				|

		52013PC0226

			Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI de stabilire a anumitor dispoziții tranzitorii privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de modificare a Regulamentului (UE) nr. [...] [DR] în ceea ce privește resursele și repartizarea acestora pentru anul 2014 și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 73/2009 al Consiliului și a Regulamentelor (UE) nr. [...] [PD], (UE) nr. [...] [HZ] și (UE) nr. [...] [privind OCP unică] în ceea ce privește aplicarea acestora în anul 2014 /* COM/2013/0226 final - 2013/0117 (COD) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
1.           CONTEXTUL PROPUNERII
Comisia Europeană depune eforturi intense
pentru a se ajunge la un acord între instituțiile UE în ceea ce
privește reforma PAC, care va permite PAC reformată să intre în
vigoare la 1 ianuarie 2014.
Obiectivul urmărit fiind acela de a se
ajunge la un acord între instituții privind CFM și la un acord
politic privind reforma politicii agricole comune (PAC) înainte de vara anului 2013,
se preconizează că temeiurile juridice ale PAC reformate vor intra în
vigoare la 1 ianuarie 2014.
Sunt necesare însă norme tranzitorii
pentru a se defini modalitățile tehnice care vor permite o adaptare
fără probleme la noile condiții, asigurându-se totodată
continuitatea diverselor forme de sprijin din cadrul PAC.
În ceea ce privește plățile
directe, statele membre, și în special agențiile lor de
plăți, trebuie să dispună de suficient timp pentru a fi
bine pregătite și a informa în detaliu fermierii cu destul timp
înainte cu privire la noile norme. Prin urmare, cererile pentru 2014 vor fi
tratate în conformitate cu norme tranzitorii.
În ceea ce privește al doilea pilon,
definirea de norme tranzitorii între două perioade de programare
reprezintă o practică standard. În general, sunt necesare norme
tranzitorii pentru a se acoperi intervalul dintre cele două perioade de
programare succesive, după cum a arătat deja experiența
dobândită la începutul actualei perioade de programare. Cu toate acestea,
în cazul dezvoltării rurale, este nevoie, de această dată,
și de unele dispoziții tranzitorii specifice, în special pentru a se
face față implicațiilor pe care le are întârzierea noului regim
al plăților directe pentru anumite măsuri de dezvoltare
rurală, în special în ceea ce privește baza pentru măsurile de
agromediu și cele climatice și aplicarea normelor de
ecocondiționalitate. Sunt necesare dispoziții tranzitorii și
pentru a se garanta că statele membre pot continua, în 2014, să
își asume noi angajamente legate de măsuri referitoare la
suprafață sau la animale, chiar dacă resursele pentru perioada
în curs au fost epuizate. Aceste noi angajamente, precum și angajamentele
corespunzătoare în curs sunt eligibile pentru finanțare din noile
pachete financiare ale programelor de dezvoltare rurală din
următoarea perioadă de programare.
În ceea ce privește regulamentul
orizontal, necesitatea unor măsuri tranzitorii se limitează la FAS,
IACS și ecocondiționalitate, având în vedere legătura acestora
cu plățile directe.
În lumina celor de mai sus, Consiliul și
Parlamentul European trebuie să adopte, înainte de sfârșitul anului,
norme tranzitorii specifice care să modifice actele de bază ale
actualei PAC atunci când acest lucru este necesar.
2.           REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU
PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRILOR IMPACTULUI
În legătură cu dispozițiile
tranzitorii nu au fost necesare nici consultarea părților interesate,
nici evaluarea impactului, deoarece aceste ajustări decurg din stadiul
discuțiilor dintre instituții pe tema CFM și a reformei PAC.
3.           ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII
Pentru plățile directe, măsurile
tranzitorii prevăd, în primul rând, prelungirea principalelor elemente ale
schemelor existente – SPU, SAPS, regimuri cuplate, precum și cele acordate
ca sprijin specific în conformitate cu articolul 68 – pentru anul de cerere 2014.
În al doilea rând, acestea includ, sub rezerva acordului Parlamentului
European, efectele financiare cuprinse în concluziile Consiliului European din 8
februarie, inclusiv începutul procesului de convergență externă.
Introducerea unor măsuri tranzitorii implică faptul că unele
dintre datele incluse în propunerea Comisiei privind sprijinul direct după
2013 vor trebui adaptate în consecință, în scopul asigurării
coerenței cu prezentul proiect de regulament.
În privința dezvoltării rurale, vor
trebui stabilite norme tranzitorii pentru a se defini modul în care
măsurile actuale vor fi reportate în următoarea perioadă de
programare, inclusiv finanțarea acestora din noul pachet financiar. În
plus, aceste norme definesc regulile de bază și pe cele privind
ecocondiționalitatea care trebuie aplicate în 2014. În fine, aceste norme
stabilesc dispoziții tranzitorii pentru Croația.
Măsurile tranzitorii includ de asemenea
dispoziții referitoare la posibilitatea, pentru statele membre, de a
transfera fonduri între piloni. Un astfel de mecanism de flexibilitate
reprezintă un element al reformei PAC care trebuie hotărât prin
intermediul procedurii legislative ordinare. Atât Parlamentul European, cât
și Consiliul Agricultură au luat poziție cu privire la această
chestiune, cel dintâi la 13 martie 2013, iar cel de-al doilea la 19 martie 2013.
În timp ce Consiliul a preluat concluziile Consiliului European referitoare la
CFM, Parlamentul European a crescut procentele propuse de Comisie la 15 %
pentru transferul către al doilea pilon și la 10 % pentru
transferurile către primul pilon, acestea din urmă fiind permise
numai statelor membre cu o medie de plată mai mică de 90 % din
media UE. Pentru a se indica faptul că prezenta propunere nu aduce
atingere deciziei finale pe care o va lua organul legislativ în privința
acestui element specific, au fost puse între paranteze drepte părțile
din articol incluse în măsurile tranzitorii care diferă de articolul 14
din propunerea Comisiei privind sprijinul direct după 2013.
4.           IMPLICAȚIILE
BUGETARE
Prezentul proiect de regulament doar pune în
aplicare propunerile Comisiei referitoare la CFM și la reforma PAC pentru
exercițiul financiar 2015, luând în considerare concluziile Consiliului
European din 8 februarie 2013. Prezentul proiect de regulament include convergența
externă a plăților directe, flexibilitatea între pilonii PAC
și rata de cofinanțare pentru dezvoltare rurală. Noile elemente
care decurg din concluziile Consiliului European sunt puse între paranteze
drepte, în așteptarea acordului final referitor la CFM.
În ceea ce privește plățile
directe, concluziile Consiliului European din 8 februarie 2013 corespund,
față de propunerea Comisiei, unei reduceri de 830 de milioane EUR (în
prețuri actuale) în exercițiul financiar 2015 (corespunzând anului de
cerere 2014 pentru plățile directe). Repartizarea plafoanelor
plăților directe între statele membre ține seama de
convergența externă, deoarece aceasta ar trebui să înceapă
în exercițiul financiar 2015. Comparativ cu propunerea Comisiei,
concluziile Consiliului European schimbă calendarul convergenței (6
ani) și adaugă o sumă minimă de 196 EUR/ha care
trebuie atinsă până în exercițiul financiar 2020.
În comparație cu propunerea Comisiei,
flexibilitatea între piloni este crescută în conformitate cu concluziile
Consiliului European. Aceasta va fi neutră din punct de vedere bugetar,
întrucât exact aceleași sume deduse dintr-un fond (FEGA sau FEADR) vor fi
puse la dispoziția celuilalt fond (FEGA sau FEADR).
În ceea ce privește dezvoltarea
rurală, prezentul proiect de regulament urmărește să
asigure continuitatea unei serii de măsuri care implică angajamente
multianuale. Respectivele dispoziții nu au niciun impact financiar,
deoarece suma alocată pentru dezvoltare rurală rămâne
neschimbată. Cu toate acestea, repartizarea în timp a plăților
ar putea fi ușor diferită, dar nu poate fi cuantificată în
stadiul actual.
Detaliile privind impactul financiar al
prezentei propuneri sunt prezentate în fișa financiară care
însoțește propunerea.
2013/0117 (COD)
Propunere de
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN
ŞI AL CONSILIULUI
de stabilire a anumitor dispoziții
tranzitorii privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul
european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de modificare a
Regulamentului (UE) nr. [...] [DR] în ceea ce privește resursele și
repartizarea acestora pentru anul 2014 și de modificare a Regulamentului
(CE) nr. 73/2009 al Consiliului și a Regulamentelor (UE) nr. [...]
[PD], (UE) nr. [...] [HZ] și (UE) nr. [...] [privind OCP unică] în
ceea ce privește aplicarea acestora în anul 2014
PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 43 alineatul (2),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectului de act
legislativ către parlamentele naționale,
având în vedere avizul Comitetului Economic
și Social European[1],
având în vedere avizul Comitetului Regiunilor[2],
hotărând în conformitate cu procedura
legislativă ordinară,
întrucât:
(1)       Regulamentul (UE) nr. [...]
[DR] al Parlamentului European și al Consiliului din... privind sprijinul
pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru
dezvoltare rurală (FEADR)[3], care urmează
să se aplice de la 1 ianuarie 2014, stabilește norme care
reglementează sprijinul Uniunii pentru dezvoltare rurală și
abrogă Regulamentul (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului din 20 septembrie 2005
privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european
agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR)[4], fără a
aduce atingere continuării aplicării regulamentelor de punere în
aplicare a regulamentului respectiv până la abrogarea lor de către
Comisie. Pentru a se facilita tranziția de la schemele de sprijin
existente în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 la noul cadru
juridic care acoperă perioada de programare ce începe la 1 ianuarie 2014
(„noua perioadă de programare”), trebuie adoptate norme tranzitorii în
scopul de a se evita orice fel de dificultăți sau de întârzieri în
punerea în aplicare a sprijinului pentru dezvoltare rurală, care ar putea
interveni din momentul adoptării noilor programe de dezvoltare
rurală. Din acest motiv, trebuie să se prevadă că statele
membre pot continua să își asume angajamente juridice în 2014 în
temeiul programelor lor de dezvoltare rurală existente pentru anumite
măsuri, iar cheltuielile rezultate sunt eligibile pentru sprijin în noua
perioadă de programare.
(2)       Având în vedere modificarea
substanțială a metodei de delimitare a zonelor care se confruntă
cu constrângeri naturale semnificative, propusă pentru viitoarea
perioadă de programare, trebuie să se prevadă că, în ceea
ce privește noile angajamente juridice asumate în 2014, nu se aplică
obligația ca fermierul să își continue activitatea agricolă
în zonă timp de 5 ani.
(3)       Pentru a se asigura
securitatea juridică pe durata tranziției, trebuie să se
prevadă că cheltuielile efectuate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1698/2005
în cadrul măsurilor legate de suprafață și de animale
trebuie să fie eligibile pentru o contribuție din FEADR în noua
perioadă de programare în cazul în care mai sunt încă plăți
de efectuat. În interesul unei bune gestiuni financiare și a punerii
eficiente în aplicare a programului, cheltuielile respective trebuie
identificate clar în programele de dezvoltare rurală și în ansamblul
sistemelor de gestionare și control ale statelor membre. Pentru a se evita
o complexitate inutilă în gestiunea financiară a programelor de
dezvoltare rurală în noua perioadă de programare, trebuie să se
prevadă că ratele de cofinanțare din noua perioadă de
programare trebuie să se aplice cheltuielilor tranzitorii.
