Anunţ juridic important

|

52008PC0891

Propunere de Regulament (CE) nr. …/... al Consiliului din […] de instituire a unui model uniform de viză (versiune codificată)  /* COM/2008/0891 final - CNS 2008/0265 */

	[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |Bruxelles, 19.12.2008COM(2008) 891 final2008/0265 (CNS)Propunere deREGULAMENT (CE) NR. …/... AL CONSILIULUIdin […]de instituire a unui model uniform de viză (versiune codificată)(prezentată de Comisie)2008/0265 (CNS)Propunere deREGULAMENT (CE) NR. …/… AL CONSILIULUIdin […]de instituire a unui model uniform de viză(Versiune codificată)EXPUNERE DE MOTIVE1. În contextul unei Europe a cetăţenilor, Comisia acordă o mare importanţă simplificării şi clarităţii dreptului comunitar în scopul de a-l face mai lizibil şi mai accesibil cetăţeanului, oferindu-i astfel posibilităţi sporite de a face uz de drepturile specifice care îi sunt conferite.Dar acest obiectiv nu va putea fi atins atât timp cât va persista un număr mult prea mare de dispoziţii care, fiind modificate de nenumărate ori şi adeseori în mod substanţial, se găsesc dispersate parte în actul originar, parte în actele modificatoare ulterioare. Astfel, pentru a identifica dispoziţiile în vigoare, este necesară o muncă de cercetare şi de comparare a unui număr mare de acte.Prin urmare, claritatea şi transparenţa dreptului comunitar depind şi de codificarea legislaţiei adeseori modificată.2. La 1 aprilie 1987, Comisia a dat instrucţiuni[1] serviciilor sale de a realiza codificarea tuturor actelor legislative cel mai târziu după a zecea lor modificare, menţionând că este vorba despre o cerinţă minimală şi că, în vederea clarităţii şi a bunei înţelegeri a legislaţiei comunitare, serviciile responsabile ar trebui să codifice textele la intervale şi mai scurte.3. Concluziile preşedinţiei Consiliului European de la Edimbourg, din decembrie 1992, au confirmat aceste imperative[2], subliniind importanţa codificării care asigură o securitate juridică în ceea ce priveşte dreptul aplicabil la un moment dat în legătură cu o problemă specifică.Codificarea trebuie realizată respectând cu stricteţe procesul legislativ comunitar normal.Întrucât nici o modificare de substanţă nu poate fi introdusă în actele care fac obiectul codificării , Parlamentul European, Consiliul şi Comisia au convenit, prin acordul interinstituţional din 20 decembrie 1994, că, în vederea adoptării rapide a actelor codificate, ar putea fi utilizată o procedură accelerată.4. Obiectul prezentei propuneri este codificarea Regulamentului (CE) nr. 1683/95 al Consiliului, din 29 mai 1995 de instituire a unui model uniform de viză[3]. Noul regulament se substituie diverselor acte care îi sunt încorporate[4]; prezenta propunere păstrează în totalitate conţinutul actelor astfel codificate şi se limitează la a le regrupa, aducând numai modificările de formă cerute de însăşi operaţia de codificare.5. Prezenta propunere de codificare a fost elaborată pe baza unei consolidări prealabile , în toate limbile oficiale, a textului Regulamentului (CE) nr. 1683/95 şi a actelor care care îl modifică, efectuată prin intermediul unui sistem informatic , de către Oficiul Publicaţiilor Oficiale ale Comunităţilor Europene. În cazul articolelor renumerotate, corelaţia între vechea numerotare şi cea nouă este prezentată în tabelul de corespondenţă din anexa III la regulamentul codificat.Propunere deê 1683/95 (adaptat)(COD)REGULAMENT (CE) NR. …/... AL CONSILIULUIdin […]de instituire a unui model uniform de viză (versiune codificată)CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul de instituire a Comunităţii Europene, în special articolul Ö 62 punctul 2 litera (b) subpunctul iii Õ ,având în vedere propunerea Comisiei,având în vedere avizul Parlamentului European[5],întrucât:ê(1) Regulamentul (CE) nr. 1683/95 al Consiliului, din 29 mai 1995 de instituire a unui model uniform de viză[6] a fost modificat de mai multe ori[7] şi în mod substanţial. Este necesar, din motive de claritate şi de raţionalizare, să se codifice regulamentul menţionat.ê 334/2002 considerent 4 şi 1683/95 considerent 2(2) Instituirea unui model uniform de viză constituie un element esenţial de armonizare a politicii în materie de vize. Articolul 14 din tratat prevede că piaţa internă presupune un spaţiu fără frontiere interne în cadrul căruia este asigurată libera circulaţie a persoanelor în conformitate cu dispoziţiile tratatului.ê 1683/95 considerent 3(3) Este esenţial ca modelul uniform de viză să conţină toate informaţiile necesare şi să răspundă standardelor tehnice de cel mai înalt nivel, în special în ceea ce priveşte securizarea faţă de contrafacere şi falsificare. Modelul uniform de viză ar trebui, de asemenea, să fie adecvat pentru a fi utilizat de toate statele membre şi să aibă elementele de securizare universal recunoscute, care să fie vizibile cu ochiul liber.ê 334/2002 considerent 5(4) În plus, este necesară adoptarea unor dispoziţii de stabilire a unor standarde comune cu privire la introducerea modelului uniform de viză, în special în ceea ce priveşte modalităţile şi standardele tehnice care trebuie respectate pentru completarea formularului.ê 334/2002 considerent 6 (adaptat)(5) Ö În această privinţă, Õ inserarea unei fotografii care să răspundă standardelor înalte de securizare constituie o primă etapă în vederea utilizării elementelor care stabilesc o legătură mai sigură între viză şi titularul acesteia şi constituie un element important pentru a garanta că modelul uniform de viză este protejat şi împotriva utilizării frauduloase. Ar trebuie luate în considerare specificaţiile documentului 9303 al OACI (Organizaţia Aviaţiei Civile Internaţionale) privind vizele care pot fi citite automat.ê 1683/95 considerent 4 (adaptat)(6) Prezentul regulament stabileşte numai specificaţiile care nu au caracter secret. Aceste specificaţii trebuie completate cu alte specificaţii Ö cu privire la Õ care ar trebui să Ö fie posibil să se decidă să Õ rămână secrete pentru a preveni riscul de contrafacere şi falsificare şi care pot să nu includă date cu caracter personal sau referiri la asemenea date. Trebuie conferite Comisiei atribuţii în ceea ce priveşte adoptarea altor specificaţii.ê(7) Măsurile necesare pentru punerea în aplicare a prezentului regulament ar trebui să fie adoptate în conformitate cu Decizia nr. 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competenţelor de executare conferite Comisiei[8].