				|

		52013PC0173

			Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI privind Agenția Uniunii Europene pentru cooperare și formare în materie de aplicare a legii (Europol) și de abrogare a Deciziilor 2009/371/JAI și 2005/681/JAI /* COM/2013/0173 final - 2013/0091 (COD) */

			   	EXPUNERE DE
MOTIVE
1.           CONTEXTUL PROPUNERII
Oficiul European de Poliție (Europol) și-a
început activitatea ca un organism interguvernamental reglementat printr-o
convenție încheiată între statele membre care a intrat în vigoare în 1999. În
temeiul unei decizii a Consiliului adoptate în 2009, Europol a devenit o
agenție a UE finanțată de la bugetul UE.
Rolul Europol este de a acorda sprijin
acțiunilor serviciilor naționale de aplicare a legii și cooperării reciproce a
acestora în ceea ce privește prevenirea și combaterea criminalității grave și a
terorismului. Europol facilitează schimbul de informații între autoritățile de
aplicare a legii din statele membre și furnizează analize privind
criminalitatea pentru a ajuta forțele naționale de poliție în efectuarea de
anchete transfrontaliere.
Articolul 88 din Tratatul privind funcționarea
Uniunii Europene prevede că Europol trebuie să facă obiectul unui regulament
adoptat prin procedura legislativă ordinară. De asemenea, articolul prevede
instituirea de către colegiuitori a procedurii de control al activităților
Europol de către Parlamentul European, la care parlamentele naționale sunt
asociate.
Colegiul European de Poliție (CEPOL) a fost
instituit în 2005 ca o agenție a UE care se ocupă de activitățile legate de
formarea personalului responsabil cu aplicarea legii. CEPOL are drept scop
facilitarea cooperării între forțele naționale de poliție prin organizarea de
cursuri cu o dimensiune polițienească europeană. CEPOL definește programe
comune privind teme specifice, diseminează cercetările relevante și cele mai
bune practici, coordonează un program de schimb la care participă cadre
superioare din poliție și formatori și poate acționa în calitate de partener în
cadrul subvențiilor acordate de UE pentru proiecte specifice.
Consiliul European, în „Programul de la
Stockholm – O Europă deschisă și sigură în serviciul cetățenilor și pentru
protecția acestora”[1], a invitat Europol să
evolueze și „să devină un centru pentru schimbul de informații dintre
autoritățile care asigură respectarea aplicării legii din statele membre, un
furnizor de servicii și o platformă pentru serviciile de respectare a aplicării
legii” și a făcut apel la instituirea unor programe europene de formare și de
schimb pentru întregul personal cu competențe în materie de aplicare a legii la
nivel național și la nivelul UE, CEPOL având un rol-cheie în asigurarea
dimensiunii europene.
În comunicarea sa intitulată „Strategia de
securitate internă a UE în acțiune: cinci pași către o Europă mai sigură”[2],
Comisia a identificat provocări, principii și orientări fundamentale în ceea ce
privește abordarea aspectelor din domeniul securității pe teritoriul UE și a
sugerat o serie de acțiuni cu participarea Europol și CEPOL în scopul
combaterii riscurilor la adresa securității pe care le generează criminalitatea
gravă și terorismul.
În decursul ultimului deceniu, UE s-a
confruntat cu o creștere a criminalității grave și organizate, precum și cu o
diversificare a formelor sub care se prezintă aceasta[3].
În evaluarea amenințării pe care o reprezintă criminalitatea gravă și
organizată în UE, efectuată de Europol în 2013 (SOCTA 2013), se constată că
„criminalitatea gravă și organizată constituie un fenomen din ce în ce mai
dinamic și complex și rămâne o amenințare semnificativă la adresa securității
și prosperității UE”[4]. Studiul remarcă și că
„efectele globalizării la nivelul societății și afacerilor au facilitat, de
asemenea, apariția de noi variații semnificative în activitatea infracțională,
rețelele infracționale exploatând lacunele legislative, internetul și
condițiile asociate cu criza economică pentru obținerea de profituri ilicite cu
riscuri scăzute”[5]. Internetul este utilizat
ca instrument pentru organizarea și săvârșirea de infracțiuni, servind drept
mijloc de comunicare, piață, loc de recrutare și furnizor de acces la servicii
financiare. De asemenea, internetul facilitează noi forme de criminalitate
informatică, fraudarea cardurilor de plată, precum și distribuirea de materiale
care conțin abuzuri sexuale asupra copiilor.
[6]
Prin urmare, criminalitatea gravă cauzează
prejudicii din ce în ce mai importante victimelor, produce pagube economice la
scară largă și subminează sentimentul de securitate, fără de care cetățenii nu
își pot exercita în mod efectiv libertatea și drepturile individuale.
Infracțiunile de trafic de persoane[7], de droguri ilicite[8]
și de arme de foc[9], infracțiunile financiare,
cum ar fi corupția[10], frauda[11]
și spălarea de bani[12], precum și criminalitatea
informatică[13] nu numai că reprezintă o
amenințare la adresa siguranței personale și economice a celor care trăiesc în
Europa, ci și generează ample profituri ilegale, care consolidează puterea
rețelelor infracționale și lipsesc autoritățile publice de veniturile atât de
necesare. Terorismul rămâne o amenințare majoră la adresa securității UE,
societățile europene fiind în continuare vulnerabile la atacuri teroriste[14].

Criminalitatea reprezintă una dintre primele
cinci preocupări majore ale cetățenilor UE[15]. La întrebarea
privind domeniile asupra cărora instituțiile UE ar trebui să își concentreze
acțiunile, combaterea criminalității este răspunsul care s-a situat pe locul al
patrulea ca frecvență[16]. Într-un sondaj recent,
utilizatorii de internet din UE au exprimat un grad ridicat de preocupare cu
privire la securitatea informatică și criminalitatea informatică[17].
În acest context, este necesar ca agențiile UE
să susțină în mod eficace și eficient cooperarea, schimbul de informații și
formarea în materie de aplicare a legii.
Abordarea comună privind agențiile
descentralizate ale UE, aprobată de Parlamentul European, Consiliu și Comisie
în iulie 2012[18], stabilește principiile
aplicabile acordurilor de guvernanță a unor agenții cum ar fi Europol și CEPOL.
Abordarea comună remarcă, de asemenea, că „ar trebui să fie luată în
considerare fuzionarea agențiilor în cazul în care sarcinile lor se suprapun,
în cazul în care pot fi avute în vedere sinergii sau în cazul în care agențiile
ar fi mai eficiente dacă ar face parte dintr-o structură mai mare”.
Fuzionarea Europol și CEPOL într-o singură
agenție, situată în actualul sediu al Europol din Haga ar genera sinergii
importante și câștiguri în materie de eficiență. Combinarea cunoștințelor
Europol în materie de cooperare polițienească operațională cu expertiza CEPOL
în domeniul formării și al educației ar consolida legăturile și ar crea
sinergii între cele două domenii. Contactele între personalul operațional și
personalul responsabil cu formarea, care ar lucra în cadrul unei singure
agenții, ar contribui la identificarea nevoilor în materie de formare, sporind
astfel relevanța și orientarea formării la nivelul UE, în beneficiul cooperării
polițienești globale la nivelul UE. S-ar evita suprapunerea funcțiilor de
sprijin în cadrul celor două agenții, iar economiile astfel rezultate ar putea
fi redistribuite și investite în funcții operaționale și de formare de bază. Acest
aspect este deosebit de important într-un context economic în care resursele
naționale și cele ale UE sunt limitate și în care fondurile pentru consolidarea
formării la nivelul UE în materie de aplicare a legii ar putea să nu fie
disponibile în caz contrar.
Prin urmare, prezenta propunere de regulament
prevede un cadru juridic pentru un nou Europol care succede și înlocuiește
Europol, astfel cum a fost instituit prin Decizia 2009/371/JAI a
Consiliului din 6 aprilie 2009 privind înființarea Oficiului European de
Poliție (Europol), și CEPOL, astfel cum a fost instituit prin Decizia 2005/681/JAI
a Consiliului de instituire a Colegiului European de Poliție (CEPOL).
Propunerea este conformă cu cerințele
Tratatului de la Lisabona, cu așteptările Programului de la Stockholm, cu
prioritățile prevăzute în Strategia de securitate internă în acțiune și cu
dispozițiile Abordării comune privind agențiile descentralizate ale UE.
2.           REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE
INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRILOR IMPACTULUI
În 2010 și 2011 au avut loc dialoguri privind
pregătirea reformei Europol, a CEPOL și a formării la nivelul UE în materie de
aplicare a legii. La aceste dialoguri au participat Comisia și reprezentanți ai
Parlamentului European, ai Consiliului Uniunii Europene, ai Consiliului de
administrație al Europol și, respectiv, al CEPOL, precum și reprezentanți ai
parlamentelor naționale.
În conformitate cu politica sa privind „o mai
bună legiferare”, Comisia a efectuat două evaluări de impact al alternativelor
în materie de politică referitoare la Europol și CEPOL[19].

Evaluarea impactului cu privire la Europol s-a
bazat pe două obiective de politică, și anume creșterea volumului informațiilor
pe care statele membre le furnizează Europol și stabilirea unui mediu de
prelucrare a datelor care să permită Europol să acorde pe deplin asistență
statelor membre în prevenirea și combaterea criminalității grave și a
terorismului. În ceea ce privește primul obiectiv, au fost evaluate două
opțiuni de politică: (i) clarificarea obligației juridice a statelor membre de
a furniza date Europol, prevăzându-se măsuri de stimulare și un mecanism de
raportare privind rezultatele obținute de fiecare stat membru și (ii) autorizarea
accesului Europol la bazele naționale de date relevante în materie de aplicare
a legii pe baza unor căutări de tip răspuns pozitiv/negativ („hit/no hit”). În
ceea ce privește obiectivul de politică privind mediul de prelucrare a datelor,
au fost evaluate două opțiuni de politică: (i) unificarea celor două fișiere de
lucru pentru analiză existente și (ii) un nou mediu de prelucrare care să
instituie garanții procedurale în scopul punerii în aplicare a principiilor de
protecție a datelor, cu un accent special pe luarea în considerare a vieții
private începând cu momentul conceperii („privacy by design”).
Evaluarea impactului cu privire la CEPOL s-a
bazat pe două obiective de politică, și anume (i) asigurarea unei formări de
calitate superioară, mai coordonată și mai consecventă referitoare la aspecte
legate de criminalitatea transfrontalieră, de care să beneficieze o gamă mai
largă de membri ai personalului responsabil cu aplicarea legii, și (ii)
instituirea unui cadru pentru a realiza acest lucru, în conformitate cu
Abordarea comună privind agențiile descentralizate ale UE. În contextul
prezentării de către Comisie a unui program de formare în materie de aplicare a
legii, pentru a cărui punere în aplicare vor fi necesare resurse suplimentare,
Comisia a examinat diferite opțiuni, inclusiv consolidarea și raționalizarea
CEPOL ca agenție distinctă și fuzionarea, parțială sau integrală, a funcțiilor
CEPOL și ale Europol într-o nouă agenție Europol.
Conform metodologiei consacrate a Comisiei,
fiecare opțiune de politică a fost evaluată, cu ajutorul unui grup de
coordonare între servicii, din punctul de vedere al impactului său asupra
securității, al costurilor (inclusiv asupra bugetului instituțiilor UE) și al
consecințelor în materie de drepturi fundamentale.
Analiza impactului global a condus la
elaborarea opțiunii de politică preferate, care este încorporată în prezenta
propunere. Conform evaluării, punerea în aplicare a acesteia va avea ca
rezultat creșterea eficacității Europol ca agenție care acordă un sprijin
cuprinzător personalului responsabil cu aplicarea legii în Uniunea Europeană.
3.           ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII
Articolul 88 și articolul 87 alineatul (2)
litera (b) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene reprezintă
temeiul juridic al propunerii.
Obiectivul și conținutul propunerii
legislative
Prezenta propunere are drept scop:
·
alinierea Europol la cerințele Tratatului de la
Lisabona prin stabilirea cadrului legislativ al Europol în regulament și prin
introducerea unui mecanism de control al activităților Europol de către
Parlamentul European, împreună cu parlamentele naționale. Astfel s-ar consolida
legitimitatea democratică și răspunderea Europol față de cetățenii europeni;
·
îndeplinirea obiectivelor Programului de la
Stockholm prin transformarea Europol într-un „centru pentru schimbul de
informații dintre autoritățile care asigură respectarea aplicării legii din
statele membre” și instituirea de programe europene de formare și de schimb
pentru întregul personal cu competențe în materie de aplicare a legii la nivel
național și la nivelul UE;
·
atribuirea de noi responsabilități Europol, astfel
încât acesta să poată furniza un sprijin mai amplu autorităților de aplicare a
legii din statele membre. Aceasta include preluarea de către Europol a
actualelor sarcini ale CEPOL în domeniul formării personalului responsabil cu
aplicarea legii în UE și dezvoltarea unui program de formare în materie de
aplicare a legii. Aceasta presupune, de asemenea, posibilitatea ca Europol să
dezvolte centrele UE specializate în combaterea anumitor tipuri de
criminalitate care se încadrează în obiectivele Europol, în special Centrul
European de Combatere a Criminalității Informatice;
·
asigurarea unui regim solid în materie de protecție
a datelor pentru Europol, în special în scopul de a garanta că autoritatea de
protecție a datelor care supraveghează activitatea Europol beneficiază de
independență completă, poate acționa cu eficacitate și dispune de suficiente
competențe de informare;
·
îmbunătățirea guvernanței Europol, prin creșterea
eficienței și alinierea acestuia la principiile stabilite în Abordarea comună
privind agențiile descentralizate ale UE.
Propunerea îndeplinește obiectivele în modul
următor:
1. Alinierea Europol la cerințele
Tratatului de la Lisabona și creșterea gradului de răspundere a acestuia
Regulamentul asigură că activitățile Europol
fac obiectul unui control exercitat de către reprezentanții aleși în mod
democratic ai cetățenilor UE. Normele propuse sunt conforme cu dispozițiile
Comunicării din 2010 a Comisiei privind procedurile de control al activităților
Europol de către Parlamentul European, împreună cu parlamentele naționale[20].
În special, Parlamentul European și
parlamentele naționale:
·
sunt informate prin intermediul rapoartelor anuale
de activitate și primesc conturile anuale finale;
·
primesc spre informare evaluări privind
amenințările, analize strategice și rapoarte generale asupra situației
referitoare la obiectivul Europol, precum și rezultatele studiilor și
evaluărilor comandate de Europol și acordurile de lucru convenite cu
autoritățile țărilor terțe pentru punerea în aplicare a acordurilor
internaționale încheiate de Uniunea Europeană cu țara terță respectivă;
·
primesc spre informare programul multianual de
lucru și programul anual de lucru, după adoptarea acestora;
·
primesc rapoarte privind cantitatea și calitatea
informațiilor pe care fiecare stat membru le furnizează Europol și privind
îndeplinirea sarcinilor de către unitatea națională a statului membru
respectiv;
·
pot să discute cu directorul executiv și cu
președintele Consiliului de administrație aspecte legate de Europol, ținând
cont de obligațiile privind respectarea discreției și a confidențialității.
În plus, Parlamentul European:
·
își îndeplinește funcțiile de autoritate bugetară,
în special: primește situația estimărilor, primește raportul privind gestiunea
bugetară și financiară pentru exercițiul financiar respectiv, poate să solicite
orice informație necesară pentru procedura de descărcare de gestiune și acordă descărcarea
de gestiune directorului executiv în ceea ce privește executarea bugetului;
·
este consultat cu privire la programul multianual
de lucru al Europol;
·
primește spre informare programul anual de lucru al
Europol;
·
poate să îl invite pe directorul executiv al
Europol sau pe directorul executiv adjunct selectat de Consiliul de
administrație la o audiere de către comisia parlamentară competentă;
·
poate să îl invite pe directorul executiv să
răspundă la întrebările sale cu privire la îndeplinirea sarcinilor care îi
revin.
Pentru a permite Parlamentului European să își
exercite dreptul de control, dar, în același timp, pentru a garanta
confidențialitatea informațiilor operaționale, este necesar ca Europol și
Parlamentul European să încheie un acord de lucru privind accesul la informații
clasificate ale Uniunii Europene și la informații sensibile neclasificate
prelucrate de Europol sau prin intermediul acestuia.
2. Europol ca centru pentru schimbul de
informații între autoritățile de aplicare a legii în statele membre
Pentru a îmbunătăți datele operative aflate la
dispoziția Europol, astfel încât acesta să poată susține mai bine statele
membre și să îi informeze mai bine pe cei care răspund de elaborarea
politicilor UE, propunerea vizează creșterea volumului de informații furnizate
de statele membre către Europol. Aceasta se realizează prin întărirea
obligației statelor membre de a furniza date relevante către Europol. Se
prevede o măsură de stimulare prin extinderea posibilității ca serviciile de
aplicare a legii să primească sprijin financiar pentru anchete transfrontaliere
în alte domenii decât falsificarea monedei euro. Se introduce un mecanism de
raportare în scopul de a monitoriza contribuția statelor membre în ceea ce
privește furnizarea de date către Europol.
Pentru a permite Europol să îmbunătățească
stabilirea de legături între datele aflate deja în posesia sa și analiza
ulterioară a acestora, arhitectura de prelucrare a agenției este modificată.