(4)       Regulamentul (UE) nr. [...]
al Parlamentului European și al Consiliului din... de stabilire a unor
norme privind plățile directe acordate fermierilor prin scheme de
sprijin în cadrul politicii agricole comune [PD][5] stabilește
noi scheme de sprijin și urmează să se aplice de la 1 ianuarie 2014. Respectiva dată de aplicare nu ar permite
stabilirea la timp a măsurilor administrative și practice necesare pentru
depunerea cererilor pentru 2014. Din acest
motiv, aplicarea noului regim de plăți directe trebuie amânată
cu un an. Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 73/2009
al Consiliului din 19 ianuarie 2009 de stabilire a unor norme comune pentru
sistemele de ajutor direct pentru agricultori în cadrul politicii agricole
comune și de instituire a anumitor sisteme de ajutor pentru agricultori[6]
trebuie să constituie în continuare baza pentru acordarea de sprijin
pentru venit fermierilor în anul calendaristic 2014, ținând seama în mod
corespunzător de [Regulamentul de stabilire a cadrului financiar
multianual][7].
(5)       Având în vedere faptul
că Regulamentul (CE) nr. 73/2009 urmează să continue să se
aplice în 2014 și pentru a se asigura coerența în punerea în aplicare
a dispozițiilor referitoare la ecocondiționalitate și
respectarea standardelor impuse prin anumite măsuri, trebuie să se
prevadă că dispozițiile pertinente care se aplică în
perioada de programare 2007-2013 continuă să se aplice până ce
devine aplicabil noul cadru juridic. Din aceleași motive, trebuie să
se prevadă că dispozițiile referitoare la plățile
directe naționale complementare pentru Croația, care se aplică
în 2013, continuă să se aplice.
(6)       În temeiul articolului 76 din Regulamentul (UE) nr. [...] [HZ] al
Parlamentului European și al Consiliului[8], statele membre
vor putea plăti avansuri pentru plățile directe. În temeiul
Regulamentului (CE) nr. 73/2009, această posibilitate trebuie
autorizată de Comisie. Experiența dobândită în punerea în
aplicare a schemelor de sprijin direct arată că este oportun să
se permită fermierilor să primească plăți în avans. În
ceea ce privește cererile depuse în 2014, avansurile respective trebuie
limitate la 50 % din schemele de sprijin enumerate în anexa I la
Regulamentul (CE) nr. 73/2009 și la 80 % din plățile pentru
carnea de vită și mânzat.
(7)       Pentru a se respecta [Regulamentul de stabilire a cadrului financiar
multianual], și în special egalizarea sumei disponibile pentru acordarea
de sprijin direct fermierilor, precum și mecanismul de
convergență externă, este necesar să se modifice plafoanele
naționale fixate în anexa VIII la Regulamentul (CE) nr. 73/2009 pentru
anul 2014. Modificarea plafoanele naționale va avea în mod
inevitabil un impact asupra sumelor pe care le pot primi fermierii individuali
sub formă de plăți directe în 2014. Prin urmare, trebuie
stabilit modul în care această modificare va influența valoarea
drepturilor la plată și nivelul altor plăți directe.
(8)       Experiența
dobândită prin execuția financiară a Regulamentului (CE) nr.
73/2009 a arătat că era necesar să se clarifice anumite
dispoziții, în special în ceea ce privește elementele vizate de
cifrele indicate în anexa VIII la respectivul regulament și legătura
cu posibilitatea acordată statelor membre de a utiliza fondurile
necheltuite în cadrul schemei de plată unică pentru finanțarea
sprijinului specific. Întrucât
articolul 40 din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 trebuie modificat pentru a se
clarifica modul în care statele membre vor trebui să țină seama
de variațiile plafoanelor naționale, este oportun să se profite
de această ocazie pentru a se clarifica formularea dispozițiilor
relevante.
(9)       În temeiul Regulamentului
(CE) nr. 73/2009, statele membre aveau posibilitatea de a decide să
utilizeze un anumit procent din propriul plafon național pentru sprijinul
specific acordat fermierilor lor, precum și de a revizui o decizie
anterioară hotărând să modifice sau să sisteze acordarea
sprijinului respectiv. Este oportun să se prevadă o revizuire
suplimentară a respectivelor decizii care să producă efecte
începând cu anul calendaristic 2014. În același timp, condițiile
speciale în care se plătește sprijinul specific în unele state membre
în temeiul articolului 69 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, care
urmează să expire în 2013, trebuie prelungite cu încă un an,
pentru a se evita perturbarea nivelului sprijinului.
(10)     Schema de plată unică pe suprafață stabilită
în Regulamentul (CE) nr. 73/2009 are caracter tranzitoriu și ar fi trebuit
să se încheie la 31 decembrie 2013. Deoarece noua schemă de
plată de bază va înlocui schema de plată unică abia de la
1 ianuarie 2015, este necesară o prelungire a schemei de plată
unică pe suprafață pentru anul 2014, cu scopul de a se evita
situația în care statele membre ar trebui să aplice schema de
plată unică timp de numai un an.
(11)     Pentru a se permite statelor
membre să răspundă nevoilor propriilor sectoare agricole sau
să își consolideze politica de dezvoltare rurală într-o
manieră mai flexibilă, ar trebui să li se dea posibilitatea de a
transfera fonduri din plafoanele lor pentru plăți directe către
sprijinul alocat dezvoltării rurale și din sprijinul alocat
dezvoltării rurale către plafoanele lor pentru plăți
directe. În același timp, statelor membre în care nivelul sprijinului
direct rămâne sub 90% din nivelul mediu al Uniunii ar trebui să li se
acorde posibilitatea de a transfera fonduri suplimentare din sprijinul lor
alocat dezvoltării rurale către plafoanele lor pentru plăți
directe. Aceste alegeri trebuie făcute, în anumite limite, o singură
dată pentru întreaga perioadă care cuprinde exercițiile
financiare 2015-2020.
(12)     În conformitate cu articolul
22 din Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23
octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în
domeniul apei[9], Directiva 80/68/CEE a
Consiliului din 17 decembrie 1979 privind protecția apelor subterane
împotriva poluării cauzate de anumite substanțe periculoase[10]
se abrogă începând cu 22 decembrie 2013. În vederea menținerii
normelor din cadrul ecocondiționalităţii referitoare la
protecția apelor subterane, este oportun să se adapteze domeniul de
aplicare al ecocondiționalității și să se definească
un standard de bune condiții agricole și de mediu care să cuprindă
cerințele de la articolele 4 și 5 din Directiva 80/68/CEE.
(13)     Regulamentul (UE) nr.
[...][privind OCP unică] al Parlamentului European și al Consiliului[11]
prevede integrarea sprijinului acordat pentru sericicultură în regimul de
sprijin direct și, prin urmare, eliminarea sa din Regulamentul (UE) nr.
[…][privind OCP unică]. Având în vedere aplicarea cu întârziere a noului
regim de sprijin direct, este necesar să se prevadă continuarea cu
încă un an a acordării de ajutoare în sectorul sericiculturii.
(14)     În plus, dispozițiile
privind sistemul de consiliere agricolă, sistemul integrat de administrare
și control și ecocondiționalitatea stabilite în titlul III, în
titlul V capitolul II și, respectiv, în titlul VI din Regulamentul (UE)
nr. [...] [HZ] al Parlamentului European și al Consiliului privind
finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune[12]
trebuie să se aplice de la 1 ianuarie 2015.
(15)     După introducerea
articolului 136a în Regulamentul (CE) nr. 73/2009 și înlocuirea articolului
14 din Regulamentul (UE) nr. [PD], care se aplică de la 1 ianuarie 2015,
trimiterile din Regulamentul (UE) nr. [...] [DR] la articolul 14 din
Regulamentul (UE) nr. [PD] trebuie modificate.
(16)     Prin urmare, Regulamentele
(CE) nr. 73/2009, (UE) nr. [...] [PD], (UE) nr. [...] [HZ], (UE) nr. [...]
[privind OCP unică] și (UE) nr. [...] [DR] trebuie modificate în
consecință.
(17)     Prezentul regulament trebuie
să se aplice de la 1 ianuarie 2014. Pentru a se evita orice suprapunere a
normelor privind flexibilitatea între piloni stabilite în Regulamentul (CE) nr.
73/2009 și în Regulamentul (UE) nr. [PD] astfel cum este modificat prin
prezentul regulament, este oportun să se prevadă că respectiva
modificare adusă Regulamentului (CE) nr. 73/2009 urmează să se
aplice de la data intrării în vigoare a prezentului regulament și
că modificările Regulamentului (UE) nr. [PD], inclusiv aplicarea
sa cu întârziere de la 1 ianuarie 2015, urmează să se aplice de la
data intrării în vigoare a Regulamentului (UE) nr. [PD]. În plus,
modificarea anexelor II și III la Regulamentul (CE) nr. 73/2009 trebuie
să se aplice începând cu 22 decembrie 2013,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
CAPITOLUL 1
Dispoziții tranzitorii privind
sprijinul pentru dezvoltare rurală
Articolul 1
Angajamente juridice în 2014 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1698/2005
1.           Prin derogare de la articolul 94 din
Regulamentul (UE) nr. [...] [DR], pentru măsurile prevăzute la
articolul 36 litera (a) punctele (i)-(v) și la articolul 36 litera (b)
punctele (iv) și (v) din Regulamentul (CE) nr. 1698/2005, statele
membre pot continua să își asume noi angajamente juridice
față de beneficiari în 2014, în temeiul programelor de dezvoltare
rurală adoptate în baza Regulamentului (CE) nr. 1698/2005, chiar
și după epuizarea resurselor financiare aferente perioadei de
programare 2007-2013, până la adoptarea respectivului program de
dezvoltare rurală pentru perioada de programare 2014-2020. Cheltuielile
suportate pe baza acestor angajamente sunt eligibile în conformitate cu
articolul 3 din prezentul regulament.
2.           Condiția prevăzută la
articolul 14 alineatul (2) a doua liniuță din Regulamentul (CE)
nr. 1257/1999 al Consiliului[13] nu se aplică noilor
angajamente juridice asumate în 2014 de statele membre în temeiul articolului 36
litera (a) punctele (i) și (ii) din Regulamentul (CE) nr. 1698/2005.
Articolul 2
Aplicarea în continuare a articolelor 50a și 51 din Regulamentul (CE) nr.
1698/2005
Prin derogare de la articolul 94 din
Regulamentul (UE) nr. [...] [DR], articolele 50a și 51 din Regulamentul
(CE) nr. 1698/2005 continuă să se aplice până la 31 decembrie 2014
în legătură cu operațiunile selectate în cadrul programelor de
dezvoltare rurală din perioada de programare 2014-2020, în temeiul
articolului 22 alineatul (1) literele (a) și (b) din Regulamentul (UE) nr.
[...] [DR] în ceea ce privește prima anuală și al articolelor 29-32,
34 și 35 din regulamentul respectiv.