ê 1683/95 considerent 5(8) Pentru a garanta că informaţiile în cauză nu vor fi divulgate unui număr de persoane mai mare decât este necesar, este, de asemenea, esenţial ca fiecare stat membru să nu desemneze mai mult de un organism care să tipărească modelul uniform de viză, statele membre fiind în continuare libere să schimbe acest organism, după caz. Din motive de securitate, fiecare stat membru ar trebui să comunice Comisiei şi celorlalte state membre numele organismului competent.ê 1683/95 considerent 6 (adaptat)(9) Pentru a fi eficace, prezentul regulament trebuie să se aplice tuturor vizelor Ö astfel cum sunt definite în prezentul regulament Õ . Statele membre ar trebui, de asemenea, să fie libere să utilizeze modelul uniform de viză în alte scopuri decât cele Ö definite în prezentul regulament Õ cu condiţia ca modificările vizibile cu ochiul liber să fie încorporate astfel încât să facă imposibilă confundarea cu modelul uniform.ê 1683/95 considerent 7(10) În ceea ce priveşte datele cu caracter personal care trebuie să figureze în modelul uniform de viză în conformitate cu anexa I la prezentul regulament, trebuie să se asigure respectarea dispoziţiilor adoptate de către statele membre în vederea protecţiei datelor, precum şi a legislaţiei comunitare în materie.ê 334/2002 considerent 10(11) Măsurile stabilite de prezentul regulament nu ar trebui să afecteze normele care reglementează recunoaşterea valabilităţii documentelor de călătorie.ê 856/2008 considerent 5(12) În ceea ce priveşte Islanda şi Norvegia, prezentul regulament reprezintă o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în sensul Acordului încheiat între Consiliul Uniunii Europene și Republica Islanda și Regatul Norvegiei privind asocierea acestor două state la implementarea, aplicarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen[9], dezvoltare care intră în domeniul de aplicare prevăzut la articolul 1 punctul B din Decizia 1999/437/CE a Consiliului[10] privind anumite norme de aplicare a acordului menționat.ê 856/2008 considerent 6(13) În ceea ce priveşte Elveţia, prezentul regulament reprezintă o dezvoltare a dispoziţiilor acquis-ului Schengen în sensul Acordului încheiat între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană şi Confederaţia Elveţiană privind asocierea Confederaţiei Elveţiene la punerea în aplicare, asigurarea respectării şi dezvoltarea acquis-ului Schengen, dispoziţii care intră în domeniul de aplicare menţionat la articolul 1 punctul A din Decizia 1999/437/CE, coroborat cu articolul 4 alineatul (1) din Deciziile 2004/849/CE[11] şi 2004/860/CE a Consiliului[12].ê 856/2008 considerent 7(14) În ceea ce privește Liechtenstein, prezentul regulament reprezintă o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în sensul Protocolului semnat între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein privind aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, asigurarea respectării și dezvoltarea acquis-ului Schengen, dezvoltare care intră sub incidența domeniului menționat la articolul 1 punctul A din Decizia 1999/437/CE, coroborat cu articolul 3 din Decizia 2008/261/CE a Consiliului[13].ê 856/2008 considerent 8(15) În conformitate cu articolul 1 din Protocolul privind poziția Regatului Unit și a Irlandei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul de instituire a Comunității Europene, Regatul Unit și Irlanda nu participă la adoptarea prezentului regulament. În consecință și fără a aduce atingere articolului 4 din protocolul menționat, dispozițiile prezentului regulament nu se aplică Regatului Unit și Irlandei,ê 1683/95ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:Articolul 1Vizele eliberate de statele membre în conformitate cu articolul 2 se eliberează într-un model uniform (autocolant).Acestea sunt conforme cu specificaţiile prevăzute la anexa I.ê 1683/95 Art. 5Articolul 2În sensul prezentului regulament, "viză" înseamnă o autorizaţie eliberată sau o decizie luată de către un stat membru, necesară pentru intrarea pe teritoriul său în scopul:(a) unei şederi preconizate în statul membru respectiv sau în mai multe state membre, pentru o perioadă care să nu depăşească trei luni în total;(b) tranzitării teritoriului sau zonei de tranzit a unui aeroport al statului membru respectiv sau al mai multor state membre.ê 334/2002 Art. 1 pct. 1Articolul 3(1) Specificaţii tehnice suplimentare pentru modelul uniform de viză se adoptă în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 6 alineatul (2) în ceea ce priveşte:(a) elementele şi cerinţele de securizare suplimentare, inclusiv standarde mai eficiente împotriva contrafacerii şi falsificării;(b) standardele şi modalităţile tehnice care se utilizează pentru completarea modelului uniform de viză.(2) Culorile autocolantului pot fi modificate în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 6 alineatul (2).ê 856/2008 Art. 1 pct. 1 (adaptat)(3) În conformitate cu procedura prevăzută la articolul 6 alineatul (2), se poate decide ca specificațiile prevăzute la alineatul 1 Ö al prezentului articol Õ să fie secrete și să nu fie publicate. În acest caz, ele nu sunt comunicate decât organismelor desemnate de statele membre ca fiind responsabile cu imprimarea și persoanelor autorizate corespunzător de un stat membru sau de Comisie.ê 1683/95 Art. 3Articolul 4Fiecare stat membru desemnează un organism unic responsabil cu tipărirea vizelor. Statul membru în cauză comunică numele acestui organism Comisiei şi celorlalte state membre. Acelaşi organism poate fi desemnat în acest scop de două sau mai multe state membre. Fiecare stat membru are dreptul să schimbe organismul desemnat. Acesta informează Comisia şi celelalte state membre cu privire la aceasta.ê 1683/95 Art. 4Articolul 5(1) Fără a aduce atingere dispoziţiilor relevante mai extinse legate de protecţia datelor, persoanele cărora li se eliberează o viză au dreptul să verifice datele personale înscrise în viză şi, după caz, să ceară rectificarea sau eliminarea acestora.(2) Modelul uniform de viză nu conţine nici o informaţie care să poată fi citită automat, decât dacă datele respective apar şi în rubricile descrise la punctele 6-12 din anexa I sau dacă figurează în documentul de călătorie respectiv.ê 334/2002 Art. 1 pct. 2Articolul 6(1) Comisia este sprijinită de un comitet.(2) În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolele 5 şi 7 din Decizia 1999/468/CE.Perioada prevăzută la articolul 5 alineatul (6) din Decizia 1999/468/CE se stabileşte la 2 luni.ê 1683/95Articolul 7În cazul în care statele membre folosesc modelul uniform de viză în alte scopuri decât cele prevăzute la articolul 2, trebuie să se ia măsurile corespunzătoare pentru evitarea confuziei cu viza prevăzută la articolul 2.