Aceasta nu mai predefinește bazele de date sau sistemele, ci adoptă o abordare
de luare în considerare a vieții private începând cu momentul conceperii
(„privacy by design”) și asigură o transparență deplină față de responsabilul
cu protecția datelor din cadrul Europol și de Autoritatea Europeană pentru
Protecția Datelor (AEPD). Standarde ridicate în materie de protecție și
securitate a datelor sunt asigurate prin intermediul garanțiilor procedurale
care se aplică fiecărui tip specific de informații. Regulamentul stabilește în
detaliu scopurile în care sunt prelucrate datele (verificare încrucișată,
analize strategice sau analize cu caracter general de alt tip, analize
operaționale în cazuri specifice), sursele de informații și cine poate avea
acces la date. De asemenea, regulamentul enumeră categoriile de date cu
caracter personal și persoanele vizate ale căror date pot fi colectate pentru
fiecare activitate specifică de prelucrare a informațiilor. Aceasta ar permite
Europol să își adapteze arhitectura informatică la provocările viitoare și la
nevoile autorităților de aplicare a legii în UE. Odată pusă în practică,
arhitectura respectivă ar permite Europol să stabilească legături între datele
relevante și să le analizeze, să identifice mai rapid tendințele și tiparele și
să reducă stocarea multiplă de date. În același timp, ar fi garantate standarde
ridicate în materie de protecție a datelor. Respectarea acestor standarde va fi
supravegheată de Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor.
În acest fel, analiștii Europol ar dobândi o
imagine de ansamblu asupra criminalității grave și a terorismului din UE. Aceștia
ar fi în măsură să identifice rapid tendințele și tiparele în toate domeniile
infracționale și să elaboreze rapoarte de informare operativă mai cuprinzătoare
și mai relevante pentru a sprijini autoritățile de aplicare a legii din statele
membre.
3. Noi responsabilități: formare și
dezvoltarea centrelor UE de combatere a unor infracțiuni specifice
Pentru a asigura sinergii în sprijinul acordat
de UE activităților polițienești și pentru a permite punerea deplină în
aplicare a programului UE de formare în materie de aplicare a legii propus în
paralel cu prezentul regulament[21], Europol va prelua și va
valorifica sarcinile îndeplinite anterior de CEPOL. Existența unor legături mai
strânse între formare și activitatea operațională va avea ca rezultat o formare
mai bine orientată și mai relevantă pentru personalul responsabil cu aplicarea
legii.
Europol, prin intermediul unui nou departament,
denumit Academia Europol, își va asuma responsabilitatea pentru sprijinirea,
dezvoltarea, furnizarea și coordonarea la nivel strategic a formării
personalului responsabil cu aplicarea legii, și nu numai a formării cadrelor
superioare (astfel cum este cazul în temeiul actualei Decizii CEPOL). Activitățile
respective vor aborda nevoile de creștere a gradului de informare cu privire la
instrumentele internaționale și cele ale Uniunii și nevoile de cunoaștere a
acestor instrumente, încurajarea cooperării transfrontaliere, cunoașterea
specializată a unor domenii tematice specifice în materie penală sau
polițienească și pregătirea pentru participarea la misiuni polițienești civile
ale UE în țări terțe. Academia Europol va răspunde de dezvoltarea și evaluarea
unor instrumente educaționale în conformitate cu cerințele identificate în cadrul
evaluărilor periodice privind nevoile în materie de formare. Aceasta va
contribui la activitatea de cercetare și va viza instituirea de parteneriate cu
organisme ale Uniunii și cu instituții academice private, după caz.
Componența, funcțiile și procedurile
Consiliului de administrație reflectă noile responsabilități ale Europol
referitoare la formarea în materie de aplicare a legii, precum și cele mai bune
practici stabilite în Abordarea comună privind agențiile descentralizate ale UE.

Un comitet științific pentru formare va consilia
Consiliul de administrație în vederea orientării activităților de formare ale
Europol și a garantării calității științifice a acestora.
Pentru a consolida capacitatea UE de a face
față fenomenelor infracționale specifice, care necesită în mod special un efort
comun, Europol are posibilitatea de a dezvolta centre de luptă împotriva unor
forme specifice de criminalitate, de exemplu Centrul European de Combatere a
Criminalității Informatice.
Astfel de centre ale UE, care integrează
diverse abordări în materie de combatere a formelor specifice de criminalitate,
ar contribui cu valoare adăugată la acțiunile întreprinse de statele membre. Acestea
ar putea, de exemplu, să servească drept puncte focale de informare, să pună în
comun cunoștințele de specialitate pentru a sprijini statele membre în
consolidarea capacităților, să sprijine anchetele statelor membre sau să devină
o voce colectivă a anchetatorilor europeni din cadrul autorităților de aplicare
a legii în domeniul respectiv.
4. Un regim solid de protecție a datelor
Propunerea consolidează regimul în materie de
protecție a datelor aplicabil activităților Europol. În special, se iau
următoarele măsuri:
·
actualul regim autonom al Europol în materie de
protecție a datelor este consolidat și mai mult, luând în considerare, în mare
măsură, principiile care stau la baza Regulamentului (CE) nr. 45/2001 privind
protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter
personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera
circulație a acestor date[22]. Întrucât Declarația 21
atașată la tratat recunoaște natura specifică a prelucrării datelor cu caracter
personal în contextul aplicării legii, normele Europol privind protecția
datelor au fost aliniate, de asemenea, la dispozițiile altor instrumente de
protecție a datelor aplicabile în domeniul cooperării judiciare în materie
penală și al cooperării polițienești. Acestea sunt, în special, Convenția nr. 108
a Consiliului Europei[23] și Recomandarea nr. R (87)
a Consiliului Europei[24], precum și Decizia-cadru
nr. 2008/977/JAI a Consiliului privind protecția datelor cu caracter personal
în cadrul cooperării polițienești și judiciare în materie penală[25].
Aceasta va asigura un nivel ridicat de protecție a persoanelor fizice în ceea
ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal, ținând, totodată, seama
în mod corespunzător de natura specifică a activității de aplicare a legii;
·
accesul statelor membre la datele cu caracter
personal deținute de Europol și referitoare la analize operaționale devine
indirect pe baza unui sistem de tip răspuns pozitiv/negativ („hit/no hit”): o
comparare automată generează un răspuns pozitiv anonim („hit”), dacă datele
deținute de statul membru solicitant corespund datelor deținute de Europol.
Datele aferente, cu caracter personal sau legate de cazul instrumentat, sunt
furnizate numai ca răspuns la o cerere ulterioară, distinctă;
·
prelucrarea datelor cu caracter personal privind
victimele, martorii, alte persoane decât suspecții și minorii este interzisă,
cu excepția cazului în care este strict necesară. Această limitare se aplică,
de asemenea, datelor care dezvăluie originea rasială sau etnică, opiniile
politice, religia sau convingerile personale, apartenența sindicală și datelor
privind sănătatea sau viața sexuală (date sensibile cu caracter personal). În
plus, datele sensibile cu caracter personal pot fi prelucrate doar atunci când
completează alte date cu caracter personal prelucrate deja de Europol. Acesta din
urmă are obligația ca la fiecare șase luni să transmită AEPD o prezentare
generală privind toate datele sensibile cu caracter personal. În sfârșit, nicio
decizie care produce efecte juridice asupra persoanei vizate nu poate fi luată
exclusiv pe baza prelucrării automate a datelor sensibile cu caracter personal,
cu excepția cazului în care luarea deciziei este autorizată de dreptul UE, de legislația
națională sau de AEPD;
·
pentru creșterea transparenței, dreptul de acces al
persoanelor fizice la datele cu caracter personal deținute de Europol este
consolidat. Informațiile pe care Europol trebuie să le furnizeze persoanei
fizice care solicită acces la datele proprii sunt enumerate în regulament;
·
propunerea stabilește norme clare privind
repartizarea răspunderii în materie de protecție a datelor, în special, aceasta
prevede că Europol are responsabilitatea de a analiza periodic dacă este
necesar ca datele cu caracter personal să fie stocate în continuare;
·
obligația de înregistrare și documentare este
extinsă de la simplul acces la o gamă mai largă de activități de prelucrare a
datelor: colectare, alterare, accesare, divulgare, combinare și ștergere.
Pentru a asigura un mai bun control asupra utilizării datelor și informații mai
clare cu privire la cine le prelucrează, regulamentul interzice modificarea registrelor;
·
orice persoană fizică poate solicita despăgubiri
din partea Europol pentru prelucrarea ilegală a datelor sau pentru o acțiune
incompatibilă cu dispozițiile prezentului regulament. Într-un astfel de caz,
Europol și statul membru în care s-a produs prejudiciul sunt răspunzători în
solidar (Europol în temeiul articolului 340 din tratat, iar statul membru în baza
dreptului său național);
·
rolul autorității externe de protecția datelor care
supraveghează activitatea Europol este consolidat. Autoritatea Europeană pentru
Protecția Datelor va avea competența de a supraveghea prelucrarea datelor cu
caracter personal de către Europol. Aceasta asigură conformitatea deplină cu
criteriile privind independența stabilite de jurisprudența Curții de Justiție
și, datorită competențelor AEPD în materie de punere în aplicare, eficacitatea
supravegherii protecției datelor;
·
cu toate acestea, autoritățile naționale de
protecție a datelor sunt în continuare competente în ceea ce privește
supravegherea introducerii, extragerii și oricărei comunicări de date cu
caracter personal efectuate de statul membru în cauză către Europol. De
asemenea, acestora le revine continuare responsabilitatea de a analiza dacă o
astfel de înregistrare, extragere sau comunicare încalcă drepturile persoanei
vizate;
·
regulamentul introduce elemente de „supraveghere
comună” în ceea ce privește datele transferate către Europol și prelucrate de
acesta. În aspecte specifice care necesită implicare la nivel național și
pentru a asigura aplicarea coerentă a prezentului regulament în întreaga Uniune
Europeană, Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor și autoritățile
naționale de supraveghere, fiecare acționând în limita competențelor sale, ar
trebui să coopereze.
5. O guvernanță îmbunătățită
Propunerea îmbunătățește guvernanța Europol,
prin urmărirea obiectivului de creștere a eficienței, prin raționalizarea
procedurilor, în special în ceea ce privește Consiliul de administrație și
directorul executiv, și prin alinierea Europol la principiile stabilite în
Abordarea comună privind agențiile descentralizate ale UE.
Comisia și statele membre sunt reprezentate în
cadrul Consiliului de administrație al Europol pentru a controla cu eficacitate
activitatea acestuia. În scopul de a reflecta dublul mandat al noii agenții –
sprijin operațional și formare în materie de aplicare a legii – membrii
titulari ai Consiliului de administrație sunt numiți pe baza cunoștințelor lor
privind cooperarea în domeniul aplicării legii, în timp ce membrii supleanți sunt
numiți pe baza cunoștințelor lor referitoare la formarea personalului
responsabil cu aplicarea legii. Membrii supleanți vor acționa în calitate de
membri titulari ori de câte ori au loc dezbateri sau se iau hotărâri cu privire
la aspecte care țin de formare. Consiliul de administrație va fi consiliat de
un comitet științific în ceea ce privește aspectele tehnice în materie de
formare (Comitetul științific pentru formare).
Consiliului de administrație îi sunt acordate
competențele necesare, în special în ceea ce privește stabilirea bugetului,
verificarea executării acestuia, adoptarea normelor financiare și a
documentelor de planificare corespunzătoare, instituirea unor proceduri de
lucru transparente pentru luarea deciziilor de către directorul executiv al
Europol, adoptarea raportului anual de activitate și numirea directorului
executiv.
În vederea raționalizării procedurilor de
luare a deciziilor, Consiliul de administrație poate hotărî, de asemenea, instituirea
unui comitet executiv. Un astfel de comitet executiv de dimensiuni reduse, din
care ar face parte un reprezentant al Comisiei, ar putea fi implicat mai
îndeaproape în monitorizarea activităților Europol cu scopul de a consolida
supravegherea gestionării administrative și bugetare, în special în materie de
audit.
În vederea asigurării unei funcționări
cotidiene eficiente a Europol, directorul executiv este reprezentantul legal și
administratorul acestuia. Directorul executiv este complet independent în
îndeplinirea îndatoririlor sale și se asigură că Europol îndeplinește sarcinile
prevăzute în prezentul regulament. În special, directorul executiv răspunde de elaborarea
documentelor bugetare și de planificare înaintate Consiliului de administrație
în vederea adoptării unei decizii, precum și de punerea în aplicare a
programelor anuale și multianuale de lucru ale Europol și a altor documente de
planificare.
4.           IMPLICAȚIILE BUGETARE
Fuzionarea integrală a CEPOL și EUROPOL va
genera sinergii și câștiguri în materie de eficiență. Se estimează că economiile
astfel realizate se vor ridica la 17,2 milioane EUR pentru perioada 2015-2020
și la 14 posturi în echivalent normă întreagă (ENI).
Cu toate că prezenta propunere valorifică
economiile rezultate și se bazează pe resursele existente, Europol va avea nevoie
de resurse suplimentare pentru punerea în aplicare a noilor sarcini referitoare
la formarea personalului responsabil cu aplicarea legii, precum și pentru
prelucrarea și analizarea fluxurilor suplimentare de informații preconizate,
inclusiv prin intermediul Centrului European de Combatere a Criminalității
Informatice. Operarea și dezvoltarea în continuare a Centrului European de
Combatere a Criminalității Informatice are, de departe, cel mai mare impact
asupra resurselor. În paralel cu aceste necesități de a beneficia de resurse
noi, CEPOL și Europol participă, de asemenea, la reducerea curentă cu 5 %
a personalului din toate agențiile UE și contribuie cu posturi proprii la un
fond de realocare în cadrul agențiilor UE în favoarea sarcinilor noi și a agențiilor
recent înființate.
Vor fi necesare 12 posturi suplimentare în
echivalent normă întreagă (ENI) pentru punerea în aplicare a noilor atribuții
referitoare la formarea personalului responsabil cu aplicarea legii, și anume
activitățile necesare pentru implementarea programului european de formare în
materie de aplicare a legii, propus în paralel cu prezentul regulament.
Resursele umane necesare pentru noile activități de formare vor fi obținute ca
urmare a integrării CEPOL în Europol, cu economisirea a 14 posturi, ceea ce
echivalează cu 10,1 milioane EUR pentru perioada 2015-2020. Prin renunțarea la 14
posturi în echivalent normă întreagă, CEPOL ar trebui să îndeplinească cerința
de a reduce personalul cu 5 % și de a contribui la fondul de realocare. În plus,
se estimează că se vor economisi 7,1 milioane EUR ca urmare a reducerii
costurilor aferente clădirilor și echipamentelor și a reducerii cheltuielilor
Consiliului de administrație în aceeași perioadă. Se preconizează că
delocalizarea a aproximativ 40 de posturi din actualul sediu al CEPOL din
Bramshill, Regatul Unit, la sediul Europol din Haga, Țările de Jos, va genera
costuri unice limitate, estimate la 30 000 EUR. Întrucât Regatul Unit și-a
anunțat intenția de a închide sediul din Bramshill, CEPOL va trebui delocalizat
în orice caz.
Vor fi necesare 3 posturi suplimentare în
echivalent normă întreagă pentru gestionarea cerințelor sporite de prelucrare a
datelor care vor rezulta din creșterea preconizată a cantității de informații
furnizate Europol ca urmare a prezentei propuneri (care combină o obligație
consolidată a spatelor membre de a furniza Europol date relevante, sprijin
financiar pentru anchete individuale și rapoarte de monitorizare). Personalul
necesar va fi recrutat treptat între 2015 și 2017, ceea ce va genera costuri
estimative cu personalul în valoare de 1,8 milioane EUR pentru perioada 2015-2020.
Cu toate acestea, aproximativ două treimi din costurile respective vor fi
compensate prin economiile care rezultă din fuzionarea CEPOL: două (2) ENI vor
fi asigurate de cele 2 posturi rămase din cele 14 economisite ca urmare a fuzionării
CEPOL.
În ceea ce privește Centrul European de
Combatere a Criminalității Informatice, se va recruta personal pentru 41 de
posturi suplimentare în echivalent normă întreagă pe parcursul perioadei 2015-2020.
Sarcinile aferente personalului necesar sunt identificate într-un document de
lucru al serviciilor Comisiei care însoțește prezenta propunere. Pentru aceeași
perioadă, se estimează că Centrul European de Combatere a Criminalității
Informatice va genera alte costuri decât cele cu personalul în valoare de 16,6
milioane EUR. În 2013, 44 de posturi în echivalent normă întreagă au fost
alocate deja Centrului European de Combatere a Criminalității Informatice prin
realocare internă în cadrul Europol, iar un număr suplimentar de 17 posturi în
echivalent normă întreagă a fost solicitat de Europol în proiectul de buget
pentru 2014.
Pentru respectarea cerinței de reducere a
personalului cu 5 % și pentru a contribui la fondul de realocare, Europol ar
trebui să renunțe la 34 de posturi în echivalent normă întreagă pentru perioada
2015-2018, pe lângă cele 12 posturi în echivalent normă întreagă la care trebuie
să se renunțe deja până în 2014.
În sfârșit, prezenta propunere va necesita alocarea
de resurse suplimentare Autorității Europene pentru Protecția Datelor, estimate
la 1 post în echivalent normă întreagă. În perioada 2015-2020, modificarea
dispozițiilor privind supravegherea protecției datelor va genera economii în
valoare de 3 milioane EUR pentru Europol, nemaifiind necesară susținerea actualului
Organism comun de supraveghere, și costuri suplimentare în valoare de 1,5
milioane EUR pentru AEPD.