Articolul 3
Eligibilitatea anumitor tipuri de cheltuieli
1.           Prin derogare de la articolul 7
alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. [...] [DR], cheltuielile legate de
angajamentele juridice față de beneficiari, asumate în temeiul
măsurilor prevăzute la articolul 36 litera (a) punctele (i)-(v)
și la articolul 36 litera (b) punctele (iv) și (v) din Regulamentul
(CE) nr. 1698/2005 și la articolul 36 litera (b) punctele (i) și
(iii) din regulamentul menționat în ceea ce privește prima
anuală, sunt eligibile pentru o contribuție din FEADR în perioada de
programare 2014-2020, în următoarele cazuri:
(a)     pentru plățile care
urmează să fie efectuate între 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2015,
dacă alocarea financiară pentru măsura în cauză din
programul respectiv, adoptat în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1698/2005, a
fost deja epuizată; și
(b)     pentru plățile care
urmează a fi efectuate după 31 decembrie 2015.
2.           Cheltuielile menționate la
alineatul (1) sunt eligibile pentru o contribuție din FEADR în perioada de
programare 2014-2020 sub rezerva următoarelor condiții:
(a)     programul de dezvoltare rurală
respectiv pentru perioada de programare 2014-2020 prevede astfel de cheltuieli;
(b)     se aplică rata contribuției din
FEADR pentru măsura corespunzătoare în temeiul Regulamentului (UE)
nr. [...] [DR] stabilită în anexa I la prezentul regulament;
(c)     statele membre se asigură că
operațiunile tranzitorii relevante sunt clar identificate prin intermediul
sistemelor lor de gestiune și control.
Articolul 4
Aplicarea anumitor dispoziții din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 în 2014
1.           Pentru 2014, trimiterea de la
articolele 29, 30, 31 și 34 din Regulamentul (UE) nr. [...] [DR] la titlul
VI capitolul I din Regulamentul (UE) nr. [HZ] se citește ca trimitere la
articolele 5 și 6 din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 și la anexele II
și III la regulamentul menționat.
2.           Pentru 2014, trimiterea de la articolul
40a alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. [...] [DR] la articolul 17a din
Regulamentul (UE) nr. [PD] se citește ca trimitere la articolul 132
din Regulamentul (CE) nr. 73/2009. Pentru același an, trimiterea de la
articolul 40a alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. [DR] la
articolul 16a din Regulamentul (UE) nr. [...] [PD] se citește ca trimitere
la articolul 121 din Regulamentul (CE) nr. 73/2009.
CAPITOLUL 2
Modificări
Articolul 5
Modificări aduse Regulamentului (CE) nr. 73/2009
1.           Regulamentul (CE) nr. 73/2009 se
modifică după cum urmează:
(1)     La articolul 29, se adaugă
următorul alineat:
„(5)    Prin derogare de la alineatul (2),
statele membre pot plăti fermierilor, începând cu 16 octombrie 2014,
avansuri de până la 50 % din plățile directe în cadrul
schemelor de sprijin enumerate în anexa I în ceea ce privește cererile
depuse în 2014.
În privința plăților pentru carnea
de vită și mânzat, prevăzute în titlul IV capitolul 1
secțiunea 11, statele membre pot majora suma menționată la primul
paragraf până la 80 %.”
(2)     Articolul 40 se înlocuiește cu
următorul text:
„Articolul
40
Plafoane naționale
1.       Pentru fiecare stat membru și în
fiecare an, valoarea totală a tuturor drepturilor la plată alocate, a
rezervei naționale menționate la articolul 41 și a plafoanelor
fixate în conformitate cu articolul 51 alineatul (2) și cu articolul 69
alineatul (3) trebuie să fie egală cu plafonul național
corespunzător stabilit în anexa VIII.
2.       Dacă este cazul, statul membru
efectuează o reducere /o creștere liniară a valorii tuturor
drepturilor la plată și/sau a sumei rezervei naționale
menționate la articolul 41 pentru a asigura respectarea plafonului
stabilit în anexa VIII.
3.       Fără a se aduce atingere
articolului 25 din Regulamentul (UE) nr. [HZ] al Parlamentului European și
al Consiliului*, sumele plăților directe care pot fi acordate într-un
stat membru pentru anul calendaristic 2014 în temeiul articolelor 34, 52, 53
și 68 din prezentul regulament și ca ajutoare pentru sericicultori în
temeiul articolului 111 din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 nu trebuie să
depășească plafoanele stabilite în anexa VIII la prezentul
regulament pentru anul respectiv. Dacă este cazul și în scopul
respectării plafoanelor stabilite în anexa VIII, statele membre
efectuează o reducere liniară a sumelor aferente plăților
directe pentru anul calendaristic 2014.
*           JO L …, …, p. .”
(3)     La articolul 51 alineatul (2), se
adaugă următorul paragraf:
„Pentru 2014, plafoanele pentru plățile
directe menționate la articolele 52 și 53 sunt identice cu plafoanele
stabilite pentru 2013, înmulțite cu un coeficient care trebuie calculat
pentru fiecare stat membru în cauză prin împărțirea plafonului
național pentru 2014, stabilit în anexa VIII, la plafonul național
pentru 2013. Această înmulțire se aplică numai statelor membre
al căror plafon național stabilit în anexa VIII pentru 2014 este mai
mic decât plafonul național pentru 2013.”
(4)     La articolul 68
alineatul (8), teza introductivă se înlocuiește cu
următorul text:
„(8)    Până la ...[14],
statele membre care au adoptat decizia menționată la articolul 69
alineatul (1) o pot revizui și pot decide, cu efect din 2014:”
(5)     Articolul 69 se modifică după cum urmează:
(a)     Alineatul
(1) se înlocuiește cu următorul text:
„(1)    Statele membre
pot decide, până la 1 august 2009, 1 august 2010, 1 august 2011, 1
septembrie 2012 sau până la [...[15]], să utilizeze, din
anul următor deciziei respective sau, în cazul unei decizii luate
până la [...], din anul 2014, până la 10 % din plafonul lor
național menționat la articolul 40 sau, în cazul Maltei, suma de 2 000 000 EUR,
pentru ajutorul specific prevăzut la articolul 68 alineatul (1).”;
(b)     La alineatul (3), al doilea
paragraf se înlocuiește cu următorul text:
„Exclusiv în scopul de a se asigura respectarea
plafoanelor naționale astfel cum se prevede la articolul 40 alineatul (2)
și de a se efectua calculul menționat la articolul 41 alineatul (1),
sumele utilizate pentru a acorda ajutorul menționat la articolul 68
alineatul (1) litera (c) se deduc din plafonul național menționat la
articolul 40 alineatul (1). Acestea se contabilizează ca drepturi la
plată alocate.”
(c)     La alineatul (5), în prima teză, „2013”
se înlocuiește cu „2014”;
(d)     La alineatul (6), al doilea
paragraf se înlocuiește cu următorul text:
„Exclusiv în scopul de a se asigura respectarea
plafoanelor naționale prevăzută la articolul 40 alineatul (2)
și de a se efectua calculul menționat la articolul 41 alineatul (1),
în situația în care un stat membru face uz de opțiunea
prevăzută la primul paragraf litera (a) din prezentul alineat, suma
respectivă nu este considerată ca făcând parte din plafoanele
stabilite în temeiul alineatului (3) din prezentul articol.”
(6)     La articolul 90, alineatul (3) se înlocuiește
cu următorul text:
„(3)    Cuantumul ajutorului per hectar eligibil se
stabilește prin înmulțirea valorilor productivității
stabilite la alineatul (2) cu următoarele sume de referință:
Bulgaria: [520,20] EUR
Grecia: [234,18] EUR
Spania: [362,15] EUR
Portugalia: [228,00] EUR.”
(7)     La articolul 122, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul
text:
„(3)    Schema de plată unică pe
suprafață este disponibilă până la 31 decembrie 2014.”
(8)     La articolul 131, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul
text:
„(1)    Noile state
membre care aplică schema de plată unică pe suprafață
pot decide, până la 1 august 2009, 1 august 2010, 1 august 2011, 1
septembrie 2012 sau până la [...[16]], să utilizeze, din
anul următor deciziei respective sau, în cazul unei decizii luate
până la [...[17]], din anul 2014,
până la 10 % din plafoanele lor naționale menționate la
articolul 40 pentru a acorda ajutor fermierilor astfel cum se stabilește
la articolul 68 alineatul (1) și în conformitate cu titlul III capitolul 5,
astfel cum le sunt aplicabile.”
(9)     În titlul VI, se introduce următorul articol 136a:
„Articolul 136a
Flexibilitate între piloni
(1)     Înainte de...[18],
statele membre pot decide să pună la dispoziție ca sprijin
suplimentar pentru măsurile din cadrul programării pentru dezvoltare
rurală finanțate din FEADR, după cum se precizează în
Regulamentul (UE) nr. [...] [DR] al Parlamentului European și al
Consiliului*, până la [15] % din plafoanele lor naționale anuale
pentru anii calendaristici 2014-2019, astfel cum sunt stabilite în anexa VIII
la prezentul regulament pentru anul 2014 și în anexa II la Regulamentul
(UE) nr. [PD] al Parlamentului European și al Consiliului** pentru anii 2015-2019.
Ca urmare, cuantumul corespunzător nu mai este disponibil pentru acordarea
de plăți directe.
Decizia menționată la primul paragraf
trebuie notificată Comisiei până la data menționată la
paragraful respectiv.
Procentul notificat în conformitate cu al doilea
paragraf este același pentru anii menționați la primul paragraf.
2.       [Statele membre] care nu utilizează
posibilitatea prevăzută la alineatul (1), [pot decide, înainte de...[19],
să pună la dispoziție sub formă de plăți directe
în temeiul prezentului regulament și al Regulamentului (UE) nr. [PD]
până la [15] % din suma alocată sprijinului pentru măsuri
în cadrul programării pentru dezvoltare rurală finanțate din
FEADR în perioada 2015-2020, după cum se menționează în
Regulamentul (UE) nr. [...] [DR]]. Bulgaria, Estonia, Finlanda, Letonia,
Lituania, Polonia, Portugalia, România, Slovacia, Spania, Suedia și
Regatul Unit pot decide să pună la dispoziție, sub formă de
plăți directe, o rată [suplimentară] de [10 %] din
suma alocată în cadrul dezvoltării rurale. Ca urmare, cuantumul
corespunzător nu mai este disponibil pentru măsuri de sprijin în
cadrul programării pentru dezvoltare rurală.
Decizia menționată la primul paragraf
trebuie notificată Comisiei până la data menționată la
paragraful respectiv.
Procentul notificat în conformitate cu al doilea
paragraf este același pentru anii menționați la alineatul (1)
primul paragraf.
3.       Pentru a se ține seama de deciziile
notificate de statele membre în conformitate cu alineatele (1) și (2), se
conferă Comisiei competența, în conformitate cu articolul 141a, de a
adopta acte delegate prin care să fie revizuite plafoanele stabilite în
anexa VIII.
*           JO L …, …, p.
**         JO L …, …, p. .”
(10)   Articolul 141a se înlocuiește cu
următorul text:
„Articolul 141a
Exercitarea delegării
1.       Se conferă Comisiei competența
de a adopta acte delegate, sub rezerva condițiilor prevăzute de
prezentul articol.
2.       Competența de a adopta acte
delegate menționată la articolul 11a este conferită Comisiei pe
o perioadă cuprinsă între 1 septembrie 2012 și 31 decembrie
2014. Competența de a adopta acte delegate menționată la
articolul 136a alineatul (3) este conferită Comisiei pe o
perioadă cuprinsă între […[20]] și 31 decembrie
2014.
3.       Delegarea de competențe
menționată la articolul 11a și la articolul 136a
alineatul (3) poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau
de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării
competenței specificate în decizia respectivă. Aceasta produce efecte
în ziua următoare datei publicării deciziei în Jurnalul Oficial al
Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în
decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității niciunuia dintre
actele delegate aflate deja în vigoare.
