competente din Franța au acordat această autorizație.(3) La 20 ianuarie 2005, Ungaria a informat Comisia că, în temeiul articolului 23 alineatul (1) primul paragraf din Directiva 2001/18/CE, a introdus o interdicție provizorie de utilizare și vânzare a Zea mays L . linia MON810 și și-a justificat decizia.(4) În ceea ce privește informațiile prezentate de Ungaria, Comisia a solicitat avizul Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA), după cum se prevede în Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor și a cerințelor generale ale legislației alimentare, de instituire a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și de stabilire a procedurilor în domeniul siguranței produselor alimentare[3].(5) La 8 iunie 2005 și ca urmare a analizării probelor prezentate în cererea Ungariei, EFSA a stabilit că dovezile științifice disponibile în prezent nu susțin argumentele oferite de Ungaria și că informațiile depuse de Ungaria nu constituie probe științifice noi care să fie suficiente pentru invalidarea evaluării riscului de mediu al Zea mays L . linia MON810, stabilită în temeiul Directivei 90/220/CEE, justificând interzicerea utilizării și vânzării respectivului produs în Ungaria.(6) Comisia a luat notă de declarația Consiliului Mediu din 24 iunie 2005, care, pentru a indica faptul că se opune la o propunere prin care se solicită unui alt stat membru să abroge măsura de protecție pe care a adoptat-o cu referire la același OMG, a afirmat că exista încă o oarecare incertitudine în legătură cu măsura de protecție aferentă introducerii pe piață a porumbului MON810 și a solicitat Comisiei să culeagă mai multe probe științifice și apoi să evalueze dacă măsura națională era sau nu justificată și dacă autorizarea OMG-ului în temeiul Directivei 90/220/CEE continua sau nu să întrunească cerințele de siguranță din Directiva 2001/18/CE.(7) Prin urmare, în noiembrie 2005, Comisia a consultat EFSA în ceea ce privește eventualitatea existenței unor argumente științifice pentru a considera că menținerea pe piață a Zea mays L. linia MON810 ar putea avea efecte adverse asupra sănătății umane sau asupra mediului, în condițiile de acordare a autorizației și a solicitat EFSA, în special, să țină cont de orice informații științifice suplimentare obținute după emiterea avizelor științifice anterioare de evaluare a siguranței acestor OMG-uri.(8) În avizul său din 29 martie 2006, EFSA, bazându-se pe evaluarea mai multor cereri cu privire la hibrizi conținând porumb MON810, a stabilit că nu există niciun motiv pentru a considera că menținerea pe piață a porumbului Zea mays L . linia MON810 ar putea avea efecte adverse asupra sănătății umane și animale sau asupra mediului, în condițiile de acordare a autorizației.(9) În consecință, nu a existat niciun motiv pentru care să se considere că produsul constituia un risc pentru sănătatea umană sau animală ori pentru mediu.(10) Ungaria a trebuit, deci, să abroge măsurile aferente clauzei de protecție cu privire la Zea mays L. linia MON810.(11) După consultarea sa, la 18 septembrie 2006, în conformitate cu procedura stabilită la articolul 30 alineatul (2) din Directiva 2001/18/CE, Comitetul instituit în temeiul articolului 30 din respectiva directivă, nu a emis un aviz cu privire la măsurile stabilite într-un proiect de decizie al Comisiei.(12) În temeiul articolului 5 alineatul (4) din Decizia 1999/468/CE a Consiliului, Comisia a înaintat Consiliului propuneri referitoare la măsurile care urmează să fie adoptate și a informat Parlamentul European.(13) La 20 februarie 2007, Consiliul Mediu și-a manifestat cu majoritate calificată opoziția față de propunere.(14) În decizia sa, Consiliul a făcut trimitere la evaluarea riscului de mediu prevăzută în Directiva 2001/18/CE și a precizat că „este necesar ca diferitele structuri agricole și caracteristici ecologice regionale din Uniunea Europeană să fie luate în considerare mai sistematic în cadrul evaluării riscului de mediu”.