Prin urmare, în perioada 2015-2020 impactul
bugetar total al propunerii legislative se ridică la 623 de milioane EUR pentru
agenția rezultată în urma fuzionării și la 1,5 milioane EUR pentru AEPD[26].
2013/0091 (COD)
Propunere de
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI
AL CONSILIULUI
privind Agenția Uniunii Europene pentru
cooperare și formare în materie de aplicare a legii (Europol) și de abrogare a
Deciziilor 2009/371/JAI și 2005/681/JAI
PARLAMENTUL
EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere
Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 88 și
articolul 87 alineatul (2) litera (b),
având în vedere
propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea
proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,
după consultarea
Autorității Europene pentru Protecția Datelor,
hotărând în
conformitate cu procedura legislativă ordinară,
întrucât:
(1)       Europol a fost înființat prin
Decizia 2009/371/JAI[27] ca entitate a Uniunii
finanțată de la bugetul general al Uniunii pentru a sprijini și a consolida
activitatea autorităților competente ale statelor membre și cooperarea reciprocă
a acestora în ceea ce privește prevenirea și combaterea criminalității
organizate, a terorismului și a altor forme de criminalitate gravă care
afectează două sau mai multe state membre. Decizia 2009/371/JAI a înlocuit
Convenția în temeiul articolului K.3 din Tratatul privind Uniunea Europeană
privind înființarea Oficiului European de Poliție (Convenția Europol)[28].
(2)       Articolul 88 din tratat
prevede că Europol trebuie să facă obiectul unui regulament adoptat în
conformitate cu procedura legislativă ordinară. De asemenea, articolul prevede
instituirea procedurii de control al activităților Europol de către Parlamentul
European, la care parlamentele naționale sunt asociate. Prin urmare, este
necesară înlocuirea Deciziei 2009/371/JAI cu un regulament de stabilire a
normelor privind controlul parlamentar.
(3)       Colegiul European de Poliție
(„CEPOL”) a fost instituit prin Decizia 2005/681/JAI[29]
pentru a facilita cooperarea între forțele naționale de poliție prin
organizarea și coordonarea activităților de formare cu o dimensiune
polițienească europeană.
(4)       „Programul de la Stockholm –
O Europă deschisă și sigură în serviciul cetățenilor și pentru protecția
acestora”[30] invită Europol să
evolueze și să devină „un centru pentru schimbul de informații între autoritățile
care asigură respectarea aplicării legii din statele membre, un furnizor de
servicii și o platformă pentru serviciile de respectare a aplicării legii”. Pe
baza unei evaluări a funcționării Europol, îmbunătățirea în continuare a
eficacității sale operaționale este necesară pentru realizarea acestui
obiectiv. Programul de la Stockholm stabilește, de asemenea, obiectivul de a
crea o cultură europeană veritabilă în domeniul respectării aplicării legii
prin instituirea de programe europene de formare și de schimb pentru întregul
personal cu competențe în materie de aplicare a legii la nivel național și la
nivelul Uniunii.
(5)       Rețelele infracționale și
teroriste la scară largă reprezintă o amenințare semnificativă la adresa
securității interne a Uniunii, precum și a siguranței și bunăstării cetățenilor
săi. Evaluările disponibile privind amenințările arată că grupurile
infracționale devin din ce în ce mai mult poliinfracționale și operează
transfrontalier. Prin urmare, este necesar ca autoritățile naționale de
aplicare a legii să coopereze din ce în ce mai strâns cu omologii din alte
state membre. În acest context, este necesar să se furnizeze Europol mijloacele
necesare pentru a susține în mai mare măsură statele membre în ceea ce privește
prevenirea criminalității, efectuarea de analize și desfășurarea de anchete în
întreaga Uniune. Această necesitate a fost confirmată, de asemenea, în
evaluările Deciziilor 2009/371/JAI și 2005/681/JAI.
(6)       Ținând seama de legăturile
existente între atribuțiile Europol și CEPOL, integrarea și raționalizarea
funcțiilor celor două agenții ar consolida eficacitatea activității
operaționale, relevanța activității formării și eficiența cooperării
polițienești la nivelul Uniunii.
(7)       Deciziile 2009/371/JAI și 2005/681/JAI
ar trebui, prin urmare, să fie abrogate și înlocuite cu prezentul regulament,
care se bazează pe lecțiile învățate din punerea în aplicare a ambelor decizii.
Europol, astfel cum este instituit prin prezentul regulament, ar trebui să înlocuiască
și să preia funcțiile Europol și CEPOL, astfel cum sunt prevăzute de cele două
decizii abrogate.
(8)       Întrucât criminalitatea depășește
adesea frontierele interne, Europol ar trebuie să sprijine și să consolideze
acțiunile și cooperarea statelor membre în prevenirea și combaterea
criminalității grave care afectează două sau mai multe state membre. Întrucât
terorismul reprezintă una dintre cele mai grave amenințări la adresa securității
Uniunii, Europol ar trebui să acorde asistență statelor membre pentru a face
față provocărilor comune în această privință. În calitate de agenție a UE de aplicare
a legii, Europol ar trebui, de asemenea, să susțină și să consolideze acțiunile
și cooperarea privind combaterea formelor de criminalitate care afectează
interesele UE. De asemenea, Europol ar trebui să ofere sprijin în prevenirea și
combaterea infracțiunilor conexe săvârșite pentru a procura mijloacele necesare
săvârșirii unor acte aflate în sfera de competență a Europol, pentru a le
înlesni, pentru le săvârși sau pentru a asigura impunitatea acestora.
(9)       Europol ar trebui să asigure
o formare de calitate superioară, mai coerentă și mai consecventă pentru toate
tipurile de personal responsabil cu aplicarea legii, într-un cadru clar în
conformitate cu nevoile identificate în materie de formare.
(10)     Europol ar trebui să poată
solicita statelor membre să inițieze, să efectueze sau să coordoneze anchete
penale în cazurile specifice în care cooperarea transfrontalieră ar contribui
cu valoare adăugată. Europol ar trebui să informeze Eurojust cu privire la
astfel de solicitări.
(11)     Pentru a spori eficacitatea
Europol ca centru pentru schimbul de informații în Uniune, ar trebui să se
prevadă obligații clare pentru statele membre de a furniza Europol datele
necesare în scopul îndeplinirii obiectivelor sale. În punerea în aplicare a
unor astfel de obligații, statele membre ar trebui să acorde o atenție specială
furnizării de date relevante pentru combaterea infracțiunilor care sunt
considerate priorități strategice și operaționale în cadrul instrumentelor de
politică relevante ale Uniunii. De asemenea, statele membre ar trebui să
furnizeze Europol o copie a schimburilor bilaterale și multilaterale de
informații cu alte state membre referitoare la infracțiunile care se încadrează
în obiectivele Europol. În același timp, Europol ar trebui să crească nivelul
sprijinului pe care îl acordă statelor membre, astfel încât să consolideze
cooperarea reciprocă și schimbul de informații. Europol ar trebui să înainteze un
raport anual tuturor instituțiilor Uniunii și parlamentelor naționale în care
să prezinte în ce măsură statele membre îi furnizează informații.
(12)     În vederea asigurării unei
cooperări eficace între Europol și statele membre, în fiecare stat membru ar
trebui să se înființeze o unitate națională. Aceasta ar trebui să fie punctul
principal de legătură între autoritățile naționale de aplicare a legii,
institutele de formare și Europol. Pentru a asigura un schimb de informații
continuu și eficace între Europol și unitățile naționale și pentru a facilita
cooperarea acestora, fiecare unitate națională ar trebui să detașeze cel puțin
un ofițer de legătură la Europol.
(13)     Luând în considerare structura
descentralizată a unora dintre statele membre și necesitatea de a asigura în
anumite cazuri schimburi rapide de informații, Europol ar trebui să fie
autorizat să coopereze în mod direct cu autoritățile de aplicare a legii în
statele membre în cadrul anchetelor individuale, informând în același timp
unitățile naționale Europol.
(14)     În vederea asigurării unei
formări de înaltă calitate, coerente și consecvente în materie de aplicare a
legii la nivelul Uniuni, Europol ar trebui să acționeze în conformitate cu
politica Uniunii privind formarea în domeniul aplicării legii. Formarea la
nivelul Uniunii ar trebui să fie disponibilă pentru toate tipurile de personal
responsabil cu aplicarea legii. Europol ar trebui să asigure că formarea este
evaluată, iar concluziile rezultate în urma evaluărilor privind nevoile în
materie de formare sunt încorporate în activitatea de planificare pentru
reducerea suprapunerilor. Europol ar trebui să promoveze recunoașterea în
statele membre a formării furnizate la nivelul Uniunii.
(15)     Este necesar, de asemenea, să
se îmbunătățească guvernanța Europol, prin urmărirea obiectivului de creștere a
eficienței și prin raționalizarea procedurilor.
(16)     Comisia și statele membre ar
trebui să fie reprezentate în cadrul Consiliului de administrație al Europol
pentru a supraveghea cu eficacitate activitatea acestuia. În scopul de a reflecta
dublul mandat al noii agenții, sprijin operațional și formare în materie de
aplicare a legii, membrii titulari ai Consiliului de administrație ar trebui să
fie numiți pe baza cunoștințelor lor privind cooperarea în domeniul aplicării
legii, în timp ce membrii supleanți ar trebui să fie numiți pe baza
cunoștințelor lor referitoare la formarea personalului responsabil cu aplicarea
legii. Membrii supleanți ar trebui să acționeze în calitate de membri titulari
în absența acestora și ori de câte ori au loc discuții sau se iau hotărâri
referitoare la formare. Consiliul de administrație ar trebui să fie consiliat
de un comitet științific în ceea ce privește aspectele tehnice în materie de
formare.
(17)     Consiliului de administrație
ar trebui să i se acorde competențele necesare, în special cu privire la
stabilirea bugetului, verificarea executării acestuia, adoptarea normelor
financiare și a documentelor de planificare corespunzătoare, instituirea unor
proceduri de lucru transparente pentru luarea deciziilor de către directorul
executiv al Europol și adoptarea raportului anual de activitate. Acesta ar
trebui să exercite competențele de autoritate împuternicită să facă numiri în
ceea ce privește personalul agenției, inclusiv directorul executiv. Pentru
raționalizarea procesului de luare a deciziilor și pentru consolidarea supravegherii
gestionării administrative și bugetare, Consiliul de administrație ar trebui să
aibă, de asemenea, dreptul de a institui un comitet executiv.
(18)     În vederea asigurării unei
funcționări cotidiene eficiente a Europol, directorul executiv ar trebui să fie
reprezentantul legal și administratorul acestuia, acționând în condiții de
deplină independență în îndeplinirea tuturor îndatoririlor sale și asigurând că
Europol îndeplinește sarcinile prevăzute în prezentul regulament. În special,
directorul executiv ar trebui să răspundă de elaborarea documentelor bugetare
și de planificare înaintate Consiliului de administrație în vederea adoptării
unei decizii, precum și de punerea în aplicare a programelor anuale și
multianuale de lucru ale Europol și a altor documente de planificare.
(19)     În scopul prevenirii și
combaterii criminalității care se încadrează în obiectivele sale, este necesar
ca Europol să aibă la dispoziție informațiile cele mai în complete și mai
actualizate posibil. Prin urmare, Europol ar trebui să fie în măsură să
prelucreze datele pe care i le furnizează statele membre, țări terțe,
organizații internaționale și organisme ale Uniunii, precum și date care provin
din surse aflate la dispoziția publicului pentru înțelegerea fenomenelor și a tendințelor
infracționale, colectarea de informații cu privire la rețele infracționale și detectarea
de legături între diferite infracțiuni.
(20)     În scopul îmbunătățirii
eficacității Europol în ceea ce privește furnizarea către autoritățile de
aplicare a legii din statele membre de analize precise privind criminalitatea,
Europol ar trebui să utilizeze noile tehnologii pentru prelucrarea datelor. Europol
ar trebui să fie în măsură să detecteze rapid legături între anchete și moduri
de operare comune unor grupuri infracționale diferite, să verifice încrucișat
date și să aibă o imagine de ansamblu clară asupra tendințelor, menținând în
același timp un nivel ridicat al protecției datelor cu caracter personal în
cazul persoanelor fizice. Prin urmare, bazele de date ale Europol nu ar trebui
să fie predefinite, permițând acestuia să aleagă cea mai eficientă structură
informatică. Pentru a asigura un nivel ridicat al protecției datelor, ar trebui
să se prevadă scopul operațiunilor de prelucrare și drepturile de acces, precum
și garanții suplimentare specifice.
(21)     În vederea respectării
dreptului de proprietate asupra datelor și a protecției informațiilor, statele
membre și autoritățile din țările terțe și organizațiile internaționale ar
trebui să fie în măsură să stabilească scopul în care Europol poate prelucra
datele pe care le furnizează și să restricționeze drepturile de acces.
(22)     Pentru a asigura că datele
sunt accesate numai de către persoanele pentru care accesul este necesar în
scopul îndeplinirii sarcinilor lor, prezentul regulament ar trebui să
stabilească norme detaliate privind diferite grade ale dreptului de acces la
datele prelucrate de Europol. Normele respective ar trebui să nu aducă atingere
restricțiilor în materie de acces impuse de furnizorii de date, întrucât
principiul dreptului de proprietate asupra datelor ar trebui să fie respectat. Pentru
a spori eficiența prevenirii și combaterii criminalității care se încadrează în
obiectivele Europol, acesta ar trebui să notifice statelor membre informațiile
care le vizează.
(23)     În vederea consolidării
cooperării operaționale între agenții și, în special, în vederea stabilirii de
legături între datele aflate deja în posesia diferitelor agenții, Europol ar
trebui să acorde Eurojust și Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF)
dreptul de a avea acces la datele pe care le deține și de a efectua căutări în acestea.

(24)     Europol ar trebui să întrețină
relații de cooperare cu alte organisme ale Uniunii, autorități de aplicare a
legii și institute de formare în materie de aplicare a legii din țări terțe,
organizații internaționale și părți private, în măsura necesară pentru
îndeplinirea sarcinilor sale.
(25)     Pentru a asigura eficacitatea
operațională, Europol ar trebui să fie în măsură să facă schimb de informații
de orice tip, cu excepția datelor cu caracter personal, cu alte organisme ale Uniunii,
autorități de aplicare a legii și institute de formare în materie de aplicare a
legii din țări terțe și organizații internaționale, în măsura necesară pentru
îndeplinirea sarcinilor sale. Întrucât societățile, întreprinderile,
asociațiile de întreprinderi, organizațiile neguvernamentale și alte entități
private dețin cunoștințe de specialitate și date cu relevanță directă pentru
prevenirea și combaterea criminalității grave și a terorismului, Europol ar
trebui să fie, de asemenea, în măsură să facă schimb de astfel de date cu
părțile private. Pentru a preveni și a combate criminalitatea informatică, în
ceea ce privește incidentele legate de securitatea rețelelor și a informației,
în temeiul Directivei [denumirea directivei adoptate] a Parlamentului European
și a Consiliului privind măsuri de asigurare a unui nivel comun ridicat de
securitate a rețelelor și a informației în Uniune[31],
Europol ar trebui să coopereze și să facă schimb de informații, cu excepția
datelor cu caracter personal, cu autoritățile naționale competente în materie
de securitate a rețelelor și a sistemelor de informații.
(26)     În măsura necesară pentru
îndeplinirea sarcinilor sale, Europol ar trebui să fie în măsură să facă schimb
de date cu caracter personal cu alte organisme ale Uniunii.
(27)     Criminalitatea gravă și
terorismul au adesea conexiuni dincolo de teritoriul UE. Prin urmare, Europol
ar trebui să fie în măsură să facă schimb de date cu caracter personal cu
autoritățile de aplicare a legii din țările terțe și cu organizații
internaționale cum ar fi Interpol, în măsura necesară pentru îndeplinirea sarcinilor
sale.
(28)     Europol ar trebui să fie în
măsură să transfere date cu caracter personal către o autoritate a unei țări
terțe sau o organizație internațională pe baza unei decizii a Comisiei care
constată că țara sau organizația internațională în cauză asigură un nivel
adecvat de protecție a datelor sau, în absența unei decizii privind caracterul
adecvat al protecției, a unui acord internațional încheiat de Uniune în temeiul
articolului 218 din tratat sau a unui acord de cooperare încheiat între Europol
și această țara terță înainte de intrarea în vigoare a prezentului regulament.
Având în vedere articolul 9 din Protocolul 36 privind dispozițiile tranzitorii
atașat la tratat, acordurile respective ar trebui să continue să producă efecte
juridice atât timp cât nu sunt abrogate, anulate sau modificate în temeiul
tratatului.
(29)     În cazul în care un transfer
de date cu caracter personal nu se poate baza pe o decizie a Comisiei privind
caracterul adecvat al protecției sau pe un acord internațional încheiat de
Uniune sau pe un acord de cooperare în vigoare, Consiliul de administrație și
Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor ar trebui să poată autoriza un
transfer sau o serie de transferuri, cu condiția asigurării unor garanții adecvate.