êArticolul 8Regulamentul (CE) nr. 1683/95 se abrogă.Trimiterile la regulamentul abrogat se înţeleg ca trimiteri la prezentul regulament şi se citesc în conformitate cu tabelul de corespondenţă din anexa III.ê 1683/95 Art. 8 (adaptat)Articolul 9Prezentul regulament intră în vigoare la Ö 1 mai 2009 Õ .ê 1683/95Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale şi se aplică direct în toate statele membre în conformitate cu Tratatul de instituire a Comunităţii Europene.Adoptat la Bruxelles, […]Pentru ConsiliuPreşedintele[…]ê 1683/95 AnexăANEXA Iê 856/2008 Art. 1 pct. 3 (adaptat)[pic]Elemente de securizare1. Inserarea unei fotografii realizate în conformitate cu standarde înalte de siguranță.2. În acest spațiu apare un semn cu variație optică (o „kinegramă” sau un echivalent al acesteia). În funcție de unghiul de vedere, devin vizibile 12 stele, litera „E” și un glob terestru, în mai multe dimensiuni și culori.3. În acest spațiu apare o siglă constând în una sau mai multe litere, indicând statul membru emitent (sau „BNL” pentru țările Benelux, respectiv Belgia, Luxemburg și Țările de Jos), cu un efect de imagine latentă. Sigla apare luminoasă, când se află în plan orizontal, și întunecoasă, când este rotită cu 90 de grade. Se folosesc următoarele sigle: A pentru Austria, BG pentru Bulgaria, BNL pentru Benelux, CY pentru Cipru, CZE pentru Republica Cehă, D pentru Germania, DK pentru Danemarca, E pentru Spania, EST pentru Estonia, F pentru Franța, FIN pentru Finlanda, GR pentru Grecia, H pentru Ungaria, I pentru Italia, IRL pentru Irlanda, LT pentru Lituania, LVA pentru Letonia, M pentru Malta, P pentru Portugalia, PL pentru Polonia, ROU pentru România, S pentru Suedia, SK pentru Slovacia, SVN pentru Slovenia, UK pentru Regatul Unit.4. În centrul acestui spațiu apare cuvântul „viză” scris cu majuscule, cu un colorit variabil optic. În funcție de unghiul de privire, acesta apare verde sau roșu.5. Această rubrică include numărul național de 9 cifre al autocolantului de viză, care va fi preimprimat. Se folosesc caractere tipografice speciale.5a. Această rubrică cuprinde codul de țară format din trei litere, în conformitate cu documentul OACI nr. 9303 privind documentele de călătorie care pot fi citite automat[14], indicând statul membru care a eliberat viza.„Numărul autocolantului de viză” este codul de țară format din trei litere, conform rubricii 5a, și numărul național menționat la rubrica 5.Secţiuni care se completează6. Această rubrică începe cu cuvintele „valabilă pentru”. Autoritatea emitentă indică teritoriul sau teritoriile pentru care este valabilă viza.7. Această rubrică începe cu cuvintele „de la”, iar cuvintele „până la” apar mai departe pe același rând. Autoritatea emitentă indică aici perioada de valabilitate a vizei.8. Această rubrică începe cu cuvintele „tipul vizei”. Autoritatea emitentă menționează categoria de viză, în conformitate cu articolele 2 și 7. Mai departe, pe același rând, apar cuvintele „numărul de intrări” și „durata șederii” (adică durata șederii preconizate a solicitantului), apoi apare din nou cuvântul „zile”.9. Această rubrică începe cu cuvintele „eliberat la” și este folosită pentru a indica locul eliberării.10. Această rubrică începe cu cuvântul „la” (după care se completează data eliberării de către autoritatea emitentă), iar mai departe pe același rând apar cuvintele „numărul pașaportului” (după care apare numărul de pașaport al titularului).11. Această rubrică începe cu cuvintele „Nume, prenume”.12. Această rubrică începe cu cuvântul „observații”. Aceasta este folosită de către autoritatea emitentă pentru a indica orice altă informație considerată necesară, cu condiția de a se conforma dispozițiilor articolului 5. Următoarele două rânduri și jumătate sunt lăsate libere pentru asemenea observații.13. Această rubrică conține informații relevante, care să poată fi citite automat, pentru facilitarea controlului la frontierele externe. Zona care poate fi citită automat conține un text imprimat pe fundal, care indică statul membru emitent al documentului. Acest text nu afectează caracteristicile tehnice ale zonei care poate fi citită automat sau capacitatea acesteia de a fi citită.Hârtia are un colorit natural, cu marcaje roșii și albastre.Cuvintele care desemnează rubricile apar în engleză și franceză. Statul membru emitent poate adăuga o a treia limbă oficială a Comunității. Cu toate acestea, cuvântul „viză” din primul rând poate apărea în oricare dintre limbile oficiale ale Comunității._____________éANEXA IIRegulament abrogat şi lista modificărilor ulterioareRegulamentul (CE) nr. 1683/95 al Consiliului (JO L 164, 14.7.1995, p. 1) |Regulamentul (CE) nr. 334/2002 al Consiliului (JO L 53, 23.2.2002, p. 7) | Numai articolele 1 şi 3 |Punctul 18.B.1 din anexa II al Actul de Aderare din 2003 (JO L 236, 23.9.2003, p. 718) |Regulamentul (CE) nr. 1791/2006 al Consiliului (JO L 363, 20.12.2006, p. 1) | Numai cu privire la trimiterea la Regulamentul (CE) nr. 1683/95 în articolul 1 alineatul (1) a unsprezecea liniuţă şi anexa, partea 11, punctul B1 |Regulamentul (CE) nr. 856/2008 al Consiliului (JO L 235, 2.9.2008, p. 1) |ANEXA IIITABEL DE CORESPONDENţăRegulamentul (CE) nr. 1683/95 | Prezentul regulament |Articolul 1 prima teză | Articolul 1 primul paragraf |Articolul 1a doua teză | Articolul 1 al doilea paragraf |Articolul 2 | Articolul 3 |Articolul 3 alineatul (2) | Articolul 4 |Articolul 4 | Articolul 5 |Articolul 5 cuvinte introductive | Articolul 2 cuvinte introductive |Articolul 5 prima liniuţă | Articolul 2 litera (a) |Articolul 5 a doua liniuţă | Articolul 2 litera (b) |Articolul 6 alineatele (1) şi (2) | Articolul 6 alineatele (1) şi (2) |Articolul 6 alineatul (3) | - |Articolul 7 | Articolelul 7 |- | Articolul 8 |Articolul 8 primul paragraf | Articolul 9 |Articolul 8 al doilea paragraf | - |Articolul 8 al treilea paragraf | - |Anexa | Anexa I |- | Anexa II |- | Anexa III |_____________[1] COM(87) 868 PV.[2] A se vedea anexa 3 din partea A a susmenţionatelor concluzii.[3] Efectuată în conformitate cu Comunicarea Comisiei către Parlamentul European şi Consiliu – Codificarea acquis-ului comunitar, COM(2001) 645 final.[4] A se vedea anexa II la prezenta propunere.[5] JO C [...], din [...], p. [...].[6] JO L 164, din 14.7.1995, p. 1.[7] A se vedea anexa II.[8] JO L 184, din 17.7.1999, p. 23.[9] JO L 176, 10.7.1999, p. 36.[10] JO L 176, 10.7.1999, p. 31.[11] JO L 368, din 15.12.2004, p. 26.[12] JO L 370, din 17.12.2004, p. 78.[13] JO L 83, din 26.3.2008, p. 3.[14] Excepție pentru Germania: documentul OACI nr. 9303 privind documentele de călătorie care pot fi citite automat prevede pentru Germania codul de țară „D”.