(15) La 30 noiembrie 2007, în sprijinul măsurii de protecție pe care a adoptat-o, Ungaria a prezentat Comisiei informații suplimentare privind cultivarea de Zea mays L . linia MON810.(16) În consecință, la 18 aprilie 2008, EFSA a fost solicitată să evalueze măsura în care informațiile prezentate de Ungaria conțin date care să afecteze evaluarea riscului de mediu, de natură să prezinte motive ca să se considere că porumbul, în cazul utilizărilor stabilite în autorizația aferentă, constituie un risc pentru mediu.(17) În avizul său din 2 iulie 2008 (publicată la 11 iulie 2008), EFSA și-a reafirmat concluziile precedente privind siguranța Zea mays L . linia MON810 și a declarat că nu a identificat date noi supuse unor cercetărilor științifice sau informații științifice care ar modifica evaluările anterioare ale riscului efectuate asupra acestui produs. EFSA a stabilit, de asemenea, că cererea Ungariei nu a furnizat dovezi științifice conform cărora mediul din Ungaria ar fi diferit de alte regiuni din UE, astfel încât să justifice evaluări ale riscurilor separate de cele efectuate pentru alte regiuni din UE.(18) În această situație, Ungaria ar trebui să abroge măsura de protecție pe care a adoptat-o cu referire la utilizarea și vânzarea de Zea mays L. linia MON810.(19) Ca urmare a deciziei Consiliului din februarie 2007 și în conformitate cu articolul 5 alineatul (6) punctul (2) din Decizia 1999/468/CE a Consiliului, Comisia și-a prezentat din nou propunerea privind măsurile care urmează să fie adoptate și a informat Parlamentul European.(20) Articolul 5 alineatul (6) punctul (1) din Decizia 1999/468/CE a Consiliului stipulează posibilitatea Consiliului de a hotărî cu majoritate calificată în termen de trei luni, în conformitate cu articolul 30 alineatul (2) din Directiva 2001/18/CE.ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:Articolul 1Măsurile luate de Republica Ungaria pentru interzicerea utilizării și vânzării porumbului modificat genetic Zea mays L. linia MON810, exprimând gena Bt cry1Ab , a cărui introducere pe piață a fost autorizată prin Decizia 98/294/CE, nu sunt justificate în conformitate cu Directiva 2001/18/CE.Articolul 2Republica Ungaria întreprinde toate acțiunile necesare pentru abrogarea măsurilor adoptate pentru interzicerea utilizării și vânzării pe teritoriul său a porumbului modificat genetic Zea mays L. linia MON810 și se conformează prezentei decizii în termen de cel mult douăzeci de zile de la notificarea acesteia.Articolul 3Prezenta decizie se adresează Republicii Ungaria.Adoptată la Bruxelles,Pentru ConsiliuPreședintele [1] JO L 106, 17.4.2001, p. 1.[2] JO L 131, 5.5.1998, p.32.[3] JO L 31, 1.2.2002, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 575/2006 (JO L 100, 8.4.2006, p. 3).


Anunţ juridic important

|

52009PC0198

Propunere de decizie a Consiliului privind adoptarea programului suplimentar de cercetare care va fi implementat de Centrul Comun de Cercetare pentru Comunitatea Europeană a Energiei Atomice  /* COM/2009/0198 final */

	[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |Bruxelles, 22.4.2009COM(2009) 198 finalPropunere deDECIZIE A CONSILIULUIprivind adoptarea programului suplimentar de cercetare care va fi implementat de Centrul Comun de Cercetare pentru Comunitatea Europeană a Energiei AtomiceEXPUNERE DE MOTIVE1. CONTEXTUL PROPUNERIILa 19 februarie 2004, Consiliul a adoptat un program suplimentar de cercetare de trei ani care să fie implementat de Centrul Comun de Cercetare pentru Comunitatea Europeană a Energiei Atomice (2004-2006) privind operarea reactorului cu flux ridicat (HFR) de la Petten (Țările de Jos). La 26 noiembrie 2007, Consiliul a adoptat extinderea cu un an (2007) a acestui program suplimentar. Astfel, programul a expirat la data de 31 decembrie 2007. Operarea