Atunci când nu se aplică niciuna dintre situațiile de mai sus, directorul
executiv ar trebui să poată autoriza transferul de date în cazuri excepționale
pe baza unei analize de la caz la caz, dacă acest lucru este necesar pentru a
proteja interesele esențiale ale unui stat membru, pentru a preveni un pericol
iminent legat de criminalitate sau terorism, dacă transferul este necesar sau
este solicitat în mod legal din motive importante de ordin public, dacă
persoana vizată și-a dat consimțământul sau dacă sunt în joc interesele vitale
ale persoanei vizate.
(30)     Europol ar trebui să fie în
măsură să prelucreze date cu caracter personal care provin de la părți private
și persoane private numai dacă acestea îi sunt transferate de către o unitate
națională Europol a unui stat membru în conformitate cu dreptul său intern sau
de către un punct de contact dintr-o țară terță cu care există o cooperare instituită
printr-un acord de cooperare încheiat în conformitate cu articolul 23 din
Decizia 2009/371/JAI înainte de intrarea în vigoare a prezentului regulament
sau de către o autoritate a unei țări terțe sau o organizație internațională cu
care Uniunea a încheiat un acord internațional în temeiul articolului 218 din tratat.

(31)     Nu ar trebui prelucrată nicio
informație care a fost obținută în mod clar de către o țară terță sau o organizație
internațională cu încălcarea drepturilor omului.
(32)     Normele privind protecția
datelor în cadrul Europol ar trebui să fie consolidate și să se bazeze pe
principiile pe care se întemeiază Regulamentul (CE) nr. 45/2001[32]
pentru a asigura un nivel ridicat de protecție a persoanelor fizice în ceea ce
privește prelucrarea datelor cu caracter personal. Întrucât Declarația 21 atașată
la tratat recunoaște natura specifică a prelucrării datelor cu caracter
personal în contextul aplicării legii, normele Europol privind protecția
datelor ar trebui să fie autonome și aliniate la dispozițiile altor instrumente
relevante în materie de protecție a datelor aplicabile în domeniul cooperării
polițienești în Uniune, în special Convenția nr. 108 a Consiliului Europei[33]
și Recomandarea nr. R(87) a Consiliului Europei[34],
precum și Decizia-cadru 2008/977/JAI a Consiliului privind protecția datelor cu
caracter personal prelucrate în cadrul cooperării polițienești și judiciare în
materie penală[35] [a se înlocui cu
directiva relevantă în vigoare la momentul adoptării].
(33)     Pe cât posibil, datele cu
caracter personal ar trebui diferențiate în funcție de gradul lor de exactitate
și fiabilitate. Ar trebui să se facă diferența între fapte și evaluări cu
caracter personal, pentru a asigura atât protecția persoanelor fizice, cât și
calitatea și fiabilitatea informațiilor prelucrate de Europol.
(34)     În domeniul cooperării
polițienești sunt prelucrate date cu caracter personal care se referă la
diferite categorii de persoane vizate. Europol ar trebui să facă distincții cât
mai clare posibil între datele cu caracter personal ale diferitelor categorii
de persoane vizate. Datele cu caracter personal ale unor persoane cum ar fi
victime, martori, persoane care dețin informații relevante, precum și datele cu
caracter personal ale minorilor ar trebui să fie protejate în mod special. Prin
urmare, Europol ar trebui să nu le prelucreze decât în cazul în care acest
lucru este strict necesar pentru prevenirea și combaterea criminalității care
se încadrează în obiectivele sale și dacă datele respective completează alte
date cu caracter personal deja prelucrate de Europol.
(35)     Ținând seama de drepturile
fundamentale în materie de protecție a datelor cu caracter personal, Europol nu
ar trebui să stocheze date cu caracter personal mai mult decât este necesar
pentru îndeplinirea sarcinilor sale.
(36)     Pentru a garanta securitatea
datelor cu caracter personal, Europol ar trebui să pună în aplicare măsuri
tehnice și organizatorice corespunzătoare.
(37)     Orice persoană ar trebui să
aibă un drept de acces la datele cu caracter personal care o privesc, de
rectificare a datelor inexacte care o privesc și de ștergere sau de blocare a
datelor care o privesc, dacă acestea nu mai sunt necesare. Drepturile
persoanelor vizate și exercitarea acestora nu ar trebui să afecteze obligațiile
care revin Europol și ar trebui să facă obiectul restricțiilor prevăzute în
prezentul regulament.
(38)     Protecția drepturilor și
libertăților persoanelor vizate impune o atribuire clară a responsabilităților
în temeiul prezentului regulament. În special, statele membre ar trebui să
răspundă de acuratețea și actualizarea datelor pe care le-au transferat către
Europol și de legalitatea unui astfel de transfer. Europol ar trebui să
răspundă de acuratețea și actualizarea datelor puse la dispoziție de alți
furnizori de date. Europol ar trebui, de asemenea, să asigure că datele sunt
prelucrate în mod corect și în conformitate cu dispozițiile legale, sunt
colectate și prelucrate într-un scop specific, că acestea sunt adecvate,
relevante, neexcesive în raport cu scopul în care sunt prelucrare și că sunt
păstrate fără a se depăși timpul necesar scopului în care sunt prelucrate.
(39)     Europol ar trebui să țină
evidențe privind colectarea, alterarea, accesarea, divulgarea, combinarea sau
ștergerea datelor cu caracter personal în scopul verificării legalității
prelucrării datelor, automonitorizării și asigurării integrității și
securității corespunzătoare a datelor. Europol ar trebui să aibă obligația de a
coopera cu Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor și de a pune la
dispoziția acesteia, la cerere, registrele sau documentația, astfel încât
acestea să poată fi utilizate în scopul monitorizării operațiunilor de
prelucrare.
(40)     Europol ar trebui să desemneze
un responsabil cu protecția datelor care să îi acorde asistență în ceea ce
privește monitorizarea respectării dispozițiilor prezentului regulament. Responsabilul
cu protecția datelor ar trebui să fie în măsură să își îndeplinească
îndatoririle și sarcinile în mod independent și cu eficacitate.
(41)     Autoritățile naționale
competente în materie de supraveghere a prelucrării datelor cu caracter
personal ar trebui să monitorizeze legalitatea prelucrării datelor cu caracter
personal de către statele membre. Autoritatea Europeană pentru Protecția
Datelor ar trebui să monitorizeze legalitatea prelucrării datelor de către Europol,
exercitându-și funcțiile în deplină independență.
(42)     Autoritatea Europeană pentru
Protecția Datelor și autoritățile naționale de supraveghere ar trebuie să
coopereze în aspecte specifice care necesită implicare la nivel național și în
scopul de a asigura aplicarea coerentă a prezentului regulament în întreaga
Uniune.
(43)     Întrucât Europol prelucrează,
de asemenea, date cu caracter personal neoperaționale, care nu au legătură cu
anchete penale, prelucrarea unor astfel de date ar trebui să facă obiectul
Regulamentului (CE) nr. 45/2001.
(44)     Autoritatea Europeană pentru
Protecția Datelor ar trebui să investigheze și să soluționeze plângerile
înaintate de persoanele vizate. Investigația inițiată în urma unei plângeri,
care poate fi atacată în instanță, ar trebui să fie efectuată în măsura în care
este adecvat în cazul respectiv. Autoritatea de supraveghere ar trebui să
informeze persoana vizată cu privire la stadiul în care se află plângerea și cu
privire la soluționarea acesteia într-un termen rezonabil.
(45)     Orice persoană fizică ar
trebui să aibă dreptul la exercitarea unei căi de atac împotriva deciziilor
Autorității Europene pentru Protecția Datelor care o privesc.
(46)     Europol ar trebui să facă
obiectul unor norme generale privind răspunderea contractuală și necontractuală
aplicabile instituțiilor, agențiilor și organismelor Uniunii, cu excepția
răspunderii pentru prelucrarea ilegală a datelor.
(47)     Pentru persoana fizică în
cauză poate fi neclar dacă prejudiciul pe care l-a suferit în urma prelucrării
ilegale a datelor este cauzat de acțiunea Europol sau de cea a unui stat membru.
Prin urmare, Europol și statul membru în care s-a produs evenimentul care a
generat prejudiciul ar trebui să fie răspunzători în solidar.
(48)     Pentru a asigura că Europol
este o organizație internă pe deplin responsabilă și transparentă, este
necesar, având în vedere articolul 88 din Tratatul privind funcționarea Uniunii
Europene, să se instituie procedura de control al activităților Europol de
către Parlamentul European, la care parlamentele naționale sunt asociate,
ținând seama în mod corespunzător de necesitatea garantării confidențialității
informațiilor operaționale.
(49)     Statutul funcționarilor
Comunităților Europene și Regimul aplicabil celorlalți agenți ai Comunităților
Europene stabilite de Regulamentul (CEE, Euratom, CECO) nr. 259/68[36]
ar trebui să se aplice personalului Europol. Europol ar trebui să poată angaja
personal recrutat din cadrul autorităților competente ale statelor membre ca
agenți temporari, a căror perioadă de serviciu ar trebui să fie limitată pentru
a respecta principiul rotației, întrucât reintegrarea ulterioară a membrilor
personalului în serviciul autorității lor competente facilitează cooperarea
strânsă între Europol și autoritățile competente ale statelor membre. Statele
membre ar trebui să ia orice măsură necesară pentru a asigura că membrii
personalului angajați în cadrul Europol în calitate de agenți temporari pot, la
încetarea raporturilor de serviciu în cadrul Europol, să revină în
administrația publică națională de care aparțin.
(50)     Dată fiind natura îndatoririlor
Europol și rolul directorului executiv, acesta din urmă poate fi invitat să
facă o declarație și să răspundă întrebărilor comisiei competente a
Parlamentului European înaintea numirii sale, precum și înaintea oricărei
prelungiri a mandatului său. Directorul executiv ar trebui, de asemenea, să prezinte
raportul anual Parlamentului European și Consiliului. În plus, Parlamentul
European ar trebui să aibă posibilitatea de a-l invita pe directorul executiv
să prezinte un raport privind modul în care și-a îndeplinit îndatoririle.
(51)     Pentru a garanta deplina
autonomie și independență a Europol, ar trebui să se acorde acestuia un buget
autonom, ale cărui venituri să provină în principal dintr-o contribuție de la
bugetul Uniunii. Procedura bugetară a Uniunii ar trebui să se aplice în ceea ce
privește contribuția Uniunii și orice alte subvenții care sunt suportate de la
bugetul general al Uniunii. Auditarea conturilor ar trebui să fie efectuată de
Curtea de Conturi.
(52)     Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 privind normele
financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a
Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (Regulamentul
financiar)[37] ar trebui să se aplice
Europol.
(53)     Regulamentul (CE) nr. 1073/1999
al Parlamentului European și al Consiliului din 25 mai 1999 privind
investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF)[38]
ar trebui să se aplice Europol.
(54)     Europol prelucrează date care
necesită o protecție specială, întrucât conțin informații UE clasificate și
informații sensibile neclasificate. Prin urmare, Europol ar trebui să
stabilească norme privind confidențialitatea și prelucrarea unor astfel de
informații, ținând seama de principiile de bază și standardele minime prevăzute
de Decizia 2011/292/UE privind normele de securitate pentru protecția
informațiilor UE clasificate[39].
(55)     Este oportun ca aplicarea
prezentului regulament să fie evaluată periodic.
(56)     Dispozițiile necesare privind
găzduirea Europol în statul membru în care își are sediul, și anume Țările de
Jos, și normele specifice aplicabile întregului personal al Europol și
membrilor de familie ai acestora ar trebui stabilite într-un acord privind
sediul. În plus, statul membru gazdă ar trebui să furnizeze cele mai bune
condiții posibile pentru a asigura buna funcționare a Europol, inclusiv școli
pentru copii și transport, în scopul de a atrage resurse umane de înaltă
calitate, care să provină dintr-o zonă geografică cât mai extinsă posibil.
(57)     Europol, astfel cum este
instituit prin prezentul regulament, înlocuiește și succede Europol, astfel cum
a fost instituit prin Decizia 2009/371/JAI, și CEPOL, astfel cum a fost
instituit prin Decizia 2005/681/JAI. Prin urmare, Europol ar trebui să fie
succesorul legal al tuturor contractelor acestora, inclusiv contractele de
muncă, obligațiile asumate și bunurile achiziționate. Acordurile internaționale
încheiate de Europol, astfel cum a fost instituit în baza Deciziei 2009/371/JAI,
și CEPOL, astfel cum a fost instituit în baza Deciziei 2005/681/JAI, ar trebui
să rămână în vigoare, cu excepția Acordului privind sediul încheiat de CEPOL.
(58)     Pentru a permite Europol să
îndeplinească în continuare sarcinile Europol, astfel cum a fost instituit în
baza Deciziei 2009/371/JAI, și sarcinile CEPOL, astfel cum a fost instituit
prin Decizia 2005/681/JAI, la nivelul maxim al capacităților sale, ar trebui să
se prevadă măsuri tranzitorii, în special în ceea ce privește Consiliul de
administrație, directorul executiv și rezervarea unei părți din bugetul Europol
pentru activități de formare timp de trei ani după intrarea în vigoare a
prezentului regulament.
(59)     Întrucât obiectivul
prezentului regulament, și anume instituirea unei entități responsabile de
cooperarea și formarea în materie de aplicare a legii la nivelul Uniunii, nu
poate fi îndeplinit într-o măsură suficientă de statele membre și, prin urmare,
datorită dimensiunii și efectelor acțiunii, poate fi îndeplinit mai bine la
nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul
subsidiarității, astfel cum se prevede la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea
Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum se
prevede la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este
necesar pentru îndeplinirea obiectivului respectiv.
(60)     [În conformitate cu articolul 3
din Protocolul (nr. 21) privind poziția Regatului Unit și a Irlandei cu privire
la spațiul de libertate, securitate și justiție, anexat la Tratatul privind
Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, statele
membre respective și-au notificat intenția de a participa la adoptarea și
aplicarea prezentului regulament] SAU [Fără a aduce atingere dispozițiilor de
la articolul 4 din Protocolul (nr. 21) privind poziția Regatului Unit și a
Irlandei cu privire la spațiul de libertate, securitate și justiție, anexat la
Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii
Europene, statele membre respective nu vor participa la adoptarea prezentului
regulament, nu vor avea obligații în temeiul acestuia și nu vor face obiectul
aplicării sale].
(61)     În conformitate cu articolele 1
și 2 din Protocolul (nr. 22) privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul
privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
Danemarca nu participă la adoptarea prezentului regulament, nu are obligații în
temeiul acestuia și nu face obiectul aplicării sale.
(62)     Prezentul regulament respectă
drepturile fundamentale și principiile recunoscute în special de Carta drepturilor
fundamentale a Uniunii Europene, în particular dreptul la protecția datelor cu
caracter personal și dreptul la viață privată protejate de articolele 8 și 7
din cartă, precum și de articolul 16 din tratat,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Capitolul
I
DISPOZIȚII GENERALE ȘI
OBIECTIVELE EUROPOL
Articolul 1
Instituirea Agenției Uniunii Europene pentru cooperare și formare în
materie de aplicare a legii
1.           Se instituie Agenția Uniunii
Europene pentru cooperare și formare în materie de aplicare a legii (Europol)
pentru a îmbunătăți cooperarea reciprocă între autoritățile de aplicare a legii
în Uniunea Europeană, pentru a consolida și a susține acțiunile acestora,
precum și pentru a pune în aplicare o politică europeană coerentă în domeniul
formării.
2.           Europol, astfel cum este
instituit prin prezentul regulament, înlocuiește și succede Europol, astfel cum
a fost instituit prin Decizia 2009/371/JAI, și CEPOL, astfel cum a fost
instituit prin Decizia 2005/681/JAI.