Anunţ juridic important

|

52009PC0122

Propunere de regulament al Consiliului de instituire a unui plan pe termen lung pentru stocul de merluciu din regiunile nordice şi pentru activităţile de pescuit care îl exploatează {SEC(2009)300 {SEC(2009)301}  /* COM/2009/0122 final - CNS 2009/0039 */

	[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |Bruxelles, 17.3.2009COM(2009) 122 final2009/0039 (CNS)Propunere deREGULAMENT AL CONSILIULUIde instituire a unui plan pe termen lung pentru stocul de merluciu din regiunile nordice și pentru activitățile de pescuit care îl exploatează {SEC(2009)300{SEC(2009)301}(prezentată de Comisie)EXPUNERE DE MOTIVECONTEXTUL PROPUNERII |110 | Motivele și obiectivele propunerii Prezenta propunere de regulament instituie un plan pe termen lung pentru gestionarea stocului de merluciu din regiunile nordice și pentru activitățile de pescuit care îl exploatează. Obiectivul planului este menținerea biomasei stocului nordic de merluciu la un nivel care să permită o exploatare sustenabilă a acestuia, corespunzătoare randamentului durabil maxim, pe baza avizelor științifice, asigurând în același timp stabilitatea și rentabilitatea sectorului pescuitului. Aceste obiective sunt conforme celor ale politicii comune în domeniul pescuitului, prevăzute la articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului[1] și la paragraful 30 din Planul de implementare adoptat la Summit-ul mondial pentru dezvoltare durabilă (Johannesburg, 2002). Planul de față înlocuiește și abrogă Regulamentul (CE) nr. 811/2004 al Consiliului din 21.4.2004 de stabilire a unor măsuri de refacere a stocului de merluciu din regiunile nordice. Principalele elemente introduse în noul plan sunt: Necesitatea de a revizui obiectivele Avizele științifice recomandă concentrarea eforturilor în vederea atingerii ratei de exploatare optime care să garanteze cel mai ridicat randament durabil pe care îl permit condițiile oceanografice. În loc să se fixeze niveluri specifice ale biomasei, s-a dovedit necesar să se prevadă o situație în care stocul poate fluctua în mod imprevizibil în jurul nivelului de refacere și să se prevină elaborarea de planuri separate de refacere a stocurilor sau pe termen lung. Prin urmare, se propune stabilirea obiectivului de exploatare a stocului la o rată a mortalității cauzate de pescuit de 0,17 pe an. Aceasta corespunde opiniei științifice potrivit căreia la această rată se poate obține cel mai bun randament pentru stocul respectiv. Adaptarea planului la condițiile economice și sociale actuale Sectorul pescuitului cunoaște în prezent o perioadă de restructurare rapidă, cauzată de creșterea puternică a prețurilor combustibililor în 2008 și de rentabilitatea scăzută. Noul plan trebuie să țină cont de aceste schimbări și să se concentreze asupra restabilirii unui nivel de rentabilitate optim al acestui sector în cel mai scurt timp posibil. Definirea unor norme de exploatare în caz de insuficiență a datelor Experiența recentă în cazul altor stocuri a arătat că nu întotdeauna sunt disponibile date care să permită stabilirea parametrilor pentru aplicarea planului. Este necesar să se stabilească norme clare aplicabile în situațiile în care cercetătorii nu pot furniza estimări precise privind situația stocurilor. Necesitatea de a reduce capturile de merluciu aruncate înapoi în mare Reducerea ratei mortalității cauzate de pescuit până la nivelul la care se obține cel mai ridicat randament din stocul de merluciu va duce la diminuarea capturilor aruncate înapoi în mare, atât în cazul merluciului, cât și al altor specii capturate împreună cu acesta. O rată mai scăzută a mortalității cauzate de pescuit permite acumularea în stocul respectiv de indivizi de talie și vârstă mai mari, astfel încât se vor reduce capturile accesorii inevitabile de puiet care nu poate fi comercializat. Dispoziții în materie de control Este necesar ca și măsurile de control să fie adaptate la noua structură și la noile dispoziții. Având în vedere modificările propuse pentru gestionarea stocului de merluciu, este necesar ca anumite măsuri de control prevăzute în Regulamentul (CEE) nr. 2847/93 al Consiliului din 12 octombrie 1993 de stabilire a unui sistem de control aplicabil politicii comune din domeniul pescuitului să fie îmbunătățite pentru a asigura conformitatea cu noile măsuri. |120 | Contextul general În 2002, statele membre au semnat Planul de implementare adoptat la Summit-ul mondial pentru dezvoltare durabilă (Johannesburg). Acest plan include angajamentul de a asigura exploatarea resursele piscicole în conformitate cu principiul randamentelor durabile maxime (MSY) cel mai târziu în 2015. Cu ocazia reformei din 2002 a politicii comune din domeniul pescuitului, Comisia și Consiliul au convenit să implementeze, în mod treptat, planuri multianuale și planuri de refacere a resurselor piscicole de interes comunitar. Au fost întocmite planuri pentru majoritatea stocurilor de cod din apele comunitare, două stocuri de merluciu, două stocuri de Nephrops, două stocuri de limbă-de-mare, precum și pentru stocurile de cambulă și de limbă-de-mare din Marea Nordului. Stocul de merluciu nordic a fost cel de-al doilea (după cod) în cazul căruia s-a implementat un plan multianual de refacere. Planul existent pentru refacerea stocului de merluciu prevede că în momentul în care stocul depășește nivelul de refacere timp de doi ani consecutivi, planul trebuie înlocuit cu unul de gestionare. Avizele științifice din 2007 indicau faptul că nivelul a fost atins, așadar s-a procedat la întocmirea propunerii. Avizele științifice mai recente au arătat însă că situația stocului s-a modificat și că nu se mai poate considera că acesta a depășit nivelul de refacere timp de doi ani consecutivi. S-a dovedit necesar să se prevadă o situație în care stocul poate fluctua în mod imprevizibil în jurul nivelului de refacere și să se prevină elaborarea de planuri separate de refacere a stocurilor sau pe termen lung. Așadar, este oportună înlocuirea planului de refacere cu un plan care să fie aplicabil atunci când stocul se situează fie deasupra, fie sub nivelul țintă. Acest plan trebuie să asigure respectarea obiectivelor în materie de randament maxim durabil. El trebuie să includă reguli de stabilire a TAC în situațiile în care stocul se situează fie deasupra, fie sub nivelul de biomasă de precauție, și anume 140 000 tone de pește matur, precum și în situațiile în care biomasa scade sub nivelul minim de 100 000 tone. |130 | Dispoziții în vigoare în domeniul propunerii Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului instituie cadrul general pentru exploatarea sustenabilă a resurselor halieutice. Regulamentul (CE) nr. 811/2004 al Consiliului din 21 aprilie 2004 de stabilire a unor măsuri de refacere a stocului de merluciu din regiunile nordice prevede regulile de stabilire a TAC pentru merluciul nordic, în vederea aducerii stocului respectiv deasupra nivelului de precauție. |140 | Coerența cu celelalte politici și obiective ale uniunii Obiectivul propunerii referitor la dezvoltarea durabilă este coerent cu politica de mediu a comunității, în special cu elementele care vizează protejarea habitatelor naturale și conservarea resurselor naturale. |CONSULTAREA PăRțILOR INTERESATE șI EVALUAREA IMPACTULUI |Consultarea părților interesate |211 | Metodele de consultare, principalele sectoare vizate