HFR a continuat în cursul anului 2008 fără un program suplimentar, în timp ce s-au depus eforturi pentru a întemeia operarea și exploatarea acestuia pe un regim juridic independent și mai durabil. Având în vedere că aceste eforturi au eșuat, va fi necesar în continuare să se stabilească dispoziții privind continuarea sprijinului financiar în cadrul unui nou program suplimentar de cercetare.Astfel, prezenta comunicare privește un nou program suplimentar de cercetare pentru operarea HFR (2009-2011).HFR este utilizat de Comisie în conformitate cu acordul dintre Euratom și Țările de Jos din 25 iulie 1961. În temeiul acestui acord, Comisia s-a angajat, în numele Comunității, să construiască instalațiile necesare și să furnizeze echipamentul suplimentar pentru utilizarea optimă a acestor instalații (inclusiv a HFR). Respectivul acord a fost încheiat pentru o perioadă de 99 de ani. Pentru punerea acestuia în aplicare, cele două părți au încheiat un contract de închiriere pe termen lung pentru 99 de ani, care conferă un drept in rem („ bail emphytéotique ”) la data de 31 octombrie 1962.HFR joacă un rol important în Uniunea Europeană în sprijinirea tehnologiilor nucleare sigure, în cercetarea în domeniul materialelor pentru fuziunea termonucleară, în cercetarea fundamentală, cercetarea medicală și în aplicațiile medicale.-  În pofida diminuării resurselor de cercetare și dezvoltare în domeniul nuclear, HFR rămâne foarte activ în domeniul securității reactorilor existenți și viitori. HFR contribuie la următoarele programe: îmbătrânirea reactorilor și managementul duratei de viață a acestora, îmbunătățirea combustibilului nuclear, transmutația deșeurilor nucleare în scopul îmbunătățirii eliminării finale a deșeurilor, studii privind securitatea combustibilului pentru noua generație de reactori nucleari (Generația IV).-  Cercetarea fundamentală utilizează fascicule de neutroni pentru studierea structurii materialelor. Această activitate se află într-o permanentă dezvoltare și contribuie la înțelegerea mecanismelor de degradare și la atenuarea lor, importantă pentru securitatea centralelor existente. Metodele studiate sunt tehnici de evaluare nedistructive care folosesc fasciculele de neutroni și proprietățile neutronilor. Coordonarea eforturilor, diseminarea rezultatelor și sprijinirea armonizării sunt realizate prin intermediul unei rețele europene.-  De asemenea, reactorul este utilizat pentru producerea în scopuri comerciale de radioizotopi pentru peste 60 % din cele 10 milioane de diagnostice medicale efectuate anual în Europa. Performanțele sale fac ca reactorul să constituie un instrument important pentru companiile farmaceutice europene cu activitate în acest domeniu. Mai mult decât atât, datorită localizării sale în Europa, producția reactorului este direcționată rapid spre centrele medicale europene. Acest lucru este esențial pentru izotopii cu viață scurtă cel mai frecvent utilizați.-  HFR este, totodată, o instalație utilizată pentru formarea cercetătorilor care efectuează studii doctorale sau postdoctorale care își desfășoară activitățile de cercetare prin programe naționale sau europene.2. CONSULTAREA PĂRȚILOR INTERESATE ȘI EVALUAREA IMPACTULUIDintre statele membre consultate care desfășoară activități de cercetare în domeniul nuclear, trei (NL, FR și BE) au fost de acord să contribuie la finanțarea HFR.3. ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERIIPropunerea se bazează pe articolul 7 din Tratatul Euratom.4. IMPLICAȚIILE BUGETAREÎn fișa financiară a acestui program se prezintă contribuțiile provenind de la trei state membre participante, respectiv Țările de Jos, Franța și Belgia. Contribuțiile provenind de la aceste state membre se ridică la aproximativ 35 de milioane de euro. Această sumă include provizioane pentru dezafectarea reactorului. O parte din contribuțiile la prezentul program suplimentar vor acoperi cheltuielile (inclusiv provizioanele pentru dezafectare) de operare a HFR în 2008, adică perioada în care nu a existat niciun program suplimentar sau un alt mecanism de finanțare.Comisia confirmă faptul declarația înregistrată în minuta reuniunii Consiliului din 27 iunie 1996, în care se afirmă că „HFR poate contribui, printr-o finanțare corespunzătoare, la execuția programelor comunitare, fie în contextul programelor cadru, fie în afara acestora. Această participare va avea loc fie pe bază competitivă, fie prin servicii de iradiere furnizate institutelor JRC în cadrul procesului de punere în aplicare a activităților respective.” Acest lucru înseamnă că Comisia nu va contribui la costurile operaționale ale HFR cu fonduri din bugetul său instituțional, inclusiv orice costuri legate de mentenanța sau reparațiile la reactor.5. INFORMAȚII SUPLIMENTARENu se aplică.Propunere deDECIZIE A CONSILIULUIprivind adoptarea programului suplimentar de cercetare care va fi implementat de Centrul Comun de Cercetare pentru Comunitatea Europeană a Energiei AtomiceCONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, în special articolul 7,având în vedere propunerea Comisiei,după consultarea Comitetului științific și tehnic[1],întrucât:(1) În cadrul Spațiului european de cercetare, reactorul cu flux ridicat de la Petten (denumit în continuare „HFR”) a reprezentat și va continua să reprezinte pentru un anumit timp un mijloc important aflat la dispoziția Comunității pentru a contribui la cercetarea în domeniile studierii și testării materialelor, medicinii nucleare și al securității energiei nucleare.(2) Operarea HFR a fost finanțată printr-o serie de programe suplimentare de cercetare, dintre care ultimul, implementat în temeiul Deciziei 2007/773/Euratom a Consiliului din 26 noiembrie 2007 privind prelungirea cu un an a programului de cercetare suplimentar care este pus în aplicare pentru Comunitatea Europeană a Energiei Atomice de către Centrul Comun de Cercetare, a expirat la 31 decembrie 2007[2].(3) Operarea HFR a continuat în cursul anului 2008 fără un program suplimentar de cercetare, depunându-se în același timp eforturi pentru a întemeia operarea și exploatarea acestuia pe un regim juridic independent și mai durabil. Având în vedere că aceste eforturi au eșuat, este necesar în continuare să se stabilească dispoziții privind continuarea sprijinului financiar în cadrul unui nou program suplimentar de cercetare.(4) HFR poate funcționa cel puțin până în 2015 în baza autorizației actuale de operare.(5) Dat fiind faptul că este nevoie în continuare de HFR, ca infrastructură indispensabilă cercetării comunitare în domeniile îmbunătățirii securității reactorilor nucleari actuali, sănătății, inclusiv dezvoltarea de izotopi medicali pentru cercetarea medicală, fuziunii nucleare, cercetării fundamentale și formării și managementului deșeurilor, inclusiv posibilitatea de a studia, din punct de vedere al securității, comportamentul combustibililor nucleari pentru noua generație de sisteme de reactori, operarea HFR trebuie să continue în temeiul prezentului program suplimentar de cercetare până în 2011.(6) Datorită interesului deosebit pentru funcționarea în continuare a HFR, Țările de Jos, Franța și Belgia trebuie, după cum au indicat, să finanțeze prezentul program prin contribuții financiare la bugetul general al Comunităților Europene sub formă de venituri alocate.