Articolul 2
Definiții
În sensul prezentului regulament:
(a)
„autoritățile competente ale statelor membre”
înseamnă toate autoritățile polițienești și alte servicii de aplicare a legii
existente în statele membre care sunt responsabile, în temeiul dreptului național,
cu prevenirea și combaterea infracțiunilor;
(b)
„analiză” înseamnă colectarea, prelucrarea sau
utilizarea datelor în scopul de a acorda asistență în anchete penale;
(c)
„organisme ale Uniunii” înseamnă instituții,
entități, misiuni, oficii și agenții înființate prin Tratatul privind Uniunea
Europeană și Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene sau în baza
acestora;
(d)
„personal responsabil cu aplicarea legii” înseamnă
personalul forțelor de poliție, al serviciilor vamale și al altor servicii
relevante, inclusiv organismele Uniunii, responsabile cu prevenirea și
combaterea criminalității grave care afectează două sau mai multe state membre,
a terorismului și a formelor de criminalitate care aduc atingere unui interes
comun care face obiectul unei politici a Uniunii, precum și cu gestionarea
crizelor civile și cu acțiunile polițienești internaționale desfășurate cu
ocazia unor evenimente de importanță majoră;
(e)
„țări terțe” înseamnă țări care nu sunt state
membre ale Uniunii Europene;
(f)
„organizații internaționale” înseamnă organizațiile
internaționale și organismele lor subordonate de drept public sau alte
organisme care sunt înființate printr-un acord încheiat între două sau mai
multe țări sau în baza unui astfel de acord;
(g)
„părți private” înseamnă entități și organisme
instituite în temeiul dreptului unui stat membru sau al unei țări terțe, în
special societăți și întreprinderi, asociații de întreprinderi, organizații
fără scop lucrativ și alte persoane juridice care nu fac obiectul dispozițiilor
de la litera (f) a prezentului articol;
(h)
„persoane private” înseamnă toate persoanele fizice;
(i)
„date cu caracter personal” înseamnă orice informație
referitoare la o persoană fizică identificată sau identificabilă, denumită în
continuare „persoană vizată”; o persoană identificabilă este o persoană care
poate fi identificată, direct sau indirect, în special prin referire la un
număr de identificare sau la unul sau mai multe elemente specifice, proprii
identității sale fizice, fiziologice, psihice, economice, culturale sau
sociale;
(j)
„prelucrarea datelor cu caracter personal”,
denumită în continuare „prelucrare”, înseamnă orice operațiune sau serie de
operațiuni care se efectuează asupra datelor cu caracter personal, prin
mijloace automate sau neautomate, cum ar fi colectarea, înregistrarea,
organizarea, stocarea, adaptarea sau alterarea, extragerea, consultarea,
utilizarea, dezvăluirea prin transmitere, diseminare sau punere la dispoziție în
orice alt mod, alăturarea sau combinarea, blocarea, ștergerea sau distrugerea;
(k)
„destinatar” înseamnă o persoana fizică sau
juridică, o autoritate publică, o agenție sau orice alt organism căruia îi sunt
divulgate datele, indiferent dacă este sau nu un terț; cu toate acestea,
autoritățile care pot primi date în cadrul unei anumite anchete nu sunt
considerate destinatari;
(l)
„transfer de date cu caracter personal” înseamnă
comunicarea de date cu caracter personal, puse la dispoziție în mod activ,
între un număr limitat de părți identificate, expeditorul permițând în deplină
cunoștință de cauză sau în mod intenționat ca destinatarul să aibă acces la
datele cu caracter personal;
(m)
„sistem de evidență a datelor cu caracter
personal”, denumit în continuare „sistem de evidență”, înseamnă orice serie
structurată de date cu caracter personal care sunt accesibile conform unor
criterii specifice, fie ele centralizate, descentralizate sau repartizate pe
baza unor criterii funcționale sau geografice;
(n)
„consimțământul persoanei vizate” înseamnă orice
manifestare de voință, liberă, specifică și în cunoștință de cauză prin care
persoana vizată acceptă să fie prelucrate datele cu caracter personal care o
privesc;
(o)
„date cu caracter personal administrative” înseamnă
toate datele cu caracter personal prelucrate de Europol, cu excepția datelor
care sunt prelucrate în vederea îndeplinirii obiectivelor prevăzute la
articolul 3 alineatele (1) și (2).
Articolul 3
Obiective
1.           Europol sprijină și
consolidează activitatea autorităților competente ale statelor membre și
cooperarea reciprocă a acestora în ceea ce privește prevenirea și combaterea
criminalității grave care afectează două sau mai multe state membre, a
terorismului și a formelor de criminalitate care aduc atingere unui interes
comun care face obiectul unei politici a Uniunii, astfel cum se specifică în
anexa 1.
2.           De asemenea, Europol sprijină
și consolidează activitatea autorităților competente ale statelor membre și
cooperarea reciprocă a acestora în ceea ce privește prevenirea și combaterea
infracțiunilor conexe infracțiunilor menționate la alineatul (1). Următoarele
infracțiuni sunt considerate infracțiuni conexe:
(a)
infracțiunile săvârșite pentru procurarea
mijloacelor necesare săvârșirii unor acte aflate în sfera de competență a Europol;
(b)
infracțiunile săvârșite în vederea înlesnirii sau a
săvârșirii unor acte aflate în sfera de competență a Europol;
(c)
infracțiunile săvârșite pentru a asigura impunitatea
actelor aflate în sfera de competență a Europol.
3.           Europol sprijină, dezvoltă,
desfășoară și coordonează activități de formare pentru personalul responsabil
cu aplicarea legii.
Capitolul
II
SARCINI REFERITOARE LA COOPERAREA
ÎN DOMENIUL APLICĂRII LEGII
Articolul 4
Sarcini
1.           Europol este agenția Uniunii
Europene care îndeplinește următoarele sarcini, în conformitate cu prezentul
regulament:
(a)
colectarea, stocarea, prelucrarea, analizarea și
schimbul de informații;
(b)
notificarea fără întârziere a statelor membre cu
privire la informațiile care le vizează și cu privire la orice conexiune între
infracțiuni;
(c)
coordonarea, organizarea și punerea în aplicare de
anchete și acțiuni operaționale
(i)      efectuate în comun cu autoritățile
competente ale statelor membre; sau
(ii)      în cadrul unor echipe comune de
anchetă, în conformitate cu articolul 5, dacă este cazul, în colaborare cu
Eurojust;
(d)
participarea la echipe comune de anchetă, precum și
propunerea înființarea lor în conformitate cu articolul 5;
(e)
furnizarea către statele membre de informații și
sprijin analitic în legătură cu evenimente internaționale majore;
(f)
elaborarea de evaluări privind amenințările,
analize strategice și operaționale, precum și de rapoarte generale asupra
situației;
(g)
dezvoltarea, transmiterea și promovarea cunoștințelor
de specialitate în ceea ce privește metode de prevenire a criminalității,
proceduri de anchetare, metode tehnice și criminalistice, precum și consilierea
statelor membre;
(h)
furnizarea de sprijin tehnic și financiar pentru
operațiunile și anchetele transfrontaliere ale statelor membre, inclusiv echipe
comune de anchetă;
(i)
sprijinirea, dezvoltarea, desfășurarea, coordonarea
și punerea în aplicare de activități de formare pentru personalul responsabil
cu aplicarea legii în cooperare cu rețeaua de institute de formare în statele
membre, astfel cum se prevede în capitolul III;
(j)
furnizarea către organismele Uniunii instituite în
baza titlului V din tratat și către Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF)
de date operative în materie penală și de sprijin analitic în domeniile care
sunt de competența acestora;
(k)
furnizarea de informații și sprijin pentru
structurile UE de gestionare a crizelor și misiunile UE de gestionare a
crizelor instituite în baza Tratatului privind Uniunea Europeană;
(l)
dezvoltarea de centre ale Uniunii specializate în combaterea
anumitor tipuri de criminalitate care se încadrează în obiectivele Europol, în
special Centrul European de Combatere a Criminalității Informatice.
2.           Europol furnizează analize
strategice și evaluări privind amenințările pentru a acorda asistență Consiliului
și Comisiei în stabilirea priorităților strategice și operaționale ale Uniunii
în materie de combatere a criminalității. De asemenea, Europol acordă asistență
în ceea ce privește punerea în aplicare operațională a priorităților
respective.
3.           Europol furnizează date
operative strategice în scopul de a acorda asistență în ceea ce privește utilizarea
eficientă și eficace a resurselor disponibile la nivel național și la nivelul
Uniunii pentru activități operaționale și pentru susținerea acestor activități.
4.           Europol îndeplinește rolul de
birou central pentru combaterea falsificării monedei euro, în conformitate cu
Decizia 2005/511/JAI din 12 iulie 2005 privind protecția monedei euro împotriva
falsificării, prin desemnarea Europol ca fiind biroul central pentru combaterea
falsificării monedei euro[40]. Europol încurajează, de
asemenea, coordonarea măsurilor puse în aplicare în vederea combaterii
falsificării monedei euro de către autoritățile competente ale statelor membre
sau în cadrul echipelor comune de anchetă, dacă este cazul, în colaborare cu
organismele Uniunii și cu autoritățile țărilor terțe.
Articolul 5
Participarea la echipele comune de anchetă
1.           Europol poate participa la
activitățile echipelor comune de anchetă care se ocupă de criminalitatea care
se încadrează în obiectivele Europol.
2.           Europol poate, în limitele
prevăzute de legislația statelor membre în care echipa comună de anchetă își
desfășoară activitatea, să acorde asistență pentru toate activitățile și să
facă schimb de informații cu toți membrii echipei comune de anchetă.
3.           În cazul în care are motive
să considere că înființarea unei echipe comune de anchetă ar oferi valoare
adăugată unei anchete, Europol poate să propună acest lucru statelor membre în
cauză și să ia măsuri pentru a le acorda asistență în ceea ce privește constituirea
de echipe comune de anchetă.
4.           Europol nu aplică măsuri
coercitive.
Articolul 6
Solicitări formulate de Europol cu privire la inițierea de anchete
penale
1.           În cazurile specifice în care
Europol consideră că ar trebui să fie inițiată o anchetă penală cu privire la o
infracțiune care se încadrează în obiectivele sale, acesta informează Eurojust.
2.           În același timp, Europol
solicită unităților naționale ale statelor membre vizate, instituite în baza
articolului 7 alineatul (2), să inițieze, să efectueze sau să coordoneze o
anchetă penală.
3.           Unitățile naționale
informează fără întârziere Europol cu privire la inițierea anchetei.
4.           Dacă autoritățile competente
ale statelor membre în cauză decid să nu dea curs solicitării formulate de
Europol, acestea îi comunică, în termen de o lună de la prezentarea
solicitării, motivele care au stat la baza hotărârii respective. Motivele pot
să nu fie divulgate în cazul în care comunicarea acestora:
(a)
ar leza interese naționale fundamentale în materie
de securitate; sau
(b)
ar pune în pericol reușita anchetelor în curs sau
siguranța unor persoane.
5.           Europol informează Eurojust
cu privire la decizia autorității competente a statului membru de a iniția sau
de a refuza inițierea unei anchete.
Articolul 7
Cooperarea statelor membre cu Europol
1.           Statele membre cooperează cu
Europol în ceea ce privește îndeplinirea sarcinilor sale.
2.           Fiecare stat membru instituie
sau desemnează o unitate națională care este organismul de legătură între
Europol și autoritățile competente în statele membre, precum și cu institutele
de formare pentru personalul responsabil cu aplicarea legii. Fiecare stat
membru numește un funcționar în calitate de șef al unității naționale.
3.           Statele membre asigură că
unitățile lor naționale sunt în măsură să își îndeplinească sarcinile stabilite
în prezentul regulament, în special că au acces la bazele naționale de date în
materie de aplicare a legii.
4.           Europol poate să coopereze în
mod direct cu autoritățile competente ale statelor membre în ceea ce privește
anchetele individuale. În acest caz, Europol informează fără întârziere
unitatea națională și furnizează o copie a oricăror informații care au făcut
obiectul unui schimb în cursul contactelor directe dintre Europol și
autoritățile competente respective.
5.           În special, statele membre,
prin intermediul unității lor naționale sau al unei autorități competente a
statului membru:
(a)
furnizează Europol informațiile necesare pentru
îndeplinirea obiectivelor sale. Aceasta include punerea la dispoziția Europol,
fără întârziere, de informații referitoare la domeniile criminalității pe care
Uniunea le consideră prioritare. Aceasta include, de asemenea, furnizarea unei
copii a schimburilor bilaterale sau multilaterale de informații cu un alt stat
membru sau cu alte state membre, în măsura în care schimbul se referă la o
infracțiune care se încadrează în obiectivele Europol;
(b)
asigură comunicarea și cooperarea eficace cu Europol
a tuturor autorităților competente relevante ale statelor membre și institutele
de formare pentru personalul responsabil cu aplicarea legii din statele membre;

(c)
cresc gradul de informare cu privire la
activitățile Europol.
6.           Șefii unităților naționale se
reunesc periodic, în special pentru a discuta și a soluționa problemele care apar
în contextul cooperării lor operaționale cu Europol.
7.           Fiecare stat membru definește
modul de organizare și organigrama unității naționale în conformitate cu
legislația sa națională.
8.           Costurile suportate de
unitățile naționale și de autoritățile competente în statele membre în cadrul
procesului de comunicare cu Europol sunt suportate de statele membre și, cu
excepția costurilor de conectare, nu sunt imputate Europol.
9.           Statele membre asigură un
nivel minim de securitate al tuturor sistemelor utilizate pentru conectarea la
Europol.
10.         În fiecare an Europol
redactează un raport privind cantitatea și calitatea informațiilor furnizate de
fiecare stat membru în temeiul alineatului (5) litera (a) și privind activitatea
unității naționale respective. Raportul anual este transmis Parlamentului
European, Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale.
Articolul 8
Ofițerii de legătură
1.           Fiecare unitate națională desemnează
cel puțin un ofițer de legătură la Europol. Sub rezerva unor dispoziții contrare
prevăzute de prezentul regulament, ofițerii de legătură se supun dreptului
național al statului membru care i-a desemnat.
2.           Ofițerii de legătură
constituie birourile naționale de legătură la Europol și sunt instruiți de
unitățile lor naționale în cadrul Europol în conformitate cu dreptul național al
statului membru care i-a desemnat și cu dispozițiile aplicabile administrării
Europol.
3.           Ofițerii de legătură acordă
asistență în ceea ce privește schimbul de informații între Europol și statele
membre ale acestora.
4.           Ofițerii de legătură acordă
asistență în ceea ce privește schimbul de informații între statele lor membre
și ofițerii de legătură ai altor state membre, în conformitate cu dreptul
național. Infrastructura Europol poate fi utilizată, în conformitate cu dreptul
național, pentru astfel de schimburi bilaterale referitoare și în ceea ce
privește infracțiuni care nu se încadrează în obiectivele Europol. Consiliul de
administrație stabilește drepturile și obligațiile ofițerilor de legătură în
relația cu Europol.
5.           Ofițerii de legătură se
bucură de privilegiile și imunitățile necesare pentru îndeplinirea sarcinilor
care le revin, în conformitate cu articolul 65.
6.           Europol se asigură că
ofițerii de legătură sunt pe deplin informați și implicați în toate
activitățile sale, în măsura necesară pentru îndeplinirea sarcinilor lor.
7.           Europol suportă costurile
pentru punerea la dispoziția statelor membre a spațiilor necesare în sediul său
și acordă ofițerilor de legătură sprijinul adecvat în scopul îndeplinirii
sarcinilor care le revin. Toate celelalte costuri aferente desemnării
ofițerilor de legătură sunt suportate de statul membru care i-a desemnat,
inclusiv costurile cu echipamentele ofițerilor de legătură, cu excepția cazului
în care autoritatea bugetară decide altfel la recomandarea Consiliului de
administrație.
Capitolul
III
SARCINI REFERITOARE LA
FORMAREA PERSONALULUI RESPONSABIL CU APLICAREA LEGII
Articolul 9
Academia Europol
1.           Un departament din cadrul
Europol, denumit Academia Europol, astfel cum este instituit prin prezentul
regulament, sprijină, dezvoltă, desfășoară și coordonează activități de formare
pentru personalul responsabil cu aplicarea legii, în special în domeniile
privind lupta împotriva criminalității grave care afectează două sau mai multe
state membre și a terorismului, gestionarea evenimentelor care prezintă un risc
ridicat pentru ordinea publică și a evenimentelor sportive, planificarea
strategică și comanda misiunilor nemilitare ale Uniunii, precum și în ceea ce
privește competențele de conducere în materie de aplicare a legii și
competențele lingvistice, în special, pentru:
(a)
creșterea gradului de informare și de cunoaștere
referitor la:
(i)      instrumente internaționale și ale Uniunii
privind cooperarea în domeniul aplicării legii;
(ii)      organismele Uniunii, în special
Europol, Eurojust și Frontex, funcționarea și rolul acestora;
(iii)     aspecte judiciare ale cooperării în
domeniul aplicării legii și cunoștințe practice cu privire la accesul la
canalele de informare;
(b)
încurajarea dezvoltării cooperării regionale și
bilaterale între statele membre, precum și între statele membre și țările
terțe;
(c)
abordarea unor domenii tematice specifice în
materie penală sau polițienească în care formarea la nivelul Uniunii poate
contribui cu valoare adăugată;
(d)
elaborarea de programe comune specifice pentru
personalul responsabil cu aplicarea legii în scopul formării acestuia în
vederea participării la misiuni civile ale Uniunii;
(e)
sprijinirea statelor membre în ceea ce privește
activitățile bilaterale de consolidare a capacităților în materie de aplicare a
legii în țările terțe;
(f)
formarea formatorilor și acordarea de asistență în
ceea ce privește îmbunătățirea bunelor practici în domeniul învățării și
schimburile de astfel de practici.
2.           Academia Europol dezvoltă și
actualizează periodic instrumentele și metodologiile de învățare și le aplică
în cadrul unei perspective de învățare pe tot parcursul vieții în vederea îmbunătățirii
competențelor personalului responsabil cu aplicarea legii. Academia Europol
evaluează rezultatele acestor acțiuni în vederea consolidării calității,
coerenței și eficacității acțiunilor viitoare.
Articolul 10
Sarcinile Academiei Europol
1.           Academia Europol elaborează
analize multianuale privind nevoile strategice în materie de formare și
programe de învățare multianuale.
2.           Academia Europol elaborează
și pune în aplicare activități de formare și produse pentru învățare, printre
care se pot număra:
(a)
cursuri, seminare, conferințe, activități bazate pe
internet și activități de învățare online;
(b)
programe comune pentru a crește gradul de
informare, a remedia lacunele și/sau a facilita o abordare comună în ceea ce
privește fenomenele infracționale transfrontaliere;
(c)
module de formare structurate în funcție de etapele
progresive sau nivelurile de complexitate ale competențelor necesare
grupului-țintă relevant și axate fie pe o anumită regiune geografică, fie pe un
domeniu tematic specific al activității infracționale sau pe un set specific de
competențe profesionale;
(d)
programe de schimb și de detașare a personalului
responsabil cu aplicarea legii în contextul unei abordări a formării bazate pe
aspecte operaționale.