și profilul general al respondenților Prezenta propunere se bazează pe o serie de consultări cu statele membre și cu reprezentați ai părților interesate din cadrul consiliilor consultative regionale. În februarie 2008, Comisia a prezentat CCR și statelor membre un document tehnic neoficial. În acest document au fost examinate diverse metode de orientare progresivă a exploatării stocului în cauză către o gestionare durabilă, conformă cu angajamentele asumate la Johannesburg în 2002, precum și consecințele acestora. Reducerea mortalității cauzate de pescuit va duce (după o perioadă de tranziție) la stabilizarea capturilor, la reducerea capturilor aruncate înapoi în mare și va contribui la reducerea pescuitului excesiv al altor specii din zonă capturate în cadrul acelorași activități de pescuit. Documentul face trimitere la avizele științifice de actualitate la momentul respectiv, potrivit cărora rata mortalității cauzate de pescuit compatibilă cu randamentul maxim durabil este de 0,17. Conform aceluiași document, este necesară o reducere anuală a ratei mortalității prin pescuit cu cel puțin 10% pentru ca beneficiile să se manifeste într-o perioadă de timp rezonabilă. Documentul descrie tipurile de unelte utilizate pentru capturarea merluciului declarate de statele membre și tipurile principale de nave utilizate de statele membre implicate în aceste activități. Reprezentanții sectorului piscicol au fost consultați cu privire la diverse opțiuni privind modalitățile de reducere a mortalității prin pescuit, printre care: posibilitățile de îmbunătățire a controlului și a gradului de respectare a normelor; ritmul reducerii ratei mortalității cauzate de pescuit; modificarea metodelor de pescuit pentru a evita capturarea de pește de mici dimensiuni, inclusiv prin mărirea ochiurilor plaselor utilizate pentru diversele tipuri de activități de pescuit; gestionarea pescuitului prin limitarea zilelor pe mare sau a kW-zile, în completarea TAC; dezafectarea navelor. Documentul de consultare se adresa consiliilor consultative regionale pentru apele din nord-vest și din sud-vest. Aceste organisme au fost create de Comunitatea Europeană pentru a permite reprezentanților sectorului pescuitului și ai industriei de prelucrare, organizațiilor de mediu neguvernamentale, pescarilor amatori și diverselor alte grupuri interesate să își prezinte opiniile Comisiei Europene. |212 | Sinteza răspunsurilor și modul în care acestea au fost luate în considerare |Obținerea și utilizarea expertizei |221 | Domenii științifice/de expertiză vizate ICES și CSTEP au fost invitate să prezinte opinii științifice privind gestionarea pe termen lung a stocurilor de merluciu. CSTEP și-a prezentat raportul cu ocazia unei reuniuni care a avut loc între 4 și 8 iunie 2007[2]. Un raport asupra impactului economic a fost întocmit cu ocazia unei reuniuni din decembrie 2007[3]. |2249 | Sinteza avizelor primite și luate în considerare Principalele puncte sunt următoarele: CSTEP a subliniat că trecerea de la rata de precauție a mortalității prin pescuit specificată în planul de refacere (F=0,25) la o rată a mortalității prin pescuit compatibilă cu un randament maxim durabil (F=0,17) prezintă numeroase beneficii pe termen lung. Această scădere a ratei mortalității implică însă reduceri tranzitorii ale capturilor. Deși CSTEP a constatat că randamentul poate fi îmbunătățit și prin modificarea uneltelor de pescuit care să permită reducerea capturilor de pește de mici dimensiuni, membrii CCR nu au fost de acord să mărească ochiurile plaselor utilizate pentru capturarea merluciului. Membrii CCR au recunoscut nevoia de a reduce rata mortalității prin pescuit și efortul de pescuit, însă au considerat că acest lucru trebuie făcut în cadrul ajustărilor structurale ale capacității de pescuit și nu prin modificarea kW-zile sau a zilelor pe mare. CCR nu au sprijinit introducerea unor noi zone închise pentru pescuit. Propunerea se bazează pe opiniile primite. |225 |226 | Mijloacele utilizate pentru a pune concluziile specialiștilor la dispoziția publicului Opiniile ICES și CSTEP sunt disponibile publicului pe site-urile internet ale acestora (www.ices.dk și fishnet.jrc.it/web/stecf). |230 | Evaluarea impactului Evaluarea impactului se bazează în principal pe trei tipuri de contribuții: analiza biologică efectuată în principal de Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP), care a analizat opțiunile biologice asociate unor rate diferite ale mortalității prin pescuit și modalitatea de atingere a ratelor respective; o analiză economică întocmită tot de CSTEP, care ia în considerare eventualele consecințe ale diferitelor opțiuni asupra costurilor și veniturilor flotelor implicate; consultările cu părțile interesate, în principal opinia comună a consiliilor consultative regionale pentru apele din nord-vest și din sud-vest; evaluarea impactului este disponibilă la adresa: http://ec.europa.eu/governance/impact/practice_en.htm |ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII |310 | Temeiul juridic Temeiul juridic pentru întocmirea planurilor pe termen lung îl constituie articolul 37 din Tratatul de instituire a Comunității Europene. |329 | Principiul subsidiarității Propunerea intră în sfera competenței exclusive a Comunității. În consecință, principiul subsidiarității nu se aplică. |Principiul proporționalității Propunerea respectă principiul proporționalității. |331 | În raport cu planul de refacere existent, regulamentul propus prevede numai modificările necesare pentru a garanta o exploatare a stocului corespunzătoare randamentului maxim durabil și conform avizelor științifice recente. |IMPLICAțIILE BUGETARE |409 | Propunerea nu are nicio implicație asupra bugetului comunitar. |INFORMAțII SUPLIMENTARE |Clauza de reexaminare/revizuire/caducitate |531 | Propunerea include o dispoziție care prevede evaluarea măsurilor de gestionare la fiecare trei ani de la data intrării în vigoare a regulamentului. |532 | Nivelul țintă al ratei mortalității cauzate de pescuit se întemeiază pe avizele științifice ale CSTEP și ICES și reflectă situația biologică actuală. Propunerea include o clauză de evaluare, pentru a garanta posibilitatea modificării acestor rate, dacă este necesar, în lumina noilor informații și avize științifice. |2009/0039 (CNS)Propunere deREGULAMENT AL CONSILIULUIde instituire a unui plan pe termen lung pentru stocul de merluciu din regiunile nordice și pentru activitățile de pescuit care îl exploateazăCONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 37,având în vedere propunerea Comisiei[4],având în vedere avizul Parlamentului European[5],întrucât:(1) În cadrul Planului de implementare adoptat la Summit-ul mondial al ONU pentru dezvoltare durabilă desfășurat la Johannesburg în 2002, Comunitatea Europeană s-a angajat, printre altele, să mențină sau să refacă stocurile de resurse piscicole la niveluri care să producă randamentul maxim durabil, cu scopul de a atinge cât mai rapid posibil acest obiectiv în cazul stocurilor epuizate și, în măsura posibilului, până în 2015.(2) Pentru a ameliora situația stocului nordic de merluciu, care era aproape epuizat, a fost adoptat Regulamentul (CE) nr. 811/2004 al Consiliului din 21 aprilie 2004 de stabilire a unor măsuri de refacere a stocului de merluciu din regiunile nordice[6]. Deși acest plan a avut ca rezultat o oarecare îmbunătățire a stocului în cauză, obiectivele sale nu sunt suficiente pentru a ajunge la situația menționată la considerentul 1.