4.       De îndată ce adoptă un act
delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și
Consiliului.
5.       Un act delegat adoptat în temeiul
articolului 11a și al articolul 136a alineatul (3) intră în
vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul
nu au formulat obiecții în termen de două luni de la notificarea
acestuia către Parlamentul European și către Consiliu sau în
cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul
European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula
obiecții. Termenul respectiv se prelungește cu două luni la
inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului”.
(11)   Anexele II, III și VIII se
modifică în conformitate cu anexa II la prezentul regulament.
Articolul 6
Modificări aduse Regulamentului (UE) nr. [...] [PD]
Regulamentul (UE) nr. […] [PD] se
modifică după cum urmează:
(1)          La articolul 6, alineatul (2) se
înlocuiește cu următorul text:
„(2)    Pentru a se ține seama de evoluțiile legate de sumele maxime
totale ale plăților directe care pot fi acordate, inclusiv de cele
care rezultă din deciziile luate de statele membre în conformitate cu
articolul 136a din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 și cu articolul 14
din prezentul regulament, precum și de cele care rezultă din
aplicarea alineatului (2) de la articolul 17b din prezentul regulament, se
conferă Comisiei competența de a adopta acte delegate în conformitate
cu articolul 55 din prezentul regulament, în scopul revizuirii plafoanelor
naționale stabilite în anexa II la prezentul regulament.”
(2)          Articolul 14 se
înlocuiește cu următorul text:
„Articolul
14
Flexibilitate între piloni
1.      Înainte de...[21],
statele membre pot decide să pună la dispoziție, sub formă
de sprijin suplimentar pentru măsurile din cadrul programării pentru
dezvoltare rurală finanțate din FEADR, astfel cum se
menționează în Regulamentul (UE) nr. [...] [DR], până la [15] %
din plafoanele lor naționale anuale pentru anii calendaristici 2014‑2019,
astfel cum sunt stabilite în anexa VIII la Regulamentul (CE) nr. 73/2009
pentru anul 2014 și în anexa II la prezentul regulament pentru anii 2015-2019.
Ca urmare, cuantumul corespunzător nu mai este disponibil pentru acordarea
de plăți directe.
Decizia menționată la primul paragraf
trebuie notificată Comisiei până la data menționată la
paragraful respectiv.
Procentul notificat în conformitate cu al doilea
paragraf este același pentru anii menționați la primul paragraf.
2.      [Statele membre] care nu utilizează
posibilitatea prevăzută la alineatul (1) [pot decide, înainte de ...[22],
să pună la dispoziție sub formă de plăți directe,
în temeiul Regulamentului (CE) nr. 73/2009 și al prezentului
regulament, până la [15] % din suma alocată sprijinului pentru
măsuri în cadrul programării pentru dezvoltare rurală
finanțate din FEADR în perioada 2015-2020, după cum se
menționează în Regulamentul (UE) nr. [...] [DR]]. Bulgaria, Estonia,
Finlanda, Letonia, Lituania, Polonia, Portugalia, România, Slovacia, Spania,
Suedia și Regatul Unit pot decide să pună la dispoziție,
sub formă de plăți directe, o rată [suplimentară] de [10 %]
din suma alocată în cadrul dezvoltării rurale. Ca urmare, cuantumul
corespunzător nu mai este disponibil pentru măsuri de sprijin în
cadrul programării pentru dezvoltare rurală.
Decizia menționată la primul paragraf
trebuie notificată Comisiei până la data menționată la
paragraful respectiv.
Procentul notificat în conformitate cu al doilea
paragraf este același pentru anii menționați la alineatul (1)
primul paragraf.”
(3)          La articolul 57
alineatul (2), se introduce următorul paragraf după primul
paragraf:
„Acesta continuă însă să se aplice
în cazul cererilor de ajutor referitoare la anii de cerere care încep înainte
de 1 ianuarie 2015.”
(4)          La articolul 59, al doilea și
al treilea paragraf se înlocuiesc cu următorul text:
„Se aplică de la 1 ianuarie 2015.
Cu toate acestea, articolul 20 alineatul (5),
articolul 22 alineatul (6), articolul 35 alineatul (1), articolul 37 alineatul
(1) și articolul 39 se aplică de la data intrării în vigoare a
prezentului regulament.”
Articolul 7
Modificare adusă Regulamentului (UE) nr. [...] [HZ]
Articolul 115 din Regulamentul (UE)
nr. […][HZ] se înlocuiește cu următorul text:
„Articolul
115
Intrare în vigoare și aplicare
Prezentul regulament intră în vigoare în
a șaptea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii
Europene.
Se aplică de la 1 ianuarie 2014, cu
următoarele excepții:
(a)
Articolele 7, 8 și 9 se aplică de la 16
octombrie 2013;
(b)
Articolele 18, 42, 43 și 45 se aplică de
la 16 octombrie 2013 în ceea ce privește cheltuielile suportate începând
cu 16 octombrie 2013;
(c)
Titlul III, titlul V capitolul II și titlul VI
se aplică de la 1 ianuarie 2015.”
Articolul 8
Modificare adusă Regulamentului (UE) nr. [...] [privind OCP unică]
La articolul 163 alineatul (1) din
Regulamentul (UE) nr. […][privind OCP unică], se adaugă
următorul punct:
„(h)         Articolul 111 [articolul 155 din
Regulamentul (UE) nr. COM (2010) 799], până la 31 martie 2015.”
Articolul 9
Modificare adusă Regulamentului (UE) nr. [...] [DR]
La articolul 64 din Regulamentul (UE) nr.
[...] [DR], alineatele (4) și (5) se înlocuiesc cu următorul text:
„4.          Comisia efectuează, prin
intermediul unui act de punere în aplicare, o defalcare anuală pe stat
membru a cuantumurilor menționate la alineatul (1), după deducerea
cuantumului menționat la alineatul (2) și luând în considerare
transferurile de fonduri menționate la articolul 136a alineatul (2) din
Regulamentul (CE) nr. 73/2009 al Consiliului*.
Atunci când realizează defalcarea
anuală, Comisia ține seama de:
(a)     criterii obiective legate de obiectivele
menționate la articolul 4 și
(b)     performanțele anterioare.
5.           Pe lângă cuantumurile
menționate la alineatul (4), actul de punere în aplicare menționat la
alineatul respectiv include de asemenea fondurile transferate în FEADR în
aplicarea articolului 136a alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009
și a articolului 7 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. [PD], precum
și fondurile transferate în FEADR în aplicarea articolelor 10b și 136
din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 pentru anul calendaristic 2013.
_______
* JO L 30, 31.1.2009, p. 16.”
CAPITOLUL 3
Dispoziții finale
Articolul 10
Intrare în vigoare și aplicare
Prezentul regulament intră în vigoare în
a șaptea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii
Europene.
Prezentul regulament se aplică de la 1
ianuarie 2014.
Cu toate acestea:
–
alineatele (9) și (10) de la articolul 5 se
aplică de la data intrării în vigoare a prezentului regulament;
–
alineatul (11) de la articolul 5 din prezentul
regulament se aplică, în ceea ce privește anexele II și III la
Regulamentul (CE) nr. 73/2009, de la 22 decembrie 2013; și
–
articolul 6 din prezentul regulament se aplică
de la data intrării în vigoare a Regulamentului (UE) nr. [...] [PD].
Prezentul regulament este obligatoriu
în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles,
Pentru Parlamentul European                      Pentru
Consiliu
Președintele                                                  Președintele
ANEXA I
Corespondență între articolele privind măsurile legate de
animale și de suprafață din perioadele de programare 2007-2013
și 2014-2020
 Regulamentul (CE) nr. 1698/2005 || Regulamentul (UE) nr. […] [DR]
 Articolul 36 litera (a) punctele (i) și (ii) - Plăți pentru zone care prezintă handicapuri naturale, acordate fermierilor din zonele montane și plăți acordate fermierilor din zonele care prezintă handicapuri naturale, altele decât zonele montane || Articolul 32 - Plăți pentru zone care se confruntă cu constrângeri naturale sau cu alte constrângeri specifice
 Articolul 36 litera (a) punctul (iii) - Plăți Natura 2000 și plăți aferente Directivei 2000/60/CE || Articolul 31 - Plăți Natura 2000 și plăți legate de Directiva-cadru privind apa
 Articolul 36 litera (a) punctul (iv) - Plăți pentru agromediu || Articolul 29 - Agromediu și climă
 Articolul 36 litera (a) punctul (v) - Plăți în favoarea bunăstării animalelor || Articolul 34 - Bunăstarea animalelor
 Articolul 36 litera (b) punctele (i) și (iii) - Prima împădurire a terenurilor agricole și prima împădurire a terenurilor neagricole || Articolul 22 alineatul (1) litera (a) - Împădurire și crearea de suprafețe împădurite
 Articolul 36 litera (b) punctul (iv) - Plăți Natura 2000 || Articolul 31 - Plăți Natura 2000 și plăți legate de Directiva-cadru privind apa
 Articolul 36 litera (b) punctul (v) - Plăți pentru silvomediu || Articolul 35 - Servicii de silvomediu, servicii climatice și conservarea pădurilor
ANEXA II
Anexele II, III și VIII la Regulamentul
(CE) nr. 73/2009 se modifică după cum urmează:
(1)          În anexa II, Litera A. „Mediu” se înlocuiește cu următorul
text:
 „1 || Directiva 79/409/CEE a Consiliului din 2 aprilie 1979 privind conservarea păsărilor sălbatice (JO L 103, 25.4.1979, p. 1) || Articolul 3 alineatul (1), articolul 3 alineatul (2) litera (b), articolul 4 alineatele (1), (2) și (4) și articolul (5) literele (a), (b) și (d)
 2 || Directiva 86/278/CEE a Consiliului din 12 iunie 1986 privind protecția mediului, în special a solului, atunci când se utilizează nămoluri de epurare în agricultură (JO L 181, 4.7.1986, p. 6) || Articolul 3
 3 || Directiva 91/676/CEE a Consiliului din 12 decembrie 1991 privind protecția apelor împotriva poluării cu nitrați proveniți din surse agricole (JO L 375, 31.12.1991, p. 1) || Articolele 4 și 5
 4 || Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (JO L 206, 22.7.1992, p. 7) || Articolul 6 și articolul 13 alineatul (1) litera (a)”
(2)          Anexa III se modifică după cum urmează:
(a)     Rubrica „Protejarea și gestionarea
apelor” se înlocuiește cu următorul text:
 „Protejarea și gestionarea apelor: Protejarea apelor împotriva poluării și a formării de șiroaie și gestionarea utilizării apei || - Crearea de zone tampon de-a lungul cursurilor de apă (1) ||
 - În cazul în care utilizarea apei pentru irigații este supusă autorizării, respectarea procedurilor de obținere a autorizațiilor ||
 Măsurile stabilite în apendice   ||
(1)         Notă:
Zonele tampon prevăzute de GAEC trebuie să respecte, atât în
interiorul, cât și în afara zonelor vulnerabile desemnate în temeiul
articolului 3 alineatul (2) din Directiva 91/676/CEE, cel puțin
cerințele legate de condițiile privind utilizarea
îngrășămintelor pe terenuri aflate în apropierea cursurilor de
apă, menționate la punctul A.4 din anexa II la Directiva 91/676/CEE,
care urmează să fie aplicate în conformitate cu programele de
acțiune ale statelor membre stabilite în temeiul articolului 5 alineatul (4)
din Directiva 91/676/CEE.”