3.           În vederea asigurării unei
politici europene coerente în domeniul formării pentru a sprijini misiunile
civile și consolidarea capacităților în țările terțe, Academia Europol:
(a)
evaluează impactul politicilor și al inițiativelor
de formare existente la nivelul Uniunii în materie de aplicare a legii;
(b)
dezvoltă și desfășoară activități de formare pentru
a pregăti personalul responsabil cu aplicarea legii din statele membre în
vederea participării la misiuni civile, inclusiv pentru a-i oferi posibilitatea
de a dobândi competențe lingvistice corespunzătoare;
(c)
dezvoltă și desfășoară activități de formare pentru
personalul responsabil cu aplicarea legii din țările terțe, în special din
țările candidate la aderarea la Uniune;
(d)
gestionează fondurile de asistență externă ale Uniunii
alocate pentru a acorda asistență țărilor terțe în ceea ce privește consolidarea
capacităților lor în domeniile de politică relevante, în conformitate cu
prioritățile stabilite ale Uniunii.
4.           Academia Europol promovează
recunoașterea reciprocă a formării în materie de aplicare a legii în statele
membre și a standardelor de calitate europene existente în domeniu.
Articolul 11
Cercetare relevantă pentru formare
1.           Academia Europol contribuie
la dezvoltarea cercetării relevante pentru activitățile de formare reglementate
de prezentul capitol.
2.           Academia Europol promovează
și instituie un parteneriat cu organisme ale Uniunii, precum și cu instituții
academice publice și private și încurajează crearea unor parteneriate mai
strânse între universități și institute de formare în materie de aplicare a
legii în statele membre.
Capitolul
IV
Organizarea
Europol
Articolul 12
Structura administrativă și de gestionare a Europol
Structura
administrativă și de gestionare a Europol cuprinde:
(a)
un consiliu de administrație, care exercită
funcțiile prevăzute la articolul 14;
(b)
un director executiv, care exercită responsabilitățile
prevăzute la articolul 19;
(c)
un comitet științific pentru formare, în
conformitate cu articolul 20;
(d)
dacă este cazul, orice alt organism consultativ
instituit de Consiliul de administrație, în conformitate cu articolul 14
alineatul (1) litera (p);
(e)
dacă este cazul, un comitet executiv, în
conformitate cu articolele 21 și 22.
SECȚIUNEA 1
Consiliul de administrație
Articolul 13
Componența Consiliului de administrație
1.           Consiliul de administrație
este format din câte un reprezentant al fiecărui stat membru și din doi
reprezentanți ai Comisiei Europene, având cu toții drept de vot.
2.           Membrii Consiliului de
administrație sunt numiți pe baza experienței lor în gestionarea organizațiilor
din sectorul public sau privat și a cunoștințelor privind cooperarea în
domeniul aplicării legii.
3.           Fiecare membru al Consiliului
de administrație este reprezentat de un membru supleant, care este numit pe
baza experienței sale în gestionarea organizațiilor din sectorul public și
privat și a cunoștințelor referitoare la politica națională privind formarea
personalului responsabil cu aplicarea legii. Membrul supleant acționează în
calitate de membru titular în oricare dintre aspectele referitoare la formarea
personalului responsabil cu aplicarea legii. Membrul supleant îl reprezintă pe
membrul titular în absența acestuia. Membrul titular îl reprezintă pe membrul
supleant, în cazul absenței acestuia, în oricare dintre aspectele referitoare
la formarea personalului responsabil cu aplicarea legii.
4.           Toate părțile reprezentate în
cadrul Consiliului de administrație depun eforturi pentru a limita rotația
reprezentanților lor, în scopul de a asigura continuitatea activității acestuia.
Toate părțile au drept obiectiv realizarea unei reprezentări echilibrate a
bărbaților și a femeilor în cadrul Consiliului de administrație.
5.           Mandatul membrilor titulari și
cel al membrilor supleanți este de patru ani. Mandatul respectiv poate fi
reînnoit. La expirarea mandatului sau în caz de demisie, membrii rămân în
funcție până la reînnoirea mandatului sau până la înlocuirea lor.
Articolul 14
Funcțiile
Consiliului de administrație
1.           Consiliul de administrație:
(a)
adoptă în fiecare an programul de lucru al Europol
pentru anul următor, cu o majoritate de două treimi din membrii săi și în
conformitate cu articolul 15;
(b)
adoptă un program multianual de lucru, cu o
majoritate de două treimi din membrii săi, în conformitate cu articolul 15;
(c)
adoptă, cu o majoritate de două treimi din membrii
săi, bugetul anual al Europol și exercită alte funcții în ceea ce privește
bugetul Europol, în temeiul capitolului XI;
(d)
adoptă un raport anual de activitate consolidat
privind activitățile Europol și îl transmite, până la data de 1 iulie a anului
următor, Parlamentului European, Consiliului, Comisiei, Curții de Conturi și
parlamentelor naționale. Raportul anual de activitate consolidat este făcut public;
(e)
adoptă regulile financiare aplicabile Europol în
conformitate cu articolul 63;
(f)
adoptă, până la data de 31 ianuarie, ținând seama
de avizul Comisiei, planul multianual privind politica de personal;
(g)
adoptă o strategie antifraudă proporțională cu
riscurile de fraudă, ținând seama de raportul dintre costurile și beneficiile
măsurilor care urmează să fie puse în aplicare;
(h)
adoptă norme pentru prevenirea și gestionarea
conflictelor de interese în ceea ce privește membrii săi, precum și membrii
Comitetului științific pentru formare;
(i)
în conformitate cu alineatul (2), exercită, în ceea
ce privește personalul Europol, competențele de autoritate împuternicită să
facă numiri, conferite prin Statutul funcționarilor, și competențele de
autoritate abilitată să încheie contracte de muncă, conferite prin Regimul
aplicabil celorlalți agenți („competențe de autoritate împuternicită să facă
numiri”);
(j)
adoptă norme corespunzătoare de aplicare a
Statutului funcționarilor și a Regimului aplicabil celorlalți agenți, în
conformitate cu articolul 110 din Statutul funcționarilor;
(k)
numește directorul executiv și directorii executivi
adjuncți și, dacă este cazul, poate prelungi mandatul acestora sau îi poate
elibera din funcție, în conformitate cu articolele 56 și 57;
(l)
stabilește indicatori de performanță și
supraveghează activitatea directorului executiv, inclusiv punerea în aplicare a
deciziilor Consiliului de administrație;
(m)
numește un contabil care face obiectul Statutului
funcționarilor și al Regimului aplicabil celorlalți agenți și care acționează
independent din punct de vedere funcțional în îndeplinirea îndatoririlor sale;
(n)
numește membrii Comitetului științific pentru
formare;
(o)
asigură luarea măsurilor adecvate în urma
concluziilor și a recomandărilor rezultate din rapoarte și evaluări de audit
interne sau externe, precum și din investigațiile efectuate de Oficiul European
de Luptă Antifraudă (OLAF);
(p)
adoptă toate deciziile privind instituirea structurilor
interne ale Europol și, în cazul în care este necesar, privind modificarea acestora;
(q)
adoptă propriul regulament de procedură.
2.           Consiliul de administrație
adoptă, în conformitate cu articolul 110 din Statutul funcționarilor, o decizie
bazată pe articolul 2 alineatul (1) din Statutul funcționarilor și pe articolul
6 din Regimul aplicabil celorlalți agenți prin care deleagă directorului
executiv competențele relevante de autoritate împuternicită să facă numiri și
stabilește condițiile în care această delegare de competențe poate fi
suspendată. Directorul executiv este autorizat să subdelege aceste competențe.
În cazul în care circumstanțe excepționale impun
acest lucru, Consiliul de administrație poate, printr-o decizie, să suspende
temporar delegarea competențelor de autoritate împuternicită să facă numiri către
directorul executiv și subdelegarea competențelor de către directorul executiv
pentru a le exercita el însuși sau a le delega unuia dintre membrii săi sau
unui membru al personalului, altul decât directorul executiv.
Articolul 15
Programul anual de lucru și programul multianual de lucru
1.           Consiliul de administrație
adoptă programul anual de lucru până cel târziu la data de 30 noiembrie a
fiecărui an, pe baza unui proiect înaintat de directorul executiv, ținând seama
de avizul Comisiei. Consiliul de administrație transmite programul anual de
lucru Parlamentului European, Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale.

2.           Programul anual de lucru
cuprinde obiective detaliate și rezultatele preconizate care includ indicatori
de performanță. Acesta conține, de asemenea, o descriere a acțiunilor care
urmează să fie finanțate și informații care indică resursele financiare și
umane alocate fiecărei acțiuni, în conformitate cu principiile întocmirii și
gestionării bugetului pe activități. Programul anual de lucru este în
concordanță cu programul multianual de lucru menționat la alineatul (4). Acesta
indică în mod clar sarcinile care au fost adăugate, modificate sau eliminate în
comparație cu exercițiul financiar precedent.
3.           Consiliul de administrație
modifică programul anual de lucru adoptat în cazul în care o nouă sarcină este
atribuită Europol.
Orice modificare substanțială a programului anual
de lucru se adoptă prin aceeași procedură ca cea utilizată în cazul programului
anual de lucru inițial. Consiliul de administrație poate delega directorului
executiv competența de a aduce modificări nesubstanțiale programului anual de
lucru.
4.           De asemenea, Consiliul de
administrație adoptă programul multianual de lucru și îl actualizează până la
data de 30 noiembrie a fiecărui an, ținând seama de avizul Comisiei și după
consultarea Parlamentului European și a parlamentelor naționale.
Programul multianual de lucru adoptat este
înaintat Parlamentului European, Consiliului, Comisiei și parlamentelor
naționale.
Programul multianual de lucru stabilește obiectivele
strategice și rezultatele preconizate, care includ indicatori de performanță.
Acesta cuprinde, de asemenea, informații care indică valoarea sumelor și efectivele
de personal alocate pentru fiecare obiectiv, conform cadrului financiar
multianual și planului de politică multianual în materie de personal. Acesta
include strategia privind relațiile cu țările terțe sau organizațiile
internaționale menționate la articolul 29.
Programul multianual este pus în aplicare prin
intermediul programelor anuale de lucru și, după caz, este actualizat pe baza
rezultatelor evaluărilor externe și interne. Concluziile acestora evaluări se
reflectă, dacă este cazul, și în programul anual de lucru pentru anul următor.
Articolul 16
Președintele Consiliului de administrație
1.           Consiliul de administrație
alege din rândul membrilor săi un președinte și un vicepreședinte. Președintele
și vicepreședintele sunt aleși cu o majoritate de două treimi din membrii
Consiliului de administrație.
Vicepreședintele îl înlocuiește automat pe
președinte dacă acesta nu își poate îndeplini îndatoririle.
2.           Durata mandatului
președintelui și al vicepreședintelui este de patru ani. Mandatul acestora poate
fi reînnoit o singură dată. Cu toate acestea, mandatul președintelui și al
vicepreședintelui expiră automat în momentul încetării calității acestora de
membri ai Consiliului de administrație.
Articolul 17
Reuniunile Consiliului de administrație
1.           Președintele convoacă
reuniunile Consiliului de administrație.
2.           Directorul executiv al
Europol participă la deliberări.
3.           Consiliul de administrație se
reunește în cel puțin două ședințe ordinare pe an. În plus, acesta se reunește
la inițiativa președintelui, la solicitarea Comisiei sau la solicitarea a cel
puțin o treime din membrii săi.
4.           Consiliul de administrație
poate invita orice persoană a cărei opinie poate fi relevantă pentru discuții
să participe la reuniunile sale în calitate de observator fără drept de vot.
5.           Membrii Consiliului de
administrație pot fi asistați de consilieri sau experți, sub rezerva
dispozițiilor regulamentului de procedură.
6.           Europol asigură secretariatul
Consiliului de administrație.
Articolul 18
Reguli de vot
1.           Fără a aduce atingere
dispozițiilor de la articolul 14 alineatul (1) literele (a), (b) și (c), de la
articolul 16 alineatul (1) și de la articolul 56 alineatul (8), Consiliul de
administrație adoptă deciziile cu majoritatea membrilor săi.
2.           Fiecare membru are dreptul la
un singur vot. În absența unui membru titular, dreptul de vot al acestuia poate
fi exercitat de către supleantul său.
3.           Președintele participă la
vot.
4.           Directorul executiv nu participă
la vot.
5.           Regulamentul de procedură al
Consiliului de administrație stabilește mai detaliat modalitățile de vot, în
special condițiile în care un membru poate acționa în numele unui alt membru,
și cerințele de cvorum, în cazul în care este necesar.
SECȚIUNEA 2
Directorul executiv
Articolul 19
Responsabilitățile directorului executiv
1.           Directorul executiv
gestionează Europol. Acesta răspunde în fața Consiliului de administrație.
2.           Fără a aduce atingere
competențelor Comisiei, Consiliului de administrație sau Comitetului executiv,
directorul executiv este independent în îndeplinirea îndatoririlor sale și nu
solicită și nici nu acceptă instrucțiuni din partea niciunui guvern sau alt
organism.
3.           Directorul executiv prezintă
Parlamentului European un raport privind modul în care și-a îndeplinit
îndatoririle, atunci când este invitat să facă acest lucru. Consiliul îl poate
invita pe directorul executiv să prezinte un raport privind modul în care și-a
îndeplinit îndatoririle.
4.           Directorul executiv este
reprezentantul legal al Europol.
5.           Directorul executiv răspunde
de punerea în aplicare a sarcinilor atribuite Europol prin prezentul
regulament. În special, directorul executiv răspunde de:
(a)
administrarea curentă a Europol;
(b)
punerea în aplicare a deciziilor adoptate de
Consiliul de administrație;
(c)
elaborarea programului anual de lucru și a
programului multianual de lucru și înaintarea acestora Consiliului de
administrație, după consultarea Comisiei;
(d)
punerea în aplicare a programului anual de lucru și
a programului multianual de lucru și prezentarea către Consiliul de
administrație a unui raport cu privire la punerea în aplicare a acestora;
(e)
elaborarea raportului anual consolidat privind
activitățile Europol și înaintarea acestuia, spre aprobare, Consiliului de
administrație;
(f)
elaborarea unui plan de acțiune în urma
concluziilor rapoartelor și evaluărilor de audit interne sau externe, precum și
a rapoartelor de investigație și a recomandărilor în urma investigațiilor desfășurate
de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) și prezentarea unui raport
privind progresele înregistrate către Comisie, de două ori pe an, precum și în
mod periodic către Consiliul de administrație;
(g)
protejarea intereselor financiare ale Uniunii prin
aplicarea de măsuri preventive de combatere a fraudei, a corupției și a
oricăror alte activități ilegale, prin efectuarea de verificări eficace, fără a
aduce atingere competenței de investigare a OLAF, și, dacă se constată
nereguli, prin recuperarea sumelor plătite necuvenit și, după caz, prin
sancțiuni administrative și financiare eficace, proporționale și disuasive;
(h)
elaborarea unei strategii antifraudă a Europol și
înaintarea acesteia, spre aprobare, Consiliului de administrație;
(i)
elaborarea proiectului de norme financiare
aplicabile Europol;
(j)
elaborarea proiectului de situație a estimărilor de
venituri și cheltuieli ale Europol și execuția bugetului acestuia;
(k)
elaborarea proiectului de plan multianual de
politică în materie de personal și înaintarea acestuia Consiliului de
administrație, după consultarea Comisiei;
(l)
sprijinirea președintelui Consiliului de
administrație în pregătirea reuniunilor Consiliului de administrație;
(m)
informarea periodică a Consiliului de administrație
cu privire la punerea în aplicare a priorităților strategice și operaționale
ale Uniunii în materie de combatere a criminalității.
SECȚIUNEA 3
COMITETUL
ȘTIINȚIFIC PENTRU FORMARE
Articolul 20
Comitetul științific pentru formare
1.           Comitetul științific pentru
formare este un organism consultativ independent care garantează și orientează
calitatea științifică a activității desfășurate de Europol în domeniul
formării. În acest scop, directorul executiv implică din timp Comitetul
științific pentru formare în elaborarea tuturor documentelor menționate la
articolul 14, în măsura în care acestea se referă la formare.
2.           Comitetul științific pentru
formare este format din 11 persoane având cel mai ridicat nivel de calificare
academică sau profesională în domeniile care fac obiectul capitolului III din
prezentul regulament. Membrii acestuia sunt numiți de Consiliul de
administrație în urma unei cereri de candidaturi și a unei proceduri de
selecție transparente care urmează să fie publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii
Europene. Membrii Consiliului de administrație nu pot fi membri ai
Comitetului științific pentru formare. Membrii Comitetului științific pentru
formare sunt independenți. Aceștia nu solicită și nici nu acceptă instrucțiuni
din partea vreunui guvern sau alt organism.
3.           Lista membrilor Comitetului
științific pentru formare este făcută publică și este actualizată de Europol pe
site-ul său internet.
4.           Mandatul membrilor
Comitetului științific pentru formare este de cinci ani. Mandatul nu poate fi
reînnoit și poate fi revocat în cazul în care membrii nu îndeplinesc criteriile
de independență.
5.           Comitetul științific pentru
formare își alege președintele și vicepreședintele pentru un mandat de cinci
ani. Comitetul științific hotărăște cu majoritate simplă. Comitetul științific
este convocat de președinte de până la patru ori pe an. Dacă este necesar, președintele
convoacă reuniuni extraordinare din proprie inițiativă sau la solicitarea a cel
puțin patru membri ai Comitetului științific.