(7) De asemenea, contribuțiile în temeiul prezentului program suplimentar trebuie să acopere cheltuielile efectuate în anul 2008,ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:Articolul 1Programul suplimentar de cercetare privind operarea reactorului cu flux ridicat de la Petten (HFR), denumit în continuare „programul”, ale cărui obiective sunt stabilite în anexa I, se adoptă pentru o perioadă de trei ani, începând cu 1 ianuarie 2009.Articolul 2Contribuția financiară estimată ca fiind necesară pentru execuția programului se ridică la 34,992 de milioane de euro. Defalcarea acestei sume este prezentată în anexa II. Această contribuție trebuie considerată ca venituri alocate în conformitate cu articolul 18 alineatul (2) din Regulamentul nr. 1605/2002 al Consiliului[3].Articolul 31. Comisia este responsabilă de managementul programului. În acest scop, se face apel la serviciile Centrului Comun de Cercetare.2. Consiliul de administrație al Centrului Comun de Cercetare este informat cu privire la implementarea programului.Articolul 4În fiecare an, înainte de data de 15 septembrie, Comisia transmite Parlamentului European și Consiliului un raport privind implementarea prezentei decizii.Articolul 5Prezenta decizie intră în vigoare în ziua publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .Decizia se aplică de la 1 ianuarie 2009.Articolul 6Prezenta decizie se adresează statelor membre.Adoptată la Bruxelles,Pentru ConsiliuPreședinteANEXĂ IOBIECTIVE ȘTIINȚIFICE ȘI TEHNICEObiectivele principale ale programului sunt următoarele:1. Asigurarea operării în condiții de securitate și fiabilitate a reactorului cu flux ridicat (HFR), în vederea garantării disponibilității fluxului de neutroni în scopuri experimentale.2. Utilizarea eficientă a HFR de către institute de cercetare cu activitate într-o gamă largă de discipline: îmbunătățirea securității reactorilor nucleari existenți, sănătate, inclusiv dezvoltarea de izotopi medicali pentru cercetarea medicală, fuziune nucleară, cercetare fundamentală și formare, precum și managementul deșeurilor, inclusiv posibilitatea de a studia, din punct de vedere al securității, combustibilii nucleari pentru noua generație de sisteme de reactori.___________________________________________________________________________ANEXĂ IIDEFALCAREA CONTRIBUȚIILORContribuțiile la program provin din partea Țărilor de Jos, Franței și Belgiei.Defalcarea acestor contribuții este următoarea:Țările de Jos: 32,892 milioane EUR;Franța: 0,9 milioane EURBelgia: 1,2 milioane EURTotal: 34,992 milioane EUR.Aceste contribuții se fac la bugetul general al Comunităților Europene și se alocă prezentului program. Contribuțiile în temeiul prezentului program suplimentar pot, de asemenea, acoperi cheltuielile efectuate cu operarea HFR pe parcursul anului 2008.FIȘĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ1. TITLUL PROPUNERII:Programul suplimentar de cercetare care va fi implementat de Centrul Comun de Cercetare pentru Comunitatea Europeană a Energiei Atomice2. CADRU ABM / ABB (GESTIONAREA/STABILIREA BUGETULUI PE ACTIVITățI)Domeniul (Domeniile) de politică în cauză și activitatea (activitățile) asociată (asociate):Domeniul de politică: Titlul 10 – Cercetare directăActivitate: 10 04 — Finalizarea programelor cadru anterioare și a altor activități3. LINII BUGETARE3.1. Linii bugetare [linii operaționale și linii conexe de asistență tehnică și administrativă (foste linii BA)], inclusiv titlurile acestora:10 04 04 Operarea reactorului cu flux ridicat (HFR)Punctul 10 04 04 02 [4] — Programul suplimentar HFR (2009-2011)Articolul 6 2 2 1 – Venituri din exploatarea HFR care conduc la deschiderea de credite suplimentare – Venituri alocate3.2. Durata acțiunii și a implicațiilor financiare:1.1.2009 – 31.12.2011 (contribuțiile în temeiul prezentului program suplimentar pot să acopere cheltuieli efectuate în anul 2008)3.3. Caracteristici bugetare:Linia bugetară | Natura cheltuielilor | Cheltuieli noi | Contribuție AELS | Contribuție țări candidate | Rubrica în perspectivele financiare |Cheltuieli neobligatorii | CND[5] | DA | NU | NU | Nr. 1a |4. SINTEZA RESURSELOR4.1. Resurse financiare4.1.1. Sinteza creditelor de angajament (CA) și a creditelor de plată (CP)milioane EUR (cu 3 zecimale)Natura cheltuielilor | Secțiunea nr. | 2009 | 2010 | 2011 | Total |Cheltuieli operaționale[6] |Credite