(b)     Se adaugă următorul apendice:
„APENDICE
A.      Măsuri referitoare la lista I
Statele membre:
–
interzic orice evacuare directă de
substanțe din lista I,
–
supun unei anchete prealabile orice acțiune de
eliminare sau de depozitare în vederea eliminării acestor substanțe,
acțiuni care ar putea duce la evacuări indirecte. Pe baza
rezultatelor respectivei anchete, statele membre interzic această
activitate sau acordă o autorizație, cu condiția să se
respecte toate precauțiile tehnice necesare pentru prevenirea unei astfel
de evacuări,
–
iau toate măsurile corespunzătoare pe
care le consideră necesare pentru prevenirea oricărei evacuări
indirecte de substanțe din lista I provenind din activități
supraterane sau subterane, altele decât cele menționate la a doua
liniuță.
Cu toate acestea, în cazul în care ancheta
prealabilă dovedește că apele subterane în care se
urmărește să se evacueze substanțe din lista I sunt în mod
constant improprii pentru alte utilizări, în special utilizări
menajere sau agricole, statele membre pot autoriza evacuarea acestor
substanțe cu condiția ca prezența lor să nu împiedice
exploatarea resurselor solului.
Autorizațiile respective pot fi eliberate
numai în cazul în care s-au respectat toate precauțiile tehnice pentru a
se garanta că aceste substanțe nu pot ajunge în alte sisteme acvatice
sau nu pot dăuna altor ecosisteme.
Statele membre pot autoriza, după o
anchetă prealabilă, evacuări datorate reinjectării în
același strat acvifer a apelor folosite în scopuri geotermale, a apelor
pompate din mine și cariere sau a apelor pompate pentru lucrări de
inginerie civilă.
B.      Măsuri referitoare la lista II
Statele membre supun unei anchete prealabile:
–
toate evacuările directe de substanțe din
lista II, în vederea limitării acestor evacuări,
–
acțiunile de eliminare sau de depozitare în
vederea eliminării acestor substanțe, acțiuni care ar putea duce
la o evacuare indirectă.
Pe baza respectivei anchete, statele membre pot
elibera o autorizație, cu condiția să se respecte toate
precauțiile tehnice pentru prevenirea poluării apelor subterane cu
aceste substanțe.
În plus, statele membre iau măsurile
corespunzătoare pe care le consideră necesare pentru a limita orice
evacuare indirectă de substanțe din lista II, datorată
activităților supraterane sau subterane, altele decât cele
menționate la primul paragraf.
LISTA I DE FAMILII ȘI GRUPE DE SUBSTANȚE
MENȚIONATE ÎN SECȚIUNEA A
Lista I conține substanțele individuale
care aparțin familiilor și grupelor de substanțe enumerate mai
jos, cu excepția celor considerate necorespunzătoare pentru lista I,
având în vedere riscul scăzut de toxicitate, persistență și
bioacumulare.
Astfel de substanțe care, în ceea ce
privește toxicitatea, persistența și bioacumularea, sunt
adecvate pentru lista II, trebuie incluse în lista II.
1.       Compuși organohalogenați
și substanțe care pot forma astfel de compuși în mediul acvatic
2.       Compuși organofosforici
3.       Compuși organostanici
4.       Substanțe cu proprietăți
cancerigene, mutagene sau teratogene în mediul acvatic sau prin intermediul
acestuia (*)
5.       Mercur și compușii săi
6.       Cadmiu și compușii săi
7.       Uleiuri minerale și hidrocarburi
8.       Cianuri.
LISTA II DE FAMILII ȘI GRUPE DE
SUBSTANȚE MENȚIONATE ÎN SECȚIUNEA B
Lista II conține substanțele individuale
și categoriile de substanțe care aparțin familiilor și
grupelor de substanțe enumerate mai jos și care ar putea avea un
efect nociv asupra apelor subterane.
1.       Următorii metaloizi și metale,
precum și compușii lor:
1. Zinc
2. Cupru
3. Nichel
4. Crom
5. Plumb
6. Seleniu
7. Arsen
8. Antimoniu
9. Molibden
10. Titan
11. Staniu
12. Bariu
13. Beriliu
14. Bor
15. Uraniu
16. Vanadiu
17. Cobalt
18. Taliu
19. Telur
20. Argint.
2.       Substanțe biocide și
derivații acestora care nu apar în lista I.
3.       Substanțe care au un efect nociv
asupra gustului și/sau mirosului apelor subterane, precum și
compușii care pot duce la formarea unor astfel de substanțe în apele
respective, făcându-le improprii pentru consumul uman.
4.       Compuși organici toxici sau
persistenți ai siliconului și substanțe care pot duce la
formarea unor astfel de compuși în apă, cu excepția celor
inofensivi din punct de vedere biologic sau care, în apă, se
transformă rapid în substanțe inofensive.
5.       Compuși anorganici ai fosforului
și fosfor elementar.
6.       Fluoruri.
7.       Amoniac și nitriți
(*)     Dacă anumite substanțe din
lista II sunt cancerigene, mutagene sau teratogene, acestea sunt incluse în
categoria 4 din această listă.”

(3)          În anexa
VIII, coloana pentru anul 2014 se înlocuiește cu următorul text:
„Tabelul 1
(mii de euro)
   Stat membru || 2014
 Belgia || [544 047]
 Danemarca || [926 075]
 Germania || [5 178 178]
 Grecia || [2 063 187]
 Spania || [4 833 647]
 Franța || [7 586 341]
 Irlanda || [1 216 547]
 Italia || [3 953 394]
 Luxemburg || [33 661]
 Țările de Jos || [793 319]
 Austria || [693 716]
 Portugalia || [557 667]
 Finlanda || [523 247]
 Suedia || [696 487]
 Regatul Unit || [3 548 576]
Tabelul 2 (*)
(mii de euro)
 Bulgaria || [642 103]
 Republica Cehă || [875 305]
 Estonia || [110 018]
 Cipru || [51 344]
 Letonia || [168 886]
 Lituania || [393 226]
 Ungaria || [1 272 786]
 Malta || [5 239]
 Polonia || [2 970 020]
 România || [1 428 531]
 Slovenia || [138 980]
 Slovacia || [377 419]
 (*) Plafoane calculate luând în considerare calendarul pentru creșteri prevăzut la articolul 121.”
 FIȘĂ FINANCIARĂ || FS/13/ 344471Rev1
 6.15.2013
   || DATA: 25.3.2013
 1. || RUBRICA BUGETARĂ:   05 03 Ajutoare directe 05 04 Dezvoltare rurală   ||
 2. || TITLU:   Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI de stabilire a anumitor dispoziții tranzitorii privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de modificare a Regulamentului (UE) nr. [...] [DR] în ceea ce privește resursele și repartizarea acestora pentru anul 2014 și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 73/2009 al Consiliului și a Regulamentelor (UE) nr. [...] [PD], (UE) nr. [...] [HZ] și (UE) nr. [...] [privind OCP unică] în ceea ce privește aplicarea acestora în anul 2014
 3. || TEMEI JURIDIC:   Articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene
 4. || OBIECTIVE:   Prezentul regulament stabilește norme tranzitorii pentru aplicarea plăților directe în ceea ce privește anul 2014 și privind sprijinul pentru dezvoltare rurală.
 5. || IMPLICAȚII FINANCIARE || PERIOADĂ DE 12 LUNI (milioane EUR) || EXERCIȚIUL FINANCIAR ÎN CURS 2013 (milioane EUR) || EXERCIȚIUL FINANCIAR URMĂTOR 2014 (milioane EUR)
 5.0 || CHELTUIELI -               SUPORTATE DIN BUGETUL UE (RESTITUIRI/INTERVENȚII) -               AUTORITĂȚILE NAȚIONALE -               ALTELE ||   ||   ||
 5.1 || VENITURI -               RESURSE PROPRII ALE UE (REDEVENŢE/TAXE VAMALE) -               NAȚIONALE ||   ||   ||
   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018
 5.0.1 || CHELTUIELI ESTIMATE || -830 mil. EUR ||   ||   ||
 5.1.1 || VENITURI ESTIMATE ||   ||   ||   ||
 5.2 || METODĂ DE CALCUL: A se vedea observațiile
 6.0 || PROIECTUL POATE FI FINANȚAT DIN CREDITE ÎNSCRISE ÎN CAPITOLUL CORESPUNZĂTOR DIN BUGETUL ACTUAL? || nu se aplică
 6.1 || PROIECTUL POATE FI FINANȚAT PRIN TRANSFER ÎNTRE CAPITOLELE BUGETULUI ACTUAL? || nu se aplică
 6.2 || VA FI NECESAR UN BUGET SUPLIMENTAR? || NU
 6.3 || VOR TREBUI INCLUSE CREDITE ÎN BUGETELE VIITOARE? || NU
 OBSERVAȚII:   Prezenta fișă financiară reprezintă o completare a fișei financiare a propunerilor de reformă a PAC [COM (2012) 551, COM (2012) 552, COM (2012) 553] și trebuie citită împreună cu acestea. Prezentul proiect de regulament urmărește să prelungească unele elemente ale schemelor existente, incluzând efectul acordului referitor la cadrul financiar multianual (CFM) asupra convergenței externe a plăților directe, a flexibilității între pilonii PAC și a ratei de cofinanțare pentru dezvoltarea rurală. Nu există nicio consecință financiară efectivă, deoarece prezentul proiect de regulament doar pune în aplicare propunerile Comisiei privind CFM și reforma PAC, luând în considerare concluziile Consiliului European din 8 februarie 2013. Noile elemente care decurg din concluziile Consiliului European din 8 februarie 2013 sunt puse între paranteze drepte, în așteptarea acordului final referitor la CFM.   În ceea ce privește plățile directe, convergența externă și flexibilitatea între piloni se aplică începând cu exercițiul financiar 2015 (corespunzător anului de cerere 2014 pentru plăți directe). În raport cu propunerea Comisiei și cu fișa financiară a acesteia, concluziile Consiliului European din 8 februarie 2013 corespund unei reduceri de 830 de milioane EUR (în prețuri actuale) pentru plăți directe în anul de cerere 2014 (5 milioane EUR pentru plăți specifice pentru culturile de bumbac și 825 de milioane EUR pentru anexa VIII).   În ceea ce privește flexibilitatea între piloni, nu se poate încă evalua impactul financiar, deoarece statele membre vor trebui să notifice Comisiei transferurile lor mai târziu în cursul acestui an. În orice caz, flexibilitatea va fi neutră din punct de vedere bugetar, întrucât exact aceleași sume deduse dintr-un fond (FEGA sau FEADR) vor fi puse la dispoziția celuilalt fond (FEGA sau FEADR).   În ceea ce privește dezvoltarea rurală, prezentul proiect de regulament urmărește să asigure continuitatea unei serii de măsuri care implică angajamente multianuale. Tot pentru măsurile respective, proiectul de regulament urmărește ca, pentru angajamentele asumate în perioada 2007‑2013, cheltuielile corespunzătoare să fie eligibile după 2015 (dacă există plăți ce trebuie efectuate), în cadrul noii perioade de programare, sau înainte, dacă actuala alocare financiară a fost epuizată. Respectivele dispoziții nu au niciun impact financiar, deoarece suma alocată pentru dezvoltare rurală rămâne neschimbată. Cu toate acestea, repartizarea în timp a plăților ar putea fi ușor diferită, dar aceasta nu poate fi cuantificată în stadiul actual.