6.           Directorul executiv,
directorul executiv adjunct pentru formare sau reprezentanții acestora sunt
invitați la reuniuni în calitate de observatori fără drept de vot.
7.           Comitetul științific este
asistat de un secretar care este membru al personalului Europol desemnat de Comitetul
științific și numit de directorul executiv.
8.           În special, Comitetul
științific pentru formare:
(a)
oferă consiliere directorului executiv și
directorului executiv adjunct pentru formare în elaborarea programului anual de
lucru și a altor documente strategice, în scopul de a asigura calitatea
științifică și coerența acestora cu politicile și prioritățile sectoriale
relevante ale Uniunii;
(b)
emite avize independente pentru Consiliul de
administrație și îi consiliază pe membrii acestuia cu privire la aspectele care
se încadrează în domeniul său de competență;
(c)
emite avize independente și oferă consiliere cu privire
la calitatea programelor, metodele de învățare aplicate, opțiunile de învățare
și evoluțiile științifice;
(d)
îndeplinește orice altă sarcină consultativă având
legătură cu aspectele științifice ale activității Europol referitoare la
formare care este solicitată de Consiliul de administrație sau de directorul
executiv sau de directorul executiv adjunct pentru formare.
9.           Bugetul
anual al Comitetului științific pentru formare este alocat unei linii bugetare
individuale a Europol.
SECȚIUNEA 4
COMITETUL
EXECUTIV
Articolul 21
Înființare
Consiliul de administrație poate institui un
comitet executiv.
Articolul 22
Funcții și organizare
1.           Comitetul executiv oferă
asistență Consiliului de administrație.
2.           Comitetul executiv
îndeplinește următoarele funcții:
(a)
elaborează deciziile care urmează să fie adoptate
de Consiliul de administrație;
(b)
asigură, împreună cu Consiliul de administrație,
punerea în aplicare în mod adecvat a constatărilor și recomandărilor rezultate
în urma rapoartelor și evaluărilor de audit interne și externe, precum și a
rapoartelor de investigație și a recomandărilor în urma investigațiilor
desfășurate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF);
(c)
fără a aduce atingere funcțiilor directorului
executiv, astfel cum sunt prevăzute la articolul 19, oferă asistență și
consiliere directorului executiv pentru punerea în aplicare a deciziilor
Consiliului de administrație, în scopul de a consolida supravegherea
gestionării administrative.
3.           Atunci când este necesar, din
motive de urgență, Comitetul executiv poate lua anumite decizii provizorii în
numele Consiliului de administrație, în special în ceea ce privește aspecte
legate gestionarea administrativă, inclusiv suspendarea delegării competențelor
de autoritate împuternicită să facă numiri.
4.           Comitetul executiv este
alcătuit din președintele Consiliului de administrație, un reprezentant al
Comisiei în Consiliul de administrație și trei alți membri desemnați de
Consiliul de administrație din rândul membrilor săi. Președintele Consiliului
de administrație este și președintele Comitetului executiv. Directorul executiv
participă la reuniunile Comitetului executiv, fără a avea însă drept de vot.
5.           Mandatul membrilor Comitetului
executiv este de patru ani. Mandatul membrilor Comitetului executiv încetează o
dată cu încetarea calității de membru în Consiliul de administrație.
6.           Comitetul executiv se întrunește
în cel puțin o reuniune ordinară la fiecare trei luni. De asemenea, acesta se
reunește la inițiativa președintelui său sau la cererea membrilor săi.
7.           Comitetul executiv se supune
regulamentului de procedură stabilit de Consiliul de administrație.
Capitolul
V
PRELUCRAREA INFORMAȚIILOR
Articolul 23
Surse de informații
1.           Europol poate prelucra doar
informațiile care i-au fost furnizate:
(a)
de către statele membre, în conformitate cu
legislația națională a acestora;
(b)
de către organisme ale Uniunii, țări terțe și
organizații internaționale, în conformitate cu capitolul VI;
(c)
de către părți private, în conformitate cu
articolul 29 alineatul (2).
2.           Europol poate extrage și
prelucra în mod direct informații, inclusiv date cu caracter personal, din
surse aflate la dispoziția publicului, cum ar fi mijloacele de informare în
masă, inclusiv internetul și datele publice.
3.           Europol poate extrage și
prelucra informații, inclusiv date cu caracter personal, din sistemele de
informații naționale, ale Uniunii sau internaționale, inclusiv prin mijloace
informatizate de acces direct, în măsura în care acest lucru este autorizat de
instrumente juridice ale Uniunii, internaționale sau naționale. Dispozițiile
aplicabile ale respectivelor instrumente juridice ale Uniunii, internaționale
sau naționale reglementează accesul la astfel de informații și utilizarea
acestora de către Europol, în măsura în care prevăd reguli de acces și de
utilizare mai stricte decât cele din prezentul regulament. Accesul la astfel de
sisteme de informații este acordat doar personalului autorizat în mod
corespunzător al Europol, în măsura în care este necesar pentru îndeplinirea
sarcinilor acestora.
Articolul 24
Scopurile activităților de prelucrare a informațiilor
1.           În măsura în care este
necesar pentru îndeplinirea obiectivelor sale, astfel cum sunt prevăzute la
articolul 3 alineatele (1) și (2), Europol prelucrează informații, inclusiv
date cu caracter personal, numai în următoarele scopuri:
(a)
verificare încrucișată pentru identificarea conexiunilor
dintre informații;
(b)
efectuarea de analize strategice sau tematice;
(c)
efectuarea de analize operaționale în cazuri
specifice.
2.           Categoriile
de date cu caracter personal și categoriile de persoane vizate ale căror date
pot fi colectate pentru fiecare scop specific menționat la alineatul (1) sunt
enumerate în anexa 2.
Articolul 25
Stabilirea scopului activităților de prelucrare a informațiilor
1.           Un stat membru, un organism al
Uniunii, o țară terță sau o organizația internațională care furnizează informații
Europol stabilește scopul în care acestea sunt prelucrate, astfel cum se
prevede la articolul 24. Dacă nu a făcut acest lucru, Europol stabilește
relevanța informațiilor respective, precum și scopul activității de prelucrare
a informațiilor. Europol poate prelucra informații în alt scop decât cel pentru
care au fost transmise doar dacă este autorizat de furnizorul de date.
2.           Statele membre, organismele Uniunii,
țările terțe și organizațiile internaționale pot indica, la momentul transferării
informațiilor, orice restricție privind accesul la informații sau privind
utilizarea acestora, în termeni generali sau specifici, inclusiv în ceea ce
privește ștergerea sau distrugerea. În cazul în care necesitatea unor astfel de
restricții se constată după efectuarea transferului, acestea informează Europol
în consecință. Europol respectă restricțiile respective.
3.           Europol poate impune statelor
membre, organismelor Uniunii, țărilor terțe și organizațiilor internaționale
orice restricție privind accesul la informații extrase din surse aflate la
dispoziția publicului sau privind utilizarea acestora.
Articolul 26
Accesul personalului statelor membre și al personalului Europol la
informațiile stocate de Europol
1.           Statele membre au acces la
toate informațiile care au fost furnizate în scopurile prevăzute la articolul 24
alineatul (1) literele (a) și (b) și pot efectua căutări în acestea, fără a
aduce atingere dreptului statelor membre, organismelor Uniunii și țărilor terțe
și organizațiilor internaționale de a indica restricții în ceea ce privește accesul
la datele respective și utilizarea acestora. Statele membre desemnează
autoritățile competente autorizate să efectueze astfel de căutări.
2.           Statele membre au acces
indirect, pe baza unui sistem de tip răspuns pozitiv/răspuns negativ („hit/no
hit”), la informațiile care au fost furnizate în scopurile prevăzute la
articolul 24 alineatul (1) litera (c), fără a aduce atingere oricărei
restricții indicate de statele membre, organismele Uniunii și țările terțe sau
organizațiile internaționale care au furnizat informațiile respective, în
conformitate cu articolul 25 alineatul (2). În cazul unui răspuns pozitiv
(„hit”), Europol inițiază procedura prin care informațiile care au generat
rezultatul pozitiv pot face obiectul unui schimb, în conformitate cu decizia
statului membru care a furnizat informațiile Europol.
3.           Personalul Europol
împuternicit în mod corespunzător de către directorul executiv are acces la
informațiile prelucrate de Europol în măsura necesară pentru îndeplinirea
îndatoririlor sale.
Articolul 27
Accesul
Eurojust și OLAF la informațiile Europol
1.           Europol ia toate măsurile corespunzătoare
pentru a permite Eurojust și Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF), în
limitele mandatelor respective ale acestora, să aibă acces la toate
informațiile care au fost furnizate în scopurile prevăzute la articolul 24
alineatul (1) literele (a) și (b) și să poată efectua căutări în acestea, fără
a aduce atingere dreptului statelor membre, organismelor Uniunii și țărilor
terțe și organizațiilor internaționale de a indica restricții în ceea ce
privește accesul la datele respective și utilizarea acestora. Europol este
informat în cazul în care o căutare efectuată de Eurojust sau OLAF indică
existența unei concordanțe cu informațiile prelucrate de Europol.
2.           Europol ia toate măsurile corespunzătoare
pentru a permite Eurojust și OLAF, în limitele mandatelor respective ale
acestora, să aibă acces în mod indirect, pe baza unui sistem de tip răspuns
pozitiv/răspuns negativ („hit/no hit”), la informațiile furnizate în scopurile
prevăzute la articolul 24 alineatul (1) litera (c), fără a aduce atingere oricăror
restricții indicate de statele membre, organismele Uniunii și țările terțe sau
organizațiile internaționale care le-au furnizat, în conformitate cu articolul 25
alineatul (2). În cazul unui răspuns pozitiv („hit”), Europol inițiază
procedura prin care informațiile care au generat răspunsul pozitiv pot face
obiectul unui schimb, în conformitate cu decizia statului membru, organismului
Uniunii, țării terțe sau organizației internaționale care a furnizat
informațiile Europol.
3.           Căutările de informații în
conformitate cu alineatele (1) și (2) se efectuează doar în scopul de a
identifica dacă informațiile aflate la dispoziția Eurojust sau, respectiv, OLAF
prezintă concordanțe cu informațiile prelucrate de Europol.
4.           Europol permite efectuarea de
căutări în conformitate cu alineatele (1) și (2) doar după ce obține informații
de la Eurojust cu privire la membrii naționali, adjuncții, asistenții și
membrii personalului său, iar de la OLAF informații cu privire la membrii
personalului săi care au fost desemnați ca fiind autorizați să efectueze astfel
de căutări.
5.           Dacă în timpul activităților
de prelucrare efectuate de Europol în legătură cu o anchetă specifică, Europol
sau un stat membru constată necesitatea coordonării, cooperării sau acordării
de sprijin în conformitate cu mandatul Eurojust sau OLAF, Europol le notifică cu
privire la aceasta și inițiază procedura de schimb de informații, în
conformitate cu decizia statului membru care furnizează informațiile. Într-un
astfel de caz, Eurojust și OLAF se consultă cu Europol.
6.           Eurojust, inclusiv Colegiul,
membrii naționali, adjuncții, asistenții și membrii personalului său, și OLAF
respectă orice restricție privind accesul sau utilizarea, indicată în termeni
generali sau specifici, de statele membre, organismele Uniunii, țările terțe și
organizațiile internaționale în conformitate cu articolul 25 alineatul (2).
Articolul 28
Obligația de notificare a statelor membre
1.           În cazul în care Europol, în
conformitate cu sarcinile care îi revin în temeiul articolului 4 alineatul (1)
litera (b), trebuie să comunice unui stat membru informații care îl vizează și
informațiile respective fac obiectul unor restricții privind accesul, astfel
cum se prevede la articolul 25 alineatul (2), care ar interzice ca acestea să
facă obiectul unui schimb, Europol se consultă cu furnizorul de date care a
stabilit limitarea accesului și solicită o autorizare din partea acestuia pentru
a efectua schimbul de informații.
Fără o asemenea autorizare, informațiile nu pot
face obiectul unui schimb.
2.           Fără a ține seama de
existența oricăror restricții privind accesul, Europol comunică unui stat
membru informațiile care îl vizează dacă:
(a)
acest lucru este absolut necesar pentru a preveni
un pericol iminent legat de criminalitatea gravă sau infracțiuni de terorism;
sau
(b)
acest lucru este esențial pentru a preveni o
amenințare iminentă și gravă la adresa securității publice a statului membru
respectiv.
Într-un astfel de caz, Europol informează cât de
repede posibil furnizorul de date cu privire la acest schimb de informații și își
justifică analiza situației.
Capitolul
VI
RELAȚIA CU PARTENERII
SECȚIUNEA 1
DISPOZIȚII COMUNE
Articolul 29
Dispoziții comune
1.           În măsura în care acest lucru
este necesar pentru îndeplinirea sarcinilor sale, Europol poate stabili și
întreține relații de cooperare cu organismele Uniunii în conformitate cu
obiectivele organismelor respective, cu autorități de aplicare a legii din țări
terțe, cu institute de formare în materie de aplicare a legii din țări terțe,
cu organizații internaționale și părți private.
2.           În măsura în care acest lucru
este relevant pentru îndeplinirea sarcinilor sale și sub rezerva oricărei restricții
prevăzute în temeiul articolului 25 alineatul (2), Europol poate face în mod
direct schimb de informații de orice tip, cu excepția datelor cu caracter
personal, cu entitățile menționate la alineatul (1).
3.           Europol poate primi și
prelucra date cu caracter personal care provin de la entitățile menționate la
alineatul (1), cu excepția părților private, în măsura în care este necesar
pentru îndeplinirea sarcinilor sale și sub rezerva dispozițiilor din prezentul
capitol.
4.           Fără a aduce atingere
dispozițiilor de la articolul 36 alineatul (4), datele cu caracter personal
sunt transferate de Europol către organisme ale Uniunii, țări terțe și
organizații internaționale numai dacă acest lucru este necesar pentru
prevenirea și combaterea criminalității care se încadrează în obiectivele
Europol și în conformitate cu dispozițiile din prezentul capitol. Dacă datele
care urmează să fie transferate au fost furnizate de un stat membru, Europol
solicită acordul statului membru respectiv, cu excepția cazului în care:
(a)
se poate presupune acordarea autorizării, deoarece
statul membru nu a limitat în mod expres posibilitatea efectuării de transferuri
ulterioare; sau
(b)
statul membru a autorizat în prealabil efectuarea unui
astfel de transfer ulterior, fie în termeni generali, fie sub rezerva unor
condiții specifice. Un astfel de acord poate fi retras oricând.
5.           Transferurile ulterioare ale
datelor cu caracter personal de către state membre, organisme ale Uniunii, țări
terțe și organizații internaționale sunt interzise, cu excepția cazului în care
Europol și-a dat acordul explicit.
SECȚIUNEA 2
SCHIMBURI/TRANSFERURI DE DATE CU CARACTER PERSONAL
Articolul 30
Transferul de date cu caracter personal către organisme ale Uniunii
Sub rezerva oricăror posibilele restricții
prevăzute în temeiul articolului 25 alineatele (2) sau (3), Europol poate
transfera în mod direct date cu caracter personal către organisme ale Uniunii,
în măsura în care acest lucru este necesar pentru îndeplinirea sarcinilor sale
sau a sarcinilor organismului Uniunii destinatar.
Articolul 31
Transferul de date cu caracter personal
către țări terțe și organizații internaționale
1.           Europol poate transfera date
cu caracter personal către o autoritate a unei țări terțe sau o organizație
internațională, în măsura în care acest lucru este necesar pentru îndeplinirea
sarcinilor sale, pe baza:
(a)
unei decizii a Comisiei, adoptată în conformitate
cu [articolele 25 și 31 din Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și
a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în
ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație
a acestor date] care constată că țara sau organizația internațională respectivă
sau un sector de prelucrare din țara terță sau organizația internațională respectivă
asigură un nivel adecvat de protecție (decizie privind nivelul adecvat de
protecție); sau
(b)
unui acord internațional încheiat între Uniune și
țara terță sau organizația internațională respectivă în temeiul articolului 218
din tratat care prevede garanții adecvate în ceea ce privește protecția vieții
private și a drepturilor și libertăților fundamentale ale persoanelor; sau
(c)
unui acord de cooperare încheiat între Europol și
țara terță sau organizația internațională respectivă în conformitate cu
articolul 23 din Decizia 2009/371/JAI înainte de data intrării în vigoare a
prezentului regulament.
Astfel de transferuri nu necesită alte autorizări
suplimentare.
Europol poate încheia acorduri de lucru pentru
punerea în aplicare a unor astfel de acorduri sau decizii privind nivelul
adecvat de protecție.
2.           Prin derogare de la alineatul
(1), directorul executiv poate autoriza transferul de date cu caracter personal
către țări terțe sau organizații internaționale, de la caz la caz, dacă:
(a)
transferul datelor este absolut necesar pentru a
proteja interesele esențiale ale unuia sau mai multor state membre care se
încadrează în obiectivele Europol;
(b)
transferul datelor este absolut necesar pentru a
preveni un pericol iminent legat de criminalitate sau infracțiuni de terorism;
(c)
transferul este necesar sau este solicitat în mod
legal din motive importante de interes public sau pentru constatarea,
exercitarea sau apărarea unui drept în instanță; sau
(d)
transferul este necesar pentru a proteja interesele
vitale ale persoanei vizate sau ale unei alte persoane.