de angajament (CA) | 8.1. | a | pm | pm | pm | Pm |Credite de plată (CP) | b | pm | pm | pm | pm | pm | pm |Cheltuieli administrative incluse în suma de referință[7] |Asistență tehnică și administrativă – ATA (CND) | 8.2.4. | c | pm | pm | pm |SUMA TOTALĂ DE REFERINȚĂ |Credite de angajament | a+c | pm | pm | pm |Credite de plată | b+c | pm | pm | pm | pm | pm | pm |Cheltuieli administrative neincluse în suma de referință[8] |Resurse umane și cheltuieli conexe (CND) | 8.2.5. | d | pm | pm | pm |Costuri administrative, altele decât cu resursele umane și costurile conexe, neincluse în suma de referință (CND) | 8.2.6. | e | pm | pm | pm |Costul financiar indicativ total al acțiunii |TOTAL CA, inclusiv costul resurselor umane | a+c+d+e | pm | pm | pm |TOTAL CP, inclusiv costul resurselor umane | b+c+d+e | pm | pm | pm | pm | pm | pm |Detalii privind cofinanțareamilioane EUR (cu 3 zecimale)Organism cofinanțator | 2009 | 2010 | 2011 | Total |Țările de Jos | f | 16,446 | 8,223 | 8,223 | 32,892 |Franța | 0,300 | 0,300 | 0,300 | 0,900 |Belgia | g | 0,600 | 0,300 | 0,300 | 1,200 |TOTAL CA, inclusiv cofinanțare | a+c+d+e+f | 17,346 | 8,823 | 8,823 | 34,992 |* Cheltuielile pe 2008 se acoperă din contribuțiile pentru 2009. Contribuțiile sunt considerate venituri alocate.Această sumă a fost calculată de statele membre în cauză în vederea compensării costurilor prevăzute ale reactorului în perioada 2008-2011, luând în considerare un nivel preconizat al veniturilor comerciale. Comisia nu va acoperi în niciun caz un deficit operațional, nici costurile eventuale ale mentenanței sau reparațiilor.4.1.2. Compatibilitatea cu programarea financiarăx Propunerea este compatibilă cu programarea financiară existentă.( Propunerea duce la reprogramarea rubricii respective din perspectivele financiare.( Propunerea poate necesita aplicarea dispozițiilor Acordului interinstituțional[9] (cum ar fi la instrumentul de flexibilitate sau revizuirea perspectivelor financiare).4.1.3. Implicațiile financiare asupra veniturilor( Propunerea nu are implicații financiare asupra veniturilorx Propunerea are implicații financiare – efectul asupra veniturilor este următorul:Cele trei state membre, Țările de Jos, Franța și Belgia vor finanța prezentul program suplimentar.milioane EUR (cu o zecimală)Anterior acțiunii [Anul n-1] | Situația după acțiune |Număr total de resurse umane | pm | pm | pm | pm | pm | pm |5. CARACTERISTICI ȘI OBIECTIVE5.1. Obiective de îndeplinit pe termen scurt sau lungHFR joacă un rol important în Uniunea Europeană în sprijinirea tehnologiilor nucleare sigure, în domenii de cercetare legate de centralele nucleare și de extinderea duratei de viață a acestora, de transmutația actinidelor cu durată de viață lungă în scopul unei securități îmbunătățite a depozitării deșeurilor, de îmbunătățirea securității combustibilului, de studiile de securitate pentru noua generație de reactori (Generația IV). Mai mult, cercetarea fundamentală utilizează fascicule de neutroni pentru studierea structurii materialelor. Această activitate se află într-o permanentă dezvoltare și contribuie la înțelegerea mecanismelor de degradare și la atenuarea lor, importantă pentru securitatea centralelor existente. În cadrul fuziunii termonucleare, la HFR se implementează mai multe proiecte pentru testarea materialelor structurale și a materialelor de reproducere ( breeding materials ) pentru viitorii reactori de fuziune.5.2. Valoarea adăugată a implicării comunitare, coerența propunerii cu alte instrumente financiare și eventuala sinergieComisia este proprietarul HFR. Prezentul program suplimentar este necesar pentru continuarea operării HFR, luând în considerare faptul că nu a fost posibilă crearea întreprinderii comune aferente din lipsa sprijinului potențialilor parteneri pentru o astfel de întreprindere cu caracter juridic. Trebuie subliniat faptul că, datorită