[1]               JO C , , p. .
[2]               JO C , , p. .
[3]               JO L […], […], p. […].
[4]               JO L 277, 21.10.2005, p. 1.
[5]               JO L […], […], p. […].
[6]               JO L 30, 31.1.2009, p. 16.
[7]               JO L […], […], p. […].
[8]               JO L […], […], p. […].
[9]               JO L 327, 22.12.2000, p. 1.
[10]             JO L 20, 26.1.1980, p. 43.
[11]             JO L […], […], p. […].
[12]             JO L […], […], p. […].
[13]             JO L 160, 26.6.1999, p. 80.
[14]             JO: a se introduce data, și anume o lună de
la data aplicării prezentului regulament.
[15]             JO: a se introduce data, și anume o lună de
la data aplicării prezentului regulament.
[16]             JO: a se introduce data, și anume o lună de
la data aplicării prezentului regulament.
[17]             JO: a se introduce data, și anume o lună de
la data aplicării prezentului regulament.
[18]             JO: a se introduce data, și anume 7 zile de la
data intrării în vigoare a prezentului regulament.
[19]             JO: a se introduce data, și anume 7 zile de la
data intrării în vigoare a prezentului regulament.
[20]             JO: a se introduce data, și anume 7 zile de la
data intrării în vigoare a prezentului regulament.
[21]             JO: a se introduce data, și anume 7 zile de la
data intrării în vigoare a prezentului regulament.
[22]             JO: a se introduce data, și anume 7 zile de la
data intrării în vigoare a prezentului regulament.


				|

		52013PC0678

			Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI de modificare a Regulamentului (CE) nr. 55/2008 al Consiliului de introducere a unor preferințe comerciale autonome pentru Republica Moldova /* COM/2013/0678 final - 2013/0325 (COD) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
1.           CONTEXTUL PROPUNERII
Uniunea Europeană (denumită în
continuare „UE”) a finalizat negocierile cu Republica Moldova (denumită în
continuare „Moldova”) privind Acordul de asociere, inclusiv stabilirea unei
zone de liber schimb aprofundat și cuprinzător (ZLSAC) în iunie 2013.
În cadrul acestor negocieri, Moldova a adoptat un program ambițios de
asociere politică și de continuare a integrării economice cu
Uniunea Europeană. Totodată, Moldova a înregistrat progrese
importante în materie de apropiere a reglementărilor, în vederea
convergenței cu legislația și standardele UE.
În cadrul acestor negocieri, părțile
au propus liberalizarea completă a comerțului bilateral cu vin.
Recent, Moldova a întâmpinat
dificultăți în ceea ce privește exporturile de vin către o
parte din piețele sale tradiționale, situație care compromite
redresarea sa economică și procesul de reformă aplicat cu
fermitate de guvernul moldovean. Sectorul agricol reprezintă aproximativ 40%
din economia Moldovei, iar sectorul vitivinicol constituie o parte
importantă a acestuia, oferind locuri de muncă pentru aproximativ 300
000 de persoane (o pătrime din populația activă) care locuiesc,
în principal, în zone rurale și cultivă parcele familiale de
dimensiuni mici și mijlocii.
Luând în considerare cele de mai sus, Comisia
Europeană propune liberalizarea completă a importurilor de vin din
Moldova în UE, fără întârziere, prin modificarea Regulamentului (CE)
nr. 55/2008 al Consiliului[1]
și eliminarea vinului din tabelul 1 din anexa I la regulamentul respectiv.

În prezent, derogarea de la normele OMC pentru
preferințele tarifare acordate Moldovei nu acoperă preferințele
suplimentare pentru vin prevăzute în propunerea de regulament. În plus,
derogarea va expira la data de 31 decembrie 2013. În consecință, UE
ar trebui să solicite, potrivit articolului IX alineatul (3) din Acordul
OMC, prelungirea și modificarea sferei de aplicare a derogării
existente în ceea ce privește obligațiile care îi revin în temeiul
articolului I și al articolului XIII din Acordul GATT 1994 în măsura
necesară pentru a putea acorda un tratament preferențial de scutire
de taxe vamale pentru vinul originar din Moldova, fără a fi
obligată să acorde același tratament produselor similare din
alte țări membre ale OMC. O propunere a Comisiei prin care se
solicită prelungirea derogării a fost deja înaintată
Consiliului.
2.           TEMEIUL JURIDIC AL
PROPUNERII
Temeiul juridic al propunerii îl constituie
articolul 207 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii
Europene.
3.           IMPLICAȚII BUGETARE
Propunerea de regulament nu prevede cheltuieli
de la bugetul UE. Întrucât nivelul general al importurilor de vin originare din
Moldova nu reprezintă decât 0,6% din totalul importurilor de vin ale
Uniunii, se estimează că o deschidere mai mare a pieței nu va
avea efecte negative pentru UE.
2013/0325 (COD)
Propunere de
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN
ŞI AL CONSILIULUI
de modificare a Regulamentului (CE) nr.
55/2008 al Consiliului de introducere a unor preferințe comerciale autonome
pentru Republica Moldova
PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 207 alineatul (2),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectului de act
legislativ către parlamentele naționale,
hotărând în conformitate cu procedura
legislativă ordinară,
întrucât:
(1)
Regulamentul (CE) nr. 55/2008 al Consiliului[2] a instituit un regim
specific de preferințe comerciale autonome pentru Republica Moldova (denumită
în continuare „Moldova”). Acest regim oferă liber acces pe piața
Uniunii pentru toate produsele originare din Moldova, cu excepția anumitor
produse agricole enumerate în anexa I la regulamentul respectiv, pentru care au
fost acordate concesii limitate, fie sub forma unor scutiri de taxe vamale în
limita contingentelor tarifare, fie sub forma unor reduceri ale taxelor vamale.

(2)
În cadrul politicii europene de vecinătate
(denumită în continuare „PEV”), al Planului PEV de acțiune UE-Moldova
și al Parteneriatului estic, Moldova a adoptat un program ambițios de
asociere politică și de continuare a integrării economice cu
Uniunea. Totodată, Moldova a înregistrat deja progrese importante în
materie de apropiere a reglementărilor, în vederea convergenței cu
legislația și standardele Uniunii.
(3)
Negocierile pentru un nou acord de asociere,
inclusiv stabilirea unei zone de liber schimb aprofundat și
cuprinzător (ZLSAC) între Uniune și Moldova au început în ianuarie
2010 și s-au finalizat în iunie 2013. Acest acord prevede liberalizarea
completă a comerțului bilateral cu vin.
(4)
Pentru a sprijini eforturile depuse de Moldova în
conformitate cu PEV și cu Parteneriatul estic și a asigura o
piață atractivă și fiabilă pentru exporturile sale de
vin, este necesar ca importurile de vin din Moldova în Uniune să fie
liberalizate fără întârziere.
(5)
Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 55/2008 ar
trebui modificat în consecință,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
În tabelul de la punctul 1 din anexa I la
Regulamentul (CE) nr. 55/2008, ultimul rând referitor la nr. de ordine 09.0514
„vinuri din struguri proaspeți, altele decât vinurile spumoase” se
elimină.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în
a șaptea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii
Europene.
Prezentul
regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică
direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles,
Pentru Parlamentul European                       Pentru
Consiliu
Președintele                                                  Președintele

 FIȘĂ FINANCIARĂ || FinancSt/2013 JE/nh/3263078-Rev1 6.0.2013.1
   || DATA: 18/09/2013
 1. || RUBRICA BUGETARĂ: Capitolul 12 – Taxe vamale și alte taxe || CREDITE: Bugetul rectificativ 1/2013: 18 654,2 milioane EUR
 2. || TITLU: Propunere de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 55/2008 al Consiliului de introducere a unor preferințe comerciale autonome pentru Republica Moldova
 3. || TEMEIUL JURIDIC: Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 207 alineatul (2).
 4. || OBIECTIVE: Liberalizarea completă a importurilor de vin din Moldova în UE.
 5. || IMPLICAȚII FINANCIARE || PERIOADĂ DE 12 LUNI (milioane EUR) || EXERCIȚIUL FINANCIAR CURENT 2013 (milioane EUR) || EXERCIȚIUL FINANCIAR URMĂTOR 2014 (milioane EUR)
 5.0 || CHELTUIELI -               SUPORTATE DIN BUGETUL UE (RESTITUIRI/INTERVENȚII) -               AUTORITĂȚI NAȚIONALE -               ALTELE || - || - || -
 5.1 || VENITURI -               RESURSE PROPRII ALE UE (REDEVENȚE/TAXE VAMALE) -               NAȚIONALE || - || - || -
   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018
 5.0.1 || CHELTUIELI ESTIMATE || - || - || - || -
 5.1.1 || VENITURI ESTIMATE || - || - || - || -
 5.2 || METODA DE CALCUL: -
 6.0 || POATE FI FINANȚAT PROIECTUL DIN CREDITELE INCLUSE ÎN CAPITOLUL RELEVANT DIN BUGETUL CURENT? || DA NU
 6.1 || POATE FI FINANȚAT PROIECTUL PRIN TRANSFER ÎNTRE CAPITOLELE BUGETULUI CURENT? || DA NU
 6.2 || ESTE NECESAR UN BUGET SUPLIMENTAR? || DA NU
 6.3 || ESTE NECESAR SĂ SE INCLUDĂ CREDITE ÎN BUGETELE VIITOARE? || DA NU
 OBSERVAȚII: Importurile din Moldova nu au atins în ultimii ani cantitățile contingentului tarifar anual scutit de taxe vamale. Se consideră că eliminarea contingentului tarifar anual scutit de taxe vamale pentru importurile de vin din Moldova nu are implicații bugetare.
[1]               Regulamentul (CE) nr. 55/2008 al Consiliului din 21
ianuarie 2008 de introducere a unor preferințe comerciale autonome pentru
Republica Moldova și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 980/2005
și a Deciziei 2005/924/CE a Comisiei (JO L 20, 24.1.2008, p. 1).
[2]               Regulamentul (CE) nr. 55/2008 al Consiliului din 21 ianuarie
2008 de introducere a unor preferințe comerciale autonome pentru Republica
Moldova și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 980/2005 și a
Deciziei 2005/924/CE a Comisiei (JO L 20, 24.1.2008, p. 1).


				|

		52014PC0265

			Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI de stabilire a unei interdicții privind pescuitul cu setci în derivă, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 850/98, (CE) nr. 812/2004, (CE) nr. 2187/2005 și (CE) nr. 1967/2006 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 894/97 al Consiliului /* COM/2014/0265 final - 2014/0138 (COD) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
1.           CONTEXTUL PROPUNERII
Pescuitul cu setci în derivă a fost
efectuat în mod tradițional cu plase cu ochiuri de lungime limitată
și cu dimensiunea ochiurilor relativ mică pentru capturi de diferite
specii pelagice mici/mijlocii care trăiesc în principal în zonele de
coastă sau tranzitează aceste zone. Probleme mai grave au început
să apară la sfârșitul anilor '70 și '80, când au început
să fie utilizate setcile în derivă cu ochiuri de mari dimensiuni
și lungimi de zeci de kilometri. Folosirea acestor setci în derivă de
mari dimensiuni a avut drept consecință o rată din ce în ce mai
ridicată a mortalității accidentale a speciilor protejate, în
special a cetaceelor, țestoaselor marine și a rechinilor și a
stârnit îngrijorare la nivel internațional cu privire la impactul acestora
asupra mediului.