(3) Pentru a aduce stocul de merluciu din regiunile nordice la un nivel care să permită randamentul maxim durabil, este necesară adoptarea unui plan de gestionare pe termen lung care să prevadă obiectivele și procedurile care trebuie urmate pentru stabilirea limitelor de captură și alocarea posibilităților de pescuit între statele membre și care să înlocuiască Regulamentul (CE) nr. 811/2004.(4) Pe baza informațiilor disponibile, nivelurile dezirabile ale biomasei pe termen lung nu pot fi fixate cu precizie. În consecință, obiectivul oricărui plan pe termen lung trebuie exprimat ca nivel al ratei mortalității cauzate de pescuit, și nu ca nivel al biomasei.(5) Opiniile Comitetului științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP) indică faptul că randamentul cel mai ridicat pe termen lung poate fi obținut atunci când stocul este exploatat la o rată a mortalității prin pescuit de 0,17.(6) CSTEP nu este întotdeauna în măsură să furnizeze avize cu privire la limitele de captură, din cauza lipsei unor informații suficient de fiabile și de reprezentative. Trebuie prevăzute așadar dispoziții care să permită stabilirea limitelor de captură într-un mod coerent, chiar și în cazurile de insuficiență a datelor.(7) Stabilirea și alocarea posibilităților de pescuit și fixarea nivelurilor minime și de precauție ale stocurilor, precum și a ratei mortalității prin pescuit constituie măsuri esențiale în cadrul politicii comune din domeniul pescuitului și au un impact direct asupra situației socioeconomice a flotelor de pescuit ale statelor membre. Este oportună așadar rezervarea de către Consiliu a dreptului de exercitare directă a competențelor de executare în legătură cu aceste aspecte specifice.(8) Pentru a garanta respectarea măsurilor prevăzute de prezentul regulament, trebuie adoptate măsuri de control specifice, în completarea celor prevăzute de Regulamentul (CEE) nr. 2847/93 al Consiliului din 12 octombrie 1993 de instituire a unui sistem de control aplicabil politicii comune din domeniul pescuitului[7].(9) Este necesar să se asigure evaluarea periodică a planului. În cazul în care evaluarea arată că nivelul minim și cel de precauție sau nivelul ratei mortalității prin pescuit stabilite în plan nu mai sunt adecvate, trebuie asigurată, de asemenea, adaptarea planului.(10) În aplicarea articolului 21 litera (a) punctele (i) și (iv) din Regulamentul (CE) nr. 1198/2006 al Consiliului din 27 iulie 2006 privind Fondul European pentru Pescuit[8], planul trebuie să fie un plan de refacere în sensul articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului[9] atunci când stocul se situează sub nivelul de precauție al biomasei reproducătoare și un plan de gestionare în sensul articolului 6 din acest din urmă regulament în toate celelalte situații.(11) Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 811/2004 trebuie abrogat și înlocuit de un nou regulament,ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:CAPITOLUL I OBIECT, DOMENIU DE APLICARE ȘI DEFINIȚIIArticolul 1ObiectPrezentul regulament instituie un plan pe termen lung pentru conservarea și gestionarea stocului nordic de merluciu (denumit în continuare „planul”).Articolul 2Domeniu de aplicarePrezentul regulament se aplică stocului de merluciu care populează următoarele zone:(a) subdiviziunea ICES IIIa și apele comunitare din subdiviziunile ICES IIIb, IIIc și IIId;(b) apele comunitare din subdiviziunea ICES IIa și din diviziunea ICES IV;(c) diviziunile ICES VI și VII, apele comunitare din subdiviziunea ICES Vb și apele internaționale din diviziunile ICES XII și XIV;(d) subdiviziunile ICES VIIIa, VIIIb, VIIId și VIIIe.Articolul 3DefinițiiÎn înțelesul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:(a) „TAC” înseamnă cantitatea care poate fi preluată și debarcată anual din stocul de merluciu din oricare dintre zonele menționate la articolul 2;(b) „nivel minim al biomasei” înseamnă un nivel al biomasei reproducătoare de 100 000 tone;(c) „nivel de precauție al biomasei” înseamnă un nivel al biomasei reproducătoare de 140 000 tone;(d) „biomasă actuală” înseamnă dimensiunea stocului de merluciu la data de 1 ianuarie a anului de aplicare a TAC.CAPITOLUL IIOBIECTIVUL GESTIONĂRII PE TERMEN LUNGArticolul 4Obiectivul planuluiPlanul are următoarele obiective:(a) menținerea biomasei stocului de merluciu la un nivel care să permită exploatarea sustenabilă a acestuia, pe baza unei rate a mortalității cauzate de pescuit care să permită obținerea randamentului maxim durabil și(b) gestionarea stocului respectiv astfel încât să se mențină deasupra nivelului de precauție al biomasei.CAPITOLUL IIINORME DE EXPLOATAREArticolul 5Procedura de stabilire a TAC1. Pentru atingerea obiectivului prevăzut la articolul 4, Consiliul, hotărând cu majoritate calificată pe baza unei propuneri din partea Comisiei și după consultarea CSTEP, decide anual TAC pentru stocul de merluciu din regiunile menționate la articolul 2 aplicabile în anul următor.2 TAC se fixează în conformitate cu prezentul capitol.Articolul 6Prelevări totale prevăzute1. CSTEP prezintă proiecții pentru anul următor ale prelevărilor totale de merluciu corespunzătoare ratelor mortalității prin pescuit determinate în conformitate cu alineatele (2), (3) și (4).2. Dacă proiecția CSTEP arată că dimensiunea stocului de merluciu la 1 ianuarie a anului de aplicare a TAC va fi superioară sau egală cu nivelul de precauție al biomasei, rata aplicabilă a mortalității prin pescuit este de 0,17 în medie pentru grupele de vârstă între 2 și 6.3. Dacă proiecția CSTEP arată că dimensiunea stocului de merluciu la 1 ianuarie a anului de aplicare a TAC va fi inferioară nivelului minim al biomasei, rata aplicabilă a mortalității prin pescuit este de 0,085 în medie pentru grupele de vârstă între 2 și 6.4. Dacă proiecția CSTEP arată că dimensiunea stocului de merluciu la 1 ianuarie a anului de aplicare a TAC va fi superioară sau egală cu nivelul minim al biomasei și inferioară nivelului de precauție al biomasei, rata aplicabilă a mortalității prin pescuit calculată în medie pentru grupele de vârstă între 2 și 6 este rezultatul aplicării următoarei formule:0,085 + (biomasa actuală - nivelul minim al biomasei)*(0,17-0,085)/(nivelul de precauție al biomasei - nivelul minim al biomasei).Articolul 7Calcularea TAC1. TAC se calculează prin deducerea următoarelor cantități din prelevările totale prevăzute de merluciu menționate la articolul 6:(a) o cantitate de pește echivalentă cu cantitățile estimate de merluciu aruncate înapoi în mare din stocul în cauză și(b) după caz, o cantitate corespunzătoare altor cauze de mortalitate a merluciului.2. Prin derogare de la dispozițiile alineatului (1), variația anuală a TAC pentru fiecare dintre zonele vizate este limitată la 10% pentru TAC aplicabile în anii 2010, 2011 și 2012 și la 20% pentru TAC aplicabile ulterior.Articolul 8Procedura de stabilire a TAC în cazul insuficienței datelorAtunci când, din cauza absenței unor informații suficient de fiabile și de reprezentative, CSTEP nu este în măsură să ofere un aviz care să-i permită Consiliului să stabilească TAC conform articolului 6, TAC se stabilesc după cum urmează:(a) dacă CSTEP recomandă reducerea capturilor de merluciu la nivelul cel mai scăzut posibil, TAC se stabilește