utilizării sale științifice, reactorul este foarte important pentru sectorul medical european (producerea de radioizotopi medicali).5.3. Obiective, rezultate preconizate și indicatori aferenți acestora care fac obiectul propunerii în cadrul gestionării pe activități (ABM)Principalele obiective ale programului sunt:1. Funcționarea în condiții de securitate și fiabilitate a reactorului de la Petten; această activitate implică utilizarea normală a instalației pentru o perioadă operațională maximă și punerea la dispoziție a fluxului de neutroni pentru experimente;2. Utilizarea rațională a reactorului va viza o arie largă de discipline. Principalele teme de cercetare și dezvoltare care implică utilizarea HFR sunt ilustrate prin exemplele următoare: îmbunătățirea securității reactorilor nucleari existenți și a noii generații de reactori nucleari, sănătate, inclusiv dezvoltarea de izotopi medicali pentru cercetarea medicală, fuziunea nucleară, cercetare fundamentală și formare, precum și managementul deșeurilor, inclusiv posibilitatea de a studia, din punct de vedere al securității, combustibilii nucleari pentru noua generație de reactori.5.4. Modalități de punere în aplicare (cu titlu indicativ)x Gestionare centralizată( direct de către Comisie( indirect, prin delegare către:( agenții executive,( organisme instituite de Comunități, prevăzute la articolul 185 din regulamentul financiar,( organisme publice naționale/organisme cu misiune de serviciu public.( Gestionare repartizată sau descentralizată( cu state membre( cu țări terțe( Gestionare în comun cu organizații internaționale (de precizat)Observații pertinente:6. MONITORIZARE ȘI EVALUARE6.1. Sistem de monitorizareObligațiile Comisiei constau în gestionarea programului suplimentar și, în consecință, includ raportarea cu privire la (i) situația operării reactorului din punct de vedere tehnic, (ii) utilizarea științifică a acestuia, (iii) situația sa bugetară în ceea ce privește veniturile de la statele membre și (iv) plățile efectuate.Programul este inclus în ciclul de programare ABM al JRC și în planul anual de management (AMP). În consecință, monitorizarea obiectivelor menționate va fi inclusă în raportul anual de activitate al JRC.În plus, JRC (Institutul pentru Energie) va pregăti un raport anual. Acest raport va fi consacrat managementului programului suplimentar și va include următoarele elemente:-  Raportul tehnic care va furniza datele operaționale privind HFR;-  Descrierea sintetică a principalelor realizări științifice;-  Situația activităților de reparații și mentenanță;-  Situația bugetară în ceea ce privește veniturile de la statele membre și utilizarea bugetului programului suplimentar (inclusiv provizioanele pentru dezafectare, comisioanele de gestionare, plățile către operator, etc.)-  Raportul va fi adresat Parlamentului European, Consiliului și Consiliului de administrație al JRC.6.2. Evaluare6.2.1. Evaluare ex-anteEste vorba de reînnoirea precedentelor programe suplimentare. Pregătirea prezentului program suplimentar a făcut obiectul unei evaluări interne de către statele participante.6.2.2. Măsuri luate în urma evaluării interimare/ex-post („lecții învățate” din experiențe anterioare similare)Conținutul raportului va fi îmbunătățit astfel cum s-a arătat anterior, în conformitate cu obligațiile prevăzute de decizia Consiliului.6.2.3. Condițiile și frecvența evaluărilor viitoareStatele membre participante efectuează evaluări interne la finalizarea programului suplimentar.7. Măsuri antifraudăAuditul și controlul intern al raportării menționate se efectuează de către funcționarii JRC, atât în ceea ce privește aspectele tehnice, cât și cele bugetare. Curtea de Conturi va avea acces la toate auditurile și controalele interne,Controlul circulației materialelor fisile este realizat de către Euratom și AIEA.8. DETALII PRIVIND RESURSELE8.1. Obiectivele propunerii