La începutul anilor’90, în urma
Rezoluțiilor specifice adoptate de Adunarea Generală a
Organizației Națiunilor Unite[1],
care a solicitat un moratoriu privind pescuitul cu setci în derivă
pelagice de mari dimensiuni[2]
în marea liberă, UE a elaborat o legislație referitoare la pescuitul
cu setci în derivă.
Prin urmare, păstrarea la bord sau
utilizarea setcilor în derivă cu o lungime mai mare de 2,5 de km este
interzisă în UE din iunie 1992 (cu excepția Mării Baltice, a
strâmtorilor Belts și Sound). Începând cu anul 2002, toate setcile în
derivă, indiferent de mărimea lor, sunt interzise în cazul în care
acestea sunt destinate capturării speciilor enumerate în anexa VIII la
Regulamentul (CE) nr. 894/97 al Consiliului (specii neautorizate). Este,
de asemenea, interzis să se descarce speciile enumerate în anexa VIII care
au fost capturate cu setci în derivă. În plus, de la 1 ianuarie 2008 este
interzisă păstrarea la bord sau utilizarea oricărui tip de setci
în derivă în Marea Baltică, strâmtorile Belts și Sound.
Cu toate acestea, cadrul legislativ actual al UE
cu privire la setcile în derivă a arătat deficiențe deoarece
normele existente sunt ușor de eludat. Absența unor norme UE
referitoare la caracteristicile uneltelor de pescuit (de exemplu, dimensiunea
maximă a ochiurilor, grosimea maximă a firului, coeficientul de
amarare etc.) și la utilizarea acestora (de exemplu, distanța
maximă față de coastă, timpul de imersiune, sezonul de
pescuit etc.) combinate cu posibilitatea de a păstra la bord alte unelte
de pescuit, a făcut posibilă folosirea ilegală a setcilor în
derivă de către pescari pentru a captura specii a căror
capturare cu unelte de pescuit este interzisă, declarând în același
timp că au fost capturate de exemplu cu alt tip de unealtă (de
exemplu, paragatele etc.).
De asemenea, în ciuda acestor măsuri cu
privire la setcile în derivă, utilizarea ilegală a setcilor în
derivă continuă să fie raportată în apele UE. Cazuri grave
de nerespectare a acestor dispoziții de către unele state membre au
făcut, de asemenea, obiectul a două hotărâri ale Curții
Europene de Justiție împotriva Franței (C-556/07; C-479/07)
și Italiei (C-249/08).
Eforturile de control și de punere în
aplicare a legislației nu conduc la rezultatele dorite deoarece, fiind
vorba despre un tip de activitate la scară mică, sunt înlesnite
adaptarea și găsirea unor strategii pentru a evita controalele.
Setcile în derivă de mici dimensiuni sunt încă permise și
lacunele din legislația UE facilitează utilizarea ilegală a
acestora. De aceea, este extrem de dificil ca autoritățile de control
să obțină dovezi solide ale activităților ilegale
și, în cele din urmă, să pună în aplicare normele.
În acest context, este clar că
persistă preocupări serioase în materie de mediu și de
conservare legate de utilizarea acestor unelte de pescuit.
Pentru a rezolva această situație
și a se conforma obligațiilor internaționale ale UE în vederea
reglementării adecvate a pescuitului cu setci în derivă, pe baza
principiului precauției, regulamentul propus prevede o interzicere
totală a deținerii la bord sau a utilizării oricărui tip de
setci în derivă de la 1 ianuarie 2015, în toate apele UE. Acesta
introduce, de asemenea, o definiție revizuită mai cuprinzătoare
a acestor unelte de pescuit, pentru a acoperi toate posibilele lacune
existente.
2.           REZULTATELE
CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI EVALUAREA IMPACTULUI
S-a efectuat o evaluare a impactului (EI),
luându-se în considerare informații din diferite surse: o consultare
publică pe internet, două studii coordonate[3], informații
furnizate de statele membre și comentarii din partea grupului de
coordonare a evaluărilor impactului.
Evaluarea impactului a analizat
următoarele opțiuni strategice: 1) statu-quo; 2) acțiuni privind
măsurile tehnice și/sau de control pentru a consolida
posibilitățile de control și compatibilitatea cu mediul; 3)
interzicerea selectivă a activităților de pescuit cu setci în
derivă care sunt încă considerate extrem de dăunătoare
speciilor strict protejate și/sau despre care se consideră că nu
permit evitarea capturilor de specii neautorizate. 4) interzicerea totală
a pescuitului cu setci în derivă.
Cu toate acestea, lipsa de monitorizare sau
monitorizarea insuficientă a acestor activități de pescuit de
către statele membre, atât în scopul controlului, cât și pentru
scopuri științifice, precum și efortul limitat de prelevare de
probe depus în cadrul celor două studii au constituit un impediment major
în obținerea unei imagini cuprinzătoare a activităților
actuale de pescuit și a impactului lor real asupra mediului și, prin
urmare, nu a fost posibilă evaluarea impactului diferitelor opțiuni
strategice prin intermediul unei analize pe bază de indicatori.
Opțiunea 4 a fost preferată în locul
opțiunilor 1, 2 și 3, deoarece îndeplinește în cea mai mare
măsură criteriile de relevanță, eficacitate,
eficiență și coerență, asigurând, în același
timp, cel mai bun rezultat în ceea ce privește impactul asupra mediului
și reducerea sarcinii administrative. Această opțiune este
sprijinită de mai mult de 52 % dintre respondenții la
consultarea publică, inclusiv asociațiile de pescari și
ONG-urile. Astfel, opțiunea 4 a fost considerată cea mai
adecvată, pe baza aplicării principiului precauției în
privința activităților de pescuit care ar putea să prezinte
un risc crescut de capturi accidentale de specii strict protejate, aceste
activități fiind slab sau deloc monitorizate de statele membre.
Majoritatea activităților de pescuit
cu setci în derivă identificate sunt de sezon și flotele care
participă în mod activ sunt alcătuite din nave polivalente, în
număr de cel puțin 840 (cu excepția Mării Baltice),
răspândite pe o suprafață considerabilă. Pentru majoritatea
pescarilor pescuitul cu setci în derivă reprezintă doar câteva luni
de activitate de pescuit pe an, unii dintre ei folosind setci în derivă
mai puțin de o jumătate de lună pe an. Prin urmare,
interdicția totală de a utiliza setci în derivă nu ar trebui
să determine o reducere corespunzătoare a numărului de pescari
care vor continua să folosească alte unelte, autorizate deja în
licența lor de pescuit. Pe baza informațiilor colectate în cadrul
evaluării impactului, performanța și importanța
economică a uneltelor de pescuit pentru nave și flote este extrem de
variabilă deși limitată la nivel național. În cazul
flotelor pentru care datele sunt disponibile, cum ar fi navele britanice,
valoarea totală a setcilor în derivă de mici dimensiuni, pentru
aproximativ 250 de nave, reprezintă 0,14 % din valoarea totală a
debarcărilor din Regatul Unit în 2011. În cazul Italiei, unde a fost
înregistrat un număr mai mic de aproximativ 100 de nave active,
importanța economică a setcilor în derivă este scăzută
la nivel național (0,8 % din valoare și 1,3 % din greutatea
debarcărilor), chiar dacă valoarea debarcărilor variază de
la aproximativ 20 % la 55 % (până la 90 % într-o
singură zonă de pescuit) din cifra de afaceri generată de aceste
nave; cu toate acestea, profitul generat de utilizarea setcilor în derivă
este extrem de variabil, fiind cuprins între 1 % și 54 % din
cifra de afaceri generată de nave, cu o medie de 22 % din toate
activitățile de pescuit cu setci în derivă desfășurate
de navele italiene. Prin urmare, chiar dacă nu se exclude faptul că
interdicția poate să afecteze anumite nave care desfășoară
aceste activități de pescuit, impactul socio-economic global al
interdicției totale este considerat irelevant atât la nivel național,
cât și la nivel subregional.
3.           ELEMENTELE JURIDICE ALE
PROPUNERII
·
Rezumatul acțiunii propuse
Introduce o interdicție totală de a
deține la bord sau de a utiliza orice tip de setci în derivă de la 1
ianuarie 2015, aplicabilă în toate apele Uniunii și tuturor navelor
UE. Introduce o definiție revizuită mai cuprinzătoare a setcilor
în derivă, pentru a elimina toate posibilele lacune din legislația
existentă.
·
Temei juridic
Articolul 43 alineatul (2) din Tratatul
privind funcționarea Uniunii Europene.
·
Principiul subsidiarității
Propunerea intră în sfera
competenței exclusive a Uniunii Europene.
·
Principiul proporționalității
Propunerea este necesară și
adecvată pentru punerea în aplicare a abordării bazate pe ecosistem
în gestionarea activităților de pescuit. Propunerea nu
depășește ceea ce este necesar pentru realizarea obiectivelor
urmărite, în conformitate cu articolul 5 alineatul (4) din Tratatul privind
Uniunea Europeană.
·
Alegerea instrumentelor
Instrumentul propus: Regulament al
Parlamentului European și al Consiliului.
Alte mijloace nu ar fi adecvate din
următorul motiv: actul abrogă și modifică regulamentele
existente, care trebuie să fie modificate printr-un alt regulament.
4.           IMPLICAȚIILE BUGETARE
Această măsură nu presupune
cheltuieli suplimentare pentru Uniune.
2014/0138 (COD)
Propunere de
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN
ŞI AL CONSILIULUI
de stabilire a unei interdicții privind
pescuitul cu setci în derivă, de modificare a Regulamentelor (CE) nr.
850/98, (CE) nr. 812/2004, (CE) nr. 2187/2005 și (CE) nr. 1967/2006
și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 894/97 al Consiliului
PARLAMENTUL EUROPEAN ŞI
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 43 alineatul (2),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectului de act
legislativ către parlamentele naționale,
având în vedere avizul Comitetului Economic
și Social European[4],
hotărând în conformitate cu procedura
legislativă ordinară,
întrucât:
(1)       Regulamentul (UE)
nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului[5] stabilește un
cadru de gestionare pentru conservarea resurselor biologice marine și
gestionarea activităților de pescuit care exploatează aceste
resurse.
(2)       Exploatarea durabilă a
resurselor biologice marine ar trebui să se bazeze, pe de o parte, pe
abordarea precaută, care rezultă în același timp din principiul
precauției la care se face referire în articolului 191 alineatul (2)
primul subparagraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene
și din angajamentele internaționale ale Uniunii, astfel cum sunt
reflectate în Acordul Organizației Națiunilor Unite privind stocurile
de pește[6],
în special articolul 6, și, pe de altă parte, pe cele mai bune
date științifice disponibile.
(3)       Politica comună în
domeniul pescuitului ar trebui să contribuie la protecția mediului
marin, , la gestionarea durabilă a tuturor speciilor
exploatate în scop comercial și, în special, la atingerea unei stări
ecologice bune până în 2020, conform dispozițiilor de la articolul 1
alineatul (1) din Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului[7].
(4)       Ca rezultat al
preocupărilor privind impactul asupra mediului al setcilor în derivă
de dimensiuni mai mari de 2,5 km, care au cauzat moartea accidentală
a unui mare număr de specii protejate, Adunarea Generală a Organizației
Națiunilor Unite a adoptat rezoluțiile 44/225 din 22 decembrie 1989,
45/197 din 21 decembrie 1990 și 46/215 din 20 decembrie 1991[8] în care se solicita un
moratoriu privind folosirea acestor unelte de pescuit.