prin aplicarea unei reduceri de cel puțin 25% în comparație cu TAC din anul anterior;(b) în toate celelalte cazuri, TAC se stabilește prin aplicarea unei reduceri de cel puțin 15% în comparație cu TAC din anul anterior.Articolul 9Adaptarea măsurilorÎn cazul în care CSTEP semnalează faptul că nivelul minim și cel de precauție al biomasei sau nivelul ratei mortalității prin pescuit menționate la articolul 6 alineatele (2), (3) sau (4) nu mai sunt adecvate pentru menținerea unui risc redus de epuizare a stocului și asigurarea randamentului maxim durabil, Consiliul stabilește noi valori pentru aceste niveluri.CAPITOLUL IVMONITORIZARE, INSPEC ȚIE ȘI SUPRAVEGHEREArticolul 10Raportul cu Regulamentul (CE) nr. 2847/93Măsurile de control stabilite în prezentul capitol se aplică în completarea celor prevăzute în Regulamentul (CEE) nr. 2847/93 și la capitolul V din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002, precum și în normele de implementare ale acestora.Articolul 11Verificarea jurnalelor de bord1. Pentru navele echipate cu un sistem de monitorizare a navelor (VMS), statele membre verifică, folosind datele VMS, dacă informațiile primite de centrele de monitorizare a pescuitului (CMP) corespund activităților înregistrate în jurnalul de bord. Rezultatele acestor verificări încrucișate se înregistrează pe suport electronic și se păstrează pentru o perioadă de trei ani.2. Fiecare stat membru păstrează și pune la dispoziție, pe site-ul său internet oficial, coordonatele la care trebuie transmise jurnalele de bord și declarațiile de debarcare.Articolul 12Cântărirea merluciului la prima debarcare1. Comandanții navelor de pescuit se asigură că orice cantitate de merluciu capturată în zonele prevăzute la articolul 2 și debarcată într-un port comunitar este cântărită la bord sau în portul de debarcare înainte de vânzare sau înainte de a fi transportată către o altă destinație. Cântarele utilizate trebuie să fie aprobate de către autoritățile naționale de resort. Cifrele obținute în urma cântăririi sunt folosite pentru declarația menționată la articolul 8 din Regulamentul (CEE) nr. 2847/93.2. Prin derogare de la alineatul (1), statele membre pot permite cântărirea merluciului în cadrul unei licitații desfășurate pe teritoriul statului membru în cauză, cu condiția ca debarcarea să fi făcut obiectul unei inspecții fizice și ca peștele să fi fost sigilat înainte de a fi transportat direct la locul licitației și să rămână sigilat până în momentul cântăririi. Documentul de transport trebuie să conțină detaliile inspecției efectuate în momentul debarcării.Articolul 13Interdicția de transbordareTransbordarea merluciului pe mare este interzisă în zonele enumerate la articolul 2.Articolul 14Notificarea prealabilă1. Înainte de a intra într-un port sau un loc de debarcare dintr-un stat membru cu mai mult de o tonă de merluciu la bord, comandantul unei nave de pescuit comunitare sau reprezentantul său notifică autorităților competente ale statului membru respectiv, cu cel puțin patru ore înaintea intrării, următoarele:(a) numele portului sau al locului de debarcare;(b) momentul estimat al sosirii în portul sau la locul de debarcare respectiv;(c) cantitățile exprimate în kilograme de greutate în viu pentru toate speciile din care sunt deținute la bord mai mult de 50 kg.2. Autoritățile competente ale unui stat membru în care urmează să fie debarcată mai mult de o tonă de merluciu pot cere ca descărcarea capturilor deținute la bord să nu înceapă înainte de a fi autorizată de autoritățile respective.3. Comandantul unei nave de pescuit comunitare sau reprezentantul său care dorește să transbordeze sau să deverseze în mare o cantitate deținută la bord sau să o debarce într-un port sau într-un loc de debarcare dintr-o țară terță comunică autorităților competente din statul membru de pavilion informațiile menționate la alineatul (1), cu cel puțin 24 de ore înainte de transbordare sau deversarea în mare sau de debarcarea într-o țară terță.Articolul 15Porturi desemnate1. În cazul în care urmează să fie debarcate în Comunitate mai mult de două tone de merluciu de pe o navă de pescuit comunitară, comandantul navei se asigură că debarcările se fac numai în porturile desemnate.2. Fiecare stat membru desemnează porturile în care pot fi debarcate cantități de merluciu mai mari de două tone.3. Fiecare stat membru transmite Comisiei, în termen de 15 zile de la intrarea în vigoare a prezentului regulament, lista porturilor desemnate și, în următoarele 30 de zile, procedurile de control și supraveghere aferente acestor porturi, inclusiv condițiile de înregistrare și declarare a cantităților de merluciu pentru fiecare debarcare. Comisia înaintează aceste informații tuturor statelor membre.Articolul 16Marja de toleranță la estimarea cantităților înregistrate în jurnalul de bordPrin derogare de la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CEE) nr. 2807/83 al Comisiei din 22 septembrie 1983 de definire a procedurilor speciale de înregistrare a informațiilor privitoare la capturile de pește de către statele membre[10], marja de toleranță permisă la estimarea cantităților de pește, exprimate în kilograme, deținute la bordul navelor se fixează la 5 % din cantitatea înscrisă în jurnalul de bord.Articolul 17Arimarea separată a merluciuluiSe interzice deținerea la bordul unei nave de pescuit comunitare, în orice fel de recipient, a oricărei cantități de merluciu amestecate cu alte specii de organisme marine. Recipientele care conțin merluciu trebuie arimate în cală separat de alte recipiente.Articolul 18Transportul merluciului1. Autoritățile competente ale unui stat membru pot cere ca orice cantitate de merluciu capturată în oricare dintre zonele enumerate la articolul 2 și debarcată pentru prima dată în statul membru respectiv să fie cântărită în prezența controlorilor înainte de a fi transportată din portul de primă debarcare. Pentru merluciul debarcat pentru prima dată într-un port desemnat în conformitate cu articolul 15, se cântăresc, în prezența controlorilor autorizați de statele membre, eșantioane reprezentative corespunzând cel puțin unui procent de 20 % din numărul de debarcări, înainte de a fi puse pentru prima dată în vânzare și de a fi vândute. În acest scop, statele membre prezintă Comisiei, în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament, informații detaliate referitoare la sistemul de eșantionare care urmează să fie folosit.2. Prin derogare de la articolul 13 din Regulamentul (CEE) nr. 2847/93, toate cantitățile de merluciu care depășesc 50 kg și care sunt transportate într-un alt loc decât locul primei debarcări sau locul primului import sunt însoțite de o copie a uneia dintre declarațiile prevăzute la articolul 8 alineatul (1) din regulamentul menționat, referitoare la cantitățile de merluciu transportate. Excepția prevăzută la articolul 13 alineatul (4) litera (b) din regulamentul respectiv nu se aplică.Articolul 19Programe naționale de control1. Statele membre ale căror nave intră sub incidența prezentului regulament elaborează programe naționale de control în conformitate cu anexa I.2. Înainte de 31 ianuarie a fiecărui an, statele membre ale căror nave intră sub incidența prezentului regulament pun la dispoziția Comisiei și a celorlalte state membre cărora li se aplică prezentul regulament, pe site-ul lor internet oficial, programele