din punctul de vedere al costurilor financiareCredite de angajament în milioane EUR (cu 3 zecimale)Anul n | Anul n+1 | Anul n+2 | Anul n+3 | Anul n+4 | Anul n+5 |Funcționari sau agenți temporari[11](X 01 01) | A*/AD |B*, C*/AST |Personal finanțat[12] în temeiul articolului XX 01 02 |Alte tipuri de personal[13] finanțat prin articolul XX 01 04/05 |TOTAL |8.2.2. Descrierea sarcinilor care decurg din acțiuneSingura sarcină îndeplinită de Centrul Comun de Cercetare este managementul programului suplimentar. Personalul Centrului Comun de Cercetare (1 AD și 1 AST) este finanțat integral din programul suplimentar.8.2.3. Originea resurselor umane (statutare)x Posturi alocate în prezent pentru gestionarea programului care urmează să fie înlocuite sau prelungite( Posturi prealocate în cadrul exercițiului financiar APS/PDB pentru anul n( Posturi care urmează să fie solicitate în cadrul următoarei proceduri APS/PDB( Posturi care urmează să fie redistribuite pe baza resurselor existente în cadrul serviciului în cauză (redistribuire internă)( Posturi necesare pentru anul n, dar care nu sunt prevăzute în cadrul APS/PDB pentru anul în cauză8.2.4. Alte cheltuieli administrative incluse în suma de referință ( XX 01 04/05 - Cheltuieli de gestiune administrativă) N.A.milioane EUR (cu 3 zecimale)Linia bugetară (nr. și denumire) | Anul n | Anul n+1 | Anul n+2 | Anul n+3 | Anul n+4 | Anul n+5 și anii următori | TOTAL |Altă asistență tehnică și administrativă |- intra muros |- extra muros |Total Asistență tehnică și administrativă |8.2.5. Costuri financiare ale resurselor umane și costuri conexe ne incluse în suma de referințămilioane EUR (cu 3 zecimale)Tip de resurse umane | Anul n | Anul n+1 | Anul n+2 | Anul n+3 | Anul n+4 | Anul n+5 și anii următori |Funcționari și agenți temporari (XX 01 01) |Personal finanțat prin articolul XX 01 02 (auxiliari, END, agenți contractuali etc.) (se indică linia bugetară) |Costul total al resurselor umane și costuri conexe (NEincluse în suma de referință) |Calcul – Funcționari și agenți temporari |1 AD și 1 AST finanțați din veniturile alocate provenind direct de la programul suplimentar |Calcul – Personal finanțat în temeiul articolului XX 01 02 |pm |8.2.6. Alte cheltuieli administrative neincluse în suma de referință milioane EUR (cu 3 zecimale) |Anul n | Anul n+1 | Anul n+2 | Anul n+3 | Anul n+4 | Anul n+5 și anii următori | TOTAL |XX 01 02 11 01 – Misiuni |XX 01 02 11 02 – Reuniuni și conferințe |XX 01 02 11 03 – Comitete[15] |XX 01 02 11 04 – Studii și consultări |XX 01 02 11 05 – Sisteme de informații |2 Total Alte cheltuieli de gestiune (XX 01 02 11) |3 Alte cheltuieli de natură administrativă (precizați, indicând linia bugetară) |Totalul cheltuielilor administrative, altele decât cele pentru resursele umane și costurile conexe (NEincluse în suma de referință) |Calcul - Alte cheltuieli administrative neincluse în suma de referință. |pm |[1] Avizul din 1 aprilie 2009.[2] JO L 312, 30.11.2007, p. 29.[3] Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene, JO L 248, 16.9.2002, p. 1.[4] Trebuie creată o nouă linie bugetară.[5] Credite nediferențiate, desemnate în continuare prin CND.[6] Cheltuieli care nu intră sub incidența capitolului xx 01 din titlul xx în cauză.[7] Cheltuieli care intră sub incidența articolului xx 01 04 din titlul xx.[8] Cheltuieli care intră sub incidența capitolului xx 01, cu excepția articolelor xx 01 04 și xx 01 05.[9] A se vedea punctele 19 și 24 din Acordul interinstituțional.[10] Conform descrierii din partea 5.3.[11] Ale căror costuri NU sunt acoperite din suma de referință.[12] Ale cărui costuri NU sunt acoperite din suma de referință.[13] Ale căror costuri sunt incluse în suma de referință.[14] Este necesar să se facă trimitere la fișa financiară legislativă specifică a agenției (agențiilor) executive în cauză.[15] Se indică tipul de comitet și grupul de care aparține.