(5)       În consecință,
Regulamentul (CE) nr. 894/97 al Consiliului[9]
stabilește un cadru de gestionare pentru conservarea resurselor de pescuit
prin măsuri tehnice în general sub forma unei limitări generale a
lungimii setcilor în derivă la maximum 2,5 km, precum și o
interdicție de a utiliza sau a păstra la bord setci în derivă
destinate capturării anumitor specii.
(6)       De asemenea, Regulamentul
(CE) nr. 2187/2005 al Consiliului [10]
interzice utilizarea sau păstrarea la bord a setcilor în derivă
începând cu 1 ianuarie 2008 în Marea Baltică, strâmtorile Belts și
Sound.
(7)       Obiectivele de conservare, în
ceea ce privește mortalitatea accidentală a speciilor protejate,
urmărite prin normele Uniunii menționate anterior cu privire la
setcile în derivă sunt încă valabile și ar trebui să fie consolidate.
(8)       Definiția setcilor în
derivă ar trebui să fie nuanțată din motive de claritate
și pentru a asigura înțelegerea uniformă și punerea în
aplicare de către statele membre a normelor cu privire la setcile în
derivă.
(9)       De asemenea, este necesar
să se extindă domeniul de aplicare al acestei definiții, în
așa fel încât să acopere orice tip nou de plasă de pescuit în
derivă identificat, diferit de cele utilizate în cadrul anumitor
activități de pescuit. Este deosebit de important ca prin
această definiție să se acopere unelte care, spre deosebire de
setcile în derivă, sunt formate din doi sau mai mulți pereți de
plasă prinși împreună în paralel de un odgon (sau mai multe
odgoane), dar care funcționează aproape de suprafața apei în
același mod ca setcile în derivă și au un impact similar asupra
resurselor marine, unelte care, prin urmare, ar trebui să fie reglementate
în mod coerent.
(10)     Actualul cadru legislativ al
Uniunii privind setcile în derivă a demonstrat slăbiciuni și
lacune în sensul în care normele s-au dovedit a fi ușor de eludat și
ineficace în ceea ce privește abordarea preocupărilor legate de
conservare asociate cu această unealtă de pescuit.
(11)     Pescuitul cu setci în
derivă este efectuat de un număr nedefinit de nave de pescuit
polivalente de dimensiuni mici, marea majoritate a acestora funcționând
fără o monitorizare științifică și un control
regulat. Dată fiind practicarea la scară redusă a acestor
activități de pescuit, care facilitează eludarea monitorizării,
eforturile de control și de aplicare a legislației nu au condus la
rezultatele așteptate în ceea ce privește conservarea resurselor
marine, în special cu privire la unele specii protejate.
(12)     Activități ilegale
cu setci în derivă efectuate de nave de pescuit ale Uniunii, urmărind
mai ales speciile enumerate în anexa VIII la Regulamentul (CE) nr. 847/97,
continuă să fie raportate și au suscitat critici cu privire la
respectarea de către Uniune a obligațiilor internaționale
aplicabile în acest domeniu.
(13)     De asemenea, dat fiind faptul
că are loc la suprafața apei sau aproape de aceasta, pescuitul cu
setci în derivă continuă să constituie un motiv major de
îngrijorare din cauza capturilor accidentale de animale care vin la
suprafață pentru a respira, precum mamiferele marine, țestoasele
marine și păsările marine, dintre care cea mai mare parte sunt
clasificate ca specii strict protejate în temeiul legislației Uniunii.
(14)     În plus, sistemele de
monitorizare și de raportare instituite în temeiul Directivei 92/43/CEE a
Consiliului (Directiva „Habitate”)[11]
s-au dovedit a fi ineficace pentru identificarea și înregistrarea cauzelor
antropice de deces a speciilor strict protejate imputabile
activităților de pescuit.
(15)     Abordarea ecosistemică a
gestionării pescuitului impune minimalizarea efectelor negative ale
activităților de pescuit asupra ecosistemelor marine și evitarea
și reducerea, în măsura posibilului, a capturilor nedorite.
(16)     Având în vedere motivele
menționate mai sus și pentru a aborda în mod corespunzător
preocupările legate de conservare pe care această unealtă de
pescuit continuă să le provoace, precum și pentru a realiza
obiectivele de mediu și de aplicare a legislației în mod eficient
și eficace, având grijă în același timp ca impactul
socio-economic să fie minim, este necesar să se introducă o
interdicție totală de a deține la bord sau de a utiliza orice
tip de setci în derivă în toate apele Uniunii, aplicabilă tuturor
navelor Uniunii, fie că pescuiesc în apele Uniunii, fie în afara acestora,
precum și navelor din afara Uniunii în apele Uniunii.
(17)     Din motive de claritate a
legislației Uniunii, este, de asemenea, necesar să se elimine toate
celelalte dispoziții referitoare la setci în derivă, prin modificarea
Regulamentelor (CE) nr. 850/98 al Consiliului[12], (CE)
nr. 812/2004, (CE) nr. 2187/2005 și (CE) nr. 1967/2006 al
Consiliului[13],
și abrogarea Regulamentului (CE) nr. 894/97.
(18)     Navele care
desfășoară activități de pescuit cu setci în
derivă de mici dimensiuni pot avea nevoie de un anumit timp pentru a se
adapta la noua situație și necesită o perioadă de retragere
treptată. Prezentul regulament intră în vigoare la 1 ianuarie 2015.
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Domeniul
de aplicare
Prezentul regulament se aplică tuturor
activităților de pescuit din cadrul politicii comune în domeniul
pescuitului, astfel cum se prevede la articolul 1 alineatul (2) din
Regulamentul (UE) nr. 1380/2013.
Articolul 2
Definiție
1.           În sensul prezentului
regulament, se aplică definițiile prevăzute la articolul 4
alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013.
2.           În plus, „setcă în
derivă” înseamnă orice plasă alcătuită din unul sau
mai mulți pereți de plasă prinși împreună în paralel
de un odgon (sau mai multe odgoane), menținută la suprafața apei
sau la o anumită adâncime cu ajutorul unor dispozitive plutitoare, care plutește
liber, purtată de curenți sau atașată de o navă. Plasa
poate fi echipată cu dispozitive destinate stabilizării sau
limitării derivei acesteia, cum ar fi o ancoră plutitoare sau o
ancoră pe fund atașată la un singur capăt al plasei.
Articolul 3
Interzicerea
setcilor în derivă
Se interzice:
(a)     capturarea oricărei resurse
biologice marine cu setci în derivă; precum și
(b)     păstrarea oricărui tip de setci
în derivă la bordul navelor de pescuit.
Articolul 4
Modificări
ale regulamentelor conexe
1.           La articolul 20 din
Regulamentul (CE) nr. 850/98, se elimină alineatul (3).
2.           Regulamentul (CE) nr.
812/2004 se modifică după cum urmează:
(a)     Articolul 1a se elimină;
(b)     la anexa I, punctul A litera (b) și
punctul E litera (b) se elimină.
(c)     La anexa III, se elimină punctul D.
3.           Articolul 2 litera (o),
articolul 9 și articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 2187/2005 se
elimină.
4.           În anexa II litera (a) la
Regulamentul (CE) nr. 1967/2006, cuvintele „și a setcilor în
derivă” se elimină.
Articolul 5
Abrogare
Regulamentul (CE) nr. 894/97 se
abrogă.
Articolul 6
Intrarea
în vigoare
Prezentul regulament intră în vigoare la
1 ianuarie 2015.
Prezentul regulament este obligatoriu
în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles,
Pentru Parlamentul European                       Pentru
Consiliu
Președintele                                                  Președintele
[1]               Rezoluțiile Adunării Generale a ONU: 44/225
din 22 decembrie 1989; 45/197 din 21 decembrie 1990; 46/215 din 20 decembrie
1991
[2]               Setcile în derivă de mari dimensiuni au fost
definite ca fiind plase cu o lungime de peste 2,5 km, conform
Convenției pentru interzicerea pescuitului cu setci în derivă lungi
în Pacificul de Sud (Convenția de la Wellington); încheiată la
Wellington în 24 noiembrie 1989, care a intrat în vigoare la 17 mai 1991. http://www.mfe.govt.nz/laws/meas/wellington.html;
 http://www.jus.uio.no/english/
services/library/treaties/08/8-02/large-driftnets.xml.
[3]               - MAREA-Contractul specific 8 (SI2.646130).
„Identificarea și caracterizarea pescuitului cu setci în derivă de
mici dimensiuni din Marea Mediterană (DriftMed)
                - Contractul specific 5
(SI2.650655). „Studii în sprijinul revizuirii regimului UE privind pescuitul cu
setci în derivă de mici dimensiuni”.
[4]               JO C , , p. .
[5]               Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului
European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind politica
comună în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE)
nr. 1954/2003 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și de
abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2371/2002 și (CE)
nr. 639/2004 ale Consiliului și a Deciziei nr. 2004/585/CE a
Consiliului (JO L 354, 28.12.2013), p. 22.
[6]               JO L 189, 3.7.1998, p. 16.
[7]               Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a
Consiliului din 17 iunie 2008 de instituire a unui cadru de acțiune
comunitară în domeniul politicii privind mediul marin (Directiva-cadru
„Strategia pentru mediul marin”) (JO L 164, 25.6.2008, p. 19).
[8]               Rezoluțiile Adunării Generale a
Organizației Națiunilor Unite A/RES/44/225 din 22 decembrie 1989
privind pescuitul cu setci în derivă pelagice de mari dimensiuni și
impactul său asupra resurselor marine vii din oceanele și mările
lumii, p. 147. Rezoluția Adunării Generale a Organizației
Națiunilor Unite A/RES/45/197 din 21 decembrie 1990 privind pescuitul cu
setci în derivă pelagice de mari dimensiuni și impactul său
asupra resurselor marine vii din oceanele și mările lumii,
p. 123. Rezoluția Adunării Generale a Organizației
Națiunilor Unite A/RES/46/215 din 20 decembrie 1991 privind pescuitul cu
setci în derivă pelagice de mari dimensiuni și impactul său
asupra resurselor marine vii din oceanele și mările lumii, p. 147.
[9]               Regulamentul (CE) nr. 894/97 al Consiliului din 29
aprilie 1997 de stabilire a anumitor măsuri tehnice pentru conservarea
rezervelor de pește (JO L 132, 23.5.1997, p. 1), astfel cum a
fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1239/98.
[10]             Regulamentul (CE) nr. 2187/2005 al Consiliului din 21
decembrie 2005 pentru conservarea, prin măsuri tehnice, a resurselor
halieutice din Marea Baltică și strâmtorile Belts și Sound (JO L
349, 31.12.2005, p. 1).
[11]             Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind
conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și
floră sălbatică (JO L 206, 22.7.1992, p. 7).
[12]             Regulamentul (CE) nr. 850/98 al Consiliului din 30 martie
1998 pentru conservarea resurselor de pescuit prin măsuri tehnice de
protecție a puietului de organisme marine (JO L 125, 27.4.1998, p. 1).
[13]             Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 al Consiliului din 21
decembrie 2006 privind măsurile de gestionare pentru exploatarea
durabilă a resurselor halieutice în Marea Mediterană (JO L 409,
30.12.2006, p. 11).