naționale de control însoțite de un calendar de implementare.3. Comisia convoacă, cel puțin o dată pe an, o reuniune a Comitetului pentru pescuit și acvacultură pentru a evalua aplicarea și rezultatele programelor naționale de control.Articolul 20Criterii de referință pentru inspecțiiProgramele naționale de control prevăzute la articolul 19 stabilesc criterii de referință specifice pentru inspecții. Acestea sunt revizuite periodic în urma efectuării unei analize a rezultatelor obținute. Criteriile de referință pentru inspecții evoluează progresiv până la atingerea criteriilor țintă prevăzute în anexa II.Articolul 21Programe specifice de control și inspecțiePrin derogare de la articolul 34c alineatul (1) din Regulamentul (CEE) nr. 2847/93, programele specifice de control și inspecție pentru stocul de merluciu pot dura mai mult de trei ani de la data intrării în vigoare.CAPITOLUL VMĂSURI ULTERIOAREArticolul 22Evaluarea planuluiPe baza recomandărilor CSTEP și după consultarea consiliului consultativ regional competent, Comisia evaluează, cel târziu în al treilea an de aplicare a prezentului regulament și ulterior la fiecare trei ani pe durata aplicării prezentului regulament, impactul planului pentru stocul de merluciu și pentru activitățile de pescuit care îl exploatează, propunând, dacă este necesar, măsuri adecvate de modificare a acestuia.CAPITOLUL VIDISPOZI ȚII FINALEArticolul 23Asistența în cadrul Fondului European pentru Pescuit1. În anii în care stocul se situează sub nivelul de precauție al biomasei, planul este considerat un plan de refacere, în înțelesul articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 și în aplicarea articolului 21 litera (a) punctul (i) din Regulamentul (CE) nr. 1198/2006.2. În anii în care stocul se situează la nivelul de precauție al biomasei sau deasupra acestuia, planul este considerat un plan de gestionare, în înțelesul articolului 6 din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 și în aplicarea articolului 21 litera (a) punctul (iv) din Regulamentul (CE) nr. 1198/2006.Articolul 24Abrogare1. Regulamentul (CE) nr. 811/2004 se abrogă.2. Trimiterile la regulamentul abrogat se interpretează ca trimiteri la prezentul regulament și se citesc în conformitate cu tabelul de corespondență din anexa III.Articolul 25Intrarea în vigoarePrezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.Adoptat la Bruxelles,Pentru ConsiliuPreședinteleANEXA IConținutul programelor naționale de controlProgramele naționale de control precizează, printre altele, următoarele:1. MIJLOACELE DE CONTROLResurse umane1.1. Numărul inspectorilor care își desfășoară activitatea pe uscat și pe mare, precum și perioadele și zonele în care vor fi mobilizați aceștia.Resurse tehnice1.2. Numărul navelor și al aeronavelor de patrulare, precum și perioadele și zonele în care vor fi mobilizate acestea.Resurse financiare1.3. Alocarea bugetară pentru mobilizarea resurselor umane, a navelor și a aeronavelor de patrulare.2. ÎNREGISTRAREA ELECTRONICĂ ȘI RAPORTAREA INFORMAȚIILOR PRIVIND ACTIVITĂȚILE DE PESCUITDescrierea sistemelor utilizate pentru a se asigura respectarea dispozițiilor articolelor 11, 12, 15 și 16.3. DESEMNAREA PORTURILORDupă caz, o listă a porturilor desemnate pentru descărcarea merluciului, în conformitate cu articolul 15.4. NOTIFICAREA ÎNAINTEA DEBARCĂRIIDescrierea sistemelor utilizate pentru a se asigura respectarea dispozițiilor articolului 14.5. CONTROLUL DEBARCĂRILORDescrierea tuturor structurilor și sistemelor utilizate pentru a se asigura respectarea dispozițiilor articolelor 12, 14, 15, 16 și 18.6. PROCEDURILE DE INSPECȚIEProgramele naționale de control specifică procedurile care vor fi urmate:(a) în cursul inspecțiilor pe mare și pe uscat;(b) pentru comunicarea cu autoritățile competente desemnate de alte state membre ca fiind responsabile pentru programul național de control pentru merluciu;(c) pentru supravegherea comună și schimbul de inspectori, incluzând precizări privind competențele și prerogativele inspectorilor care își desfășoară activitatea în apele altor state membre.ANEXA IICRITERII DE REFERINȚĂ SPECIFICE PENTRU INSPECȚIIObiectiv1. Fiecare stat membru stabilește criterii de referință specifice pentru inspecții în conformitate cu prezenta anexă.Strategie2. Inspecția și supravegherea activităților de pescuit se concentrează asupra navelor care sunt susceptibile de a efectua capturi de merluciu. Pentru a testa eficiența activităților de inspecție și de supraveghere, se efectuează, ca mecanism complementar de verificare încrucișată, inspecții aleatorii ale operațiunilor de transport și comercializare a merluciului.Priorități3. Pentru diferitele tipuri de unelte se stabilesc niveluri de prioritate diferite, în funcție de măsura în care flotele sunt afectate de limitele aplicate posibilităților de pescuit. Din acest motiv, fiecare stat membru stabilește priorități specifice.Obiective de referință4. În termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament, statele membre aplică programele de inspecție ținând cont de obiectivele stabilite mai jos.Statele membre precizează și descriu strategia de eșantionare pe care o vor aplica.La cerere, Comisia poate avea acces la planurile de eșantionare aplicate de statele membre.(a) Nivelul de inspecție în porturiCa regulă generală, nivelul de precizie dorit trebuie să fie cel puțin echivalent cu cel obținut prin folosirea unei metode simple de eșantionare aleatorie, în cadrul căreia inspecțiile acoperă 20% din numărul total de debarcări de merluciu dintr-un stat membru.(b) Nivelul de inspecție pentru operațiunile de comercializareInspectarea a 5% din cantitățile de merluciu oferite spre vânzare în cadrul licitațiilor.(c) Nivelul de inspecție pe mareCriteriu flexibil: se stabilește după o analiză detaliată a activității de pescuit din fiecare zonă. Criteriile de referință pe mare se referă la numărul de zile de patrulare pe mare în zonele de gestionare a merluciului, cu posibilitatea stabilirii unui criteriu separat pentru zilele de patrulare în zone specifice.(d) Nivelul supravegherii aerieneCriteriu flexibil: se stabilește după o analiză detaliată a activității de pescuit din fiecare zonă și luând în considerare resursele disponibile ale fiecărui stat membru.ANEXA IIITabel de coresponden țăRegulamentul (CE) nr. 811/2004 | Prezentul regulament |Articolul 1 | Articolul 1 |Articolul 2 | Articolul 4 |Articolul 3 | - |Articolul 4 | Articolul 5 |Articolul 5 | Articolele 6 și 7 |Articolul 6 | Articolul 8 |Articolul 7 | - |Articolul 8 | Articolul 14 |Articolul 9 | Articolul 15 |Articolul 10 | Articolul 16 |Articolul 11 | Articolul 17 |Articolul 12 | Articolul 18 |Articolul 13 | Articolul 21 |[1] JO L 358, 31.12.2002, p. 59.[2] Plan pe termen lung de gestionare a merluciului din regiunile nordice. Lisabona, 4-8 iunie 2007. Raportul reuniunii sub-grupului pentru echilibru între resurse și exploatarea lor din cadrul Comitetului științific, tehnic și economic pentru pescuit.[3] Evaluarea impactului planului pe termen lung de gestionare a merluciului din regiunile nordice. Sub-grupul pentru echilibru între resurse și exploatarea lor din cadrul Comitetului științific, tehnic și economic pentru pescuit.[4] JO C, p.[5] JO …[6] JO L 150, 30.4.2004, p. 1.[7] JO L 261, 20.10.1993, p. 1.[8] JO L 223, 15.8.2006, p. 1.[9] JO L 358, 31.12.2002, p. 59.[10] JO L 276, 10.10.1983, p. 1.