În plus, Consiliul de administrație, în acord cu
Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor, poate autoriza o serie de transferuri
în conformitate cu literele (a) - (d) de mai sus, luând în considerare
existența garanțiilor cu privire la protecția vieții private și a drepturilor
și libertăților fundamentale ale persoanelor, pentru o perioadă de maximum un
an, cu posibilitate de reînnoire.
3.           Directorul executiv
informează Consiliul de administrație și Autoritatea Europeană pentru Protecția
Datelor cu privire la cazurile în care a aplicat dispozițiile de la alineatul (2).
Articolul 32
Date cu caracter personal care provin de la părți private
1.           În măsura în care acest lucru
este necesar pentru îndeplinirea sarcinilor sale, Europol poate prelucra date
cu caracter personal care provin de la părți private, cu condiția ca acestea să
fie primite prin intermediul:
(a)
unei unități naționale a unui stat membru, în
conformitate cu dreptul național;
(b)
unui punct de contact al unei țări terțe cu care
Europol a încheiat un acord de cooperare în conformitate cu articolul 23 din
Decizia 2009/371/JAI înainte de data intrării în vigoare a prezentului
regulament; sau
(c)
unei autorități a unei țări terțe sau unei
organizații internaționale cu care Uniunea a încheiat un acord internațional în
temeiul articolului 218 din tratat.
2.           În cazul în care datele
primite aduc atingere intereselor unui stat membru, Europol informează imediat
unitatea națională a statului membru în cauză.
3.           Europol nu contactează în mod
direct părți private pentru extragerea de date cu caracter personal.
4.           Comisia evaluează necesitatea
și posibilul impact al schimburilor directe de date cu caracter personal cu
părți private în termen de trei ani după aplicarea prezentului regulament.
Evaluarea respectivă specifică, printre altele, motivele pentru care
schimburile de date cu caracter personal cu părți private sunt sau nu sunt
necesare pentru Europol.
Articolul 33
Informații care provin de la persoane private
1.           Informațiile, inclusiv datele
cu caracter personal, care provin de la persoane private pot fi prelucrate de
Europol, cu condiția ca acestea să fie primite prin intermediul:
(a)
unei unități naționale a unui stat membru, în
conformitate cu dreptul național;
(b)
unui punct de contact al unei țări terțe cu care
Europol a încheiat un acord de cooperare în conformitate cu articolul 23 din
Decizia 2009/371/JAI înainte de data de la care se aplică prezentul regulament;
sau
(c)
unei autorități a unei țări terțe sau unei
organizații internaționale cu care Uniunea Europeană a încheiat un acord
internațional în temeiul articolului 218 din tratat.
2.           În cazul în care Europol
primește informații, inclusiv date cu caracter personal, de la o persoană
privată cu reședința într-o țară terță cu care nu există un acord internațional
încheiat fie în baza articolului 23 din Decizia 2009/371/JAI, fie în baza
articolului 218 din tratat, Europol poate doar să transmită mai departe
informațiile respective către un stat membru sau o țară terță vizată cu care
s-a încheiat un astfel de acord internațional.
3.           Europol nu contactează în mod
direct persoane private pentru extragerea de informații.
Capitolul
VII
garanții
privind protecția datelor
Articolul 34
Principii generale privind protecția
datelor
Datele cu caracter personal sunt:
(a)
prelucrate în mod corect și în conformitate cu
dispozițiile legale;
(b)
colectate în scopuri specificate, explicite și
legitime și nu sunt prelucrate ulterior într-un mod incompatibil cu scopurile
respective. Prelucrarea ulterioară a datelor cu caracter personal în scopuri
istorice, statistice sau științifice nu este considerată incompatibilă, cu
condiția ca Europol să ofere garanții corespunzătoare, în special pentru a
asigura că datele nu sunt prelucrate în oricare alte scopuri;
(c)
adecvate, relevante și neexcesive în raport cu
scopurile în care sunt prelucrate;
(d)
exacte și, în cazul în care este necesar,
actualizate; trebuie să se ia toate măsurile rezonabile pentru a asigura că
datele cu caracter personal care sunt inexacte, având în vedere scopurile în
care sunt prelucrate, sunt șterse sau rectificate fără întârziere;
(e)
păstrate într-o formă care permite identificarea
persoanelor vizate, fără a se depăși timpul necesar scopurilor în care datele
cu caracter personal sunt prelucrate.
Articolul 35
Grade diferite de precizie și fiabilitate
a datelor cu caracter personal
1.           Sursa informațiilor care
provin de la un stat membru este evaluată în măsura posibilului de către statul
membru care furnizează informațiile, utilizându-se următoarele coduri de
evaluare a sursei:
(A): atunci când nu există îndoieli cu privire la
autenticitatea, credibilitatea și competența sursei sau dacă informația este
furnizată de o sursă care s-a dovedit fiabilă în toate cazurile;
(B): atunci când informația este furnizată de o
sursă care s-a dovedit fiabilă în majoritatea cazurilor;
(C): atunci când informația este furnizată de o
sursă care s-a dovedit nefiabilă în majoritatea cazurilor;
(X): atunci când fiabilitatea sursei nu poate fi
evaluată.
2.           Informațiile care provin de
la un stat membru sunt evaluate în măsura posibilului de către statul membru
care furnizează informațiile pe baza fiabilității acestora, utilizându-se următoarele
coduri de evaluare a informațiilor:
(1): informație a cărei acuratețe nu este pusă la
îndoială;
(2): informație cunoscută personal de sursă, dar
care nu este cunoscută personal de funcționarul care o transmite;
(3): informație pe care sursa nu o cunoaște personal,
dar care este coroborată cu alte informații deja înregistrate;
(4): informație care nu este cunoscută personal de
sursă și care nu poate fi coroborată.
3.           În cazul în care Europol, pe
baza informațiilor pe care le deține deja, ajunge la concluzia că este necesar
ca evaluarea să fie corectată, acesta informează statul membru în cauză și
acționează pentru a se ajunge la un acord cu privire la modificarea evaluării.
Europol nu modifică evaluarea fără un astfel de acord.
4.           În cazul în care Europol
primește din partea unui stat membru informații care nu au făcut obiectul unei
evaluări, acesta încearcă, în măsura posibilului, să evalueze fiabilitatea
sursei sau a informației pe baza informațiilor pe care le deține deja.
Evaluarea datelor și a informațiilor specifice se efectuează în acord cu statul
membru care le-a furnizat. De asemenea, un stat membru poate ajunge la un acord
în termeni generali cu Europol referitor la evaluarea anumitor tipuri de date
și a anumitor surse. Dacă nu s-a ajuns la un acord într-un caz specific sau
dacă nu există un acord în termeni generali, Europol evaluează informațiile sau
datele și le atribuie codurile de evaluare (X) și (4), menționate la alineatele
(1) și (2).
5.           În cazul în care Europol
primește date sau informații din partea unei țări terțe sau a unei organizații
internaționale sau a unui organism al Uniunii, prezentul articol se aplică în
consecință.
6.           Informațiile din surse aflate
la dispoziția publicului sunt evaluate de Europol, utilizându-se codurile de
evaluare menționate la alineatele (1) și (2).
Articolul 36
Prelucrarea categoriilor speciale de date
cu caracter personal și a diferitelor categorii de persoane vizate
1.           Este interzisă prelucrarea
datelor cu caracter personal care vizează victimele unei infracțiuni penale,
martorii sau alte persoane care pot furniza informații privind infracțiuni sau
persoanele care nu au împlinit vârsta de 18 ani, cu excepția cazului în care
acest lucru este strict necesar pentru prevenirea sau combaterea criminalității
care se încadrează în obiectivele Europol.
2.           Este interzisă prelucrarea
datelor cu caracter personal, efectuată prin mijloace automate sau de alt tip,
care dezvăluie originea rasială sau etnică, opiniile politice, religia sau
convingerile religioase, apartenența sindicală și datele privind sănătatea sau
viața sexuală, cu excepția cazului în care acest lucru este strict necesar
pentru prevenirea sau combaterea criminalității care se încadrează în
obiectivele Europol și dacă datele respective completează alte date cu caracter
personal deja prelucrate de Europol.
3.           Numai Europol are acces la
datele cu caracter personal menționate la alineatele (1) și (2). Directorul
executiv autorizează în mod corespunzător un număr limitat de funcționari care
pot avea acces la datele respective, în cazul în care acest lucru este necesar
pentru îndeplinirea sarcinilor lor.
4.           Nicio decizie care produce
efecte juridice asupra unei persoane vizate nu se bazează exclusiv pe
prelucrarea automată a datelor menționate la alineatul (2), cu excepția cazului
în care decizia este autorizată în mod expres în temeiul legislației naționale
sau a Uniunii sau, dacă este necesar, de către Autoritatea Europeană pentru
Protecția Datelor.
5.           Datele cu caracter personal
menționate la alineatele (1) și (2) nu se transmit statelor membre,
organismelor Uniunii, țărilor terțe sau organizațiilor internaționale, cu
excepția situației în care acest lucru este strict necesar în cazuri
individuale referitoare la criminalitatea care se încadrează în obiectivele
Europol.
6.           La fiecare șase luni, Europol
înaintează Autorității Europene pentru Protecția Datelor o prezentare generală
privind toate datele cu caracter personal menționate la alineatul (2) pe care
le-a prelucrat.
Articolul 37
Termene pentru stocarea și ștergerea
datelor cu caracter personal
1.           Europol stochează datele cu
caracter personal pe care le prelucrează numai atât timp cât este necesar
pentru îndeplinirea obiectivelor sale.
2.           Necesitatea de a stoca în
continuare datele este analizată în orice situație de Europol în termen de cel
mult trei ani după începerea prelucrării inițiale a datelor cu caracter
personal. Europol poate decide stocarea în continuare a datelor cu caracter
personal până la următoarea analiză, care va avea loc după o nouă perioadă de
trei ani, dacă stocarea în continuare a datelor mai este necesară pentru
îndeplinirea sarcinilor sale. Motivele stocării în continuare sunt justificate
și înregistrate. Dacă nu se ia nicio decizie cu privire la stocarea în
continuare a datelor cu caracter personal, acestea sunt șterse în mod automat
după trei ani.
3.           Dacă datele privind
persoanele menționate la articolul 36 alineatele (1) și (2) sunt stocate pentru
o perioadă mai mare de cinci ani, Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor
este informată în consecință.
4.           În cazul în care un stat
membru, un organism al Uniunii, o țară terță sau o organizație internațională a
indicat, la momentul transferului, orice restricție în ceea ce privește
ștergerea sau distrugerea înainte de termen a datelor cu caracter personal, în
conformitate cu articolul 25 alineatul (2), Europol șterge datele cu caracter
personal în conformitate cu restricțiile respective. Dacă stocarea în
continuare a datelor este considerată necesară pentru îndeplinirea sarcinilor
Europol, pe baza informațiilor care sunt mai exhaustive decât cele deținute de
furnizorul de date, Europol solicită furnizorului de date autorizarea de a
stoca în continuare datele și prezintă o motivare în acest sens.
5.           În cazul în care un stat membru,
un organism al Uniunii, o țară terță sau o organizație internațională șterge
din fișierele sale naționale datele furnizate Europol, aceasta informează în
consecință Europol. Europol șterge datele respective, cu excepția cazului în
care stocarea lor în continuare este considerată necesară pentru îndeplinirea obiectivelor
sale, pe baza informațiilor care sunt mai exhaustive decât cele deținute de
furnizorul de date. Europol informează furnizorul de date cu privire la
stocarea în continuare a datelor respective și prezintă o motivare în acest
sens.
6.           Datele cu caracter personal
nu se șterg dacă:
(a)
acest lucru ar dăuna intereselor persoanei vizate
care necesită protecție. În astfel de cazuri, datele sunt utilizate numai cu
consimțământul persoanei vizate;
(b)
acuratețea acestora este contestată de persoana
vizată, pentru o perioadă de timp care permite statelor membre sau Europol,
după caz, să verifice acuratețea datelor;
(c)
datele cu caracter personal au fost păstrate ca
mijloace de probă;
(d)
persoana vizată se opune ștergerii și solicită în
schimb restricționarea utilizării acestora.
Articolul 38
Securitatea prelucrării
1.           Europol pune în aplicare
măsuri tehnice și organizatorice corespunzătoare pentru a proteja datele cu
caracter personal împotriva distrugerii accidentale sau ilegale, pierderii
accidentale sau divulgării, alterării și accesării neautorizate sau oricărei
alte forme neautorizate de prelucrare.
2.           În ceea ce privește
prelucrarea automată a datelor, Europol pune în aplicare măsuri menite:
(a)
să împiedice accesul persoanelor neautorizate la
echipamentele de prelucrare a datelor utilizate pentru prelucrarea datelor cu
caracter personal (controlul accesului la echipamente);
(b)
să împiedice citirea, copierea, modificarea sau
îndepărtarea neautorizată a suporturilor de date (controlul suporturilor de
date);
(c)
să împiedice introducerea neautorizată de date și
inspectarea, modificarea sau ștergerea neautorizată a datelor cu caracter
personal stocate (controlul stocării);
(d)
să împiedice utilizarea sistemelor de prelucrare
automată a datelor de către persoane neautorizate, utilizându-se echipamente de
comunicare a datelor (controlul utilizării);
(e)
să asigure că persoanele autorizate să utilizeze un
sistem de prelucrare automată a datelor au acces numai la datele care fac obiectul
autorizației lor de acces (controlul accesului la date);
(f)
să asigure că este posibil să se verifice și să se
stabilească organismele cărora le pot fi transmise sau le-au fost transmise
date cu caracter personal, utilizându-se echipamente de comunicare a datelor
(controlul comunicării);
(g)
să asigure că este posibil să se verifice și să se
stabilească datele cu caracter personal care au fost introduse în sistemele
automate de prelucrare a datelor, precum și când și de către cine au fost
introduse datele respective (controlul introducerii datelor);
(h)
să împiedice citirea, copierea, modificarea sau
ștergerea neautorizată a datelor cu caracter personal în timpul transferurilor
de date cu caracter personal sau în timpul transportării suporturilor de date
(controlul transportului);
(i)
să asigure că sistemele instalate pot fi imediat
repuse în funcțiune în cazul producerii unei întreruperi (recuperare);
(j)
să asigure că sistemul funcționează fără
defecțiuni, că defecțiunile de funcționare sunt raportate imediat (fiabilitate)
și că datele stocate nu pot fi afectate de funcționarea defectuoasă a
sistemului (integritate).
3.           Europol și statele membre
definesc mecanisme pentru a asigura că limitele sistemului de informații țin
seama de necesitățile în materie de securitate.
Articolul 39
Dreptul de acces al persoanei vizate
1.           Orice persoană vizată are
dreptul, la intervale rezonabile, de a obține informații prin care să i se aducă
la cunoștință dacă Europol prelucrează sau nu prelucrează date cu caracter
personal care o privesc. În cazul în care sunt prelucrate astfel de date cu
caracter personal, Europol furnizează persoanei vizate următoarele informații:
(a)
confirmarea faptului dacă se prelucrează sau nu prelucrează
date care o privesc;
(b)
informații cel puțin cu privire la scopurile
operațiunii de prelucrare, categoriile de date vizate și destinatarii cărora le
sunt divulgate datele;
(c)
comunicarea într-o formă inteligibilă a datelor
care fac obiectul prelucrării și a oricăror informații disponibile cu privire
la sursele acestora.
2.           Orice persoană vizată care
dorește să își exercite dreptul de acces la datele cu caracter personal poate
depune o cerere în acest sens, fără costuri excesive, la autoritatea competentă
din statul membru în care alege să efectueze acest demers. Autoritatea respectivă
transmite cererea către Europol fără întârziere și, în orice situație, în
termen de o lună de la primire.
3.           Europol răspunde cererii
respective fără întârziere nejustificată și, în orice situație, în termen de
trei luni de la primirea acesteia.
4.           Europol consultă autoritățile
competente ale statelor membre în cauză cu privire la decizia care urmează să
fie adoptată. O decizie privind accesul la date este condiționată de strânsa
cooperare între Europol și statele membre pe care accesul persoanei vizate la
datele respective le privește în mod direct. În cazul în care un stat membru
are obiecții cu privire la răspunsul propus de Europol, acesta notifică Europol
motivele obiecțiilor sale.
5.           Accesul la datele cu caracter
personal este refuzat sau restricționat dacă aceasta constituie o măsură
necesară pentru:
(a)
a permite Europol să își îndeplinească sarcinile în
mod corespunzător;
(b)
a proteja securitatea și ordinea publică în statele
membre sau a preveni criminalitatea;
(c)
a garanta că nicio anchetă națională nu va fi pusă
în pericol;
(d)
a proteja drepturile și libertățile părților terțe.

6.           Europol informează în scris
persoana vizată cu privire la orice refuz sau limitare a accesului, cu privire
la motivele unei astfel de decizii și cu privire la dreptul său de a depune o
plângere la Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor. Informațiile
referitoare la motivele de fapt și de drept pe care se bazează decizia pot fi
omise în cazul în care furnizarea acestora ar aduce atingere efectelor
restricției impuse la alineatul (5).
Articolul 40
Dreptul la rectificare, ștergere și blocare
1.           Orice persoană vizată are
dreptul de a solicita Europol să rectifice datele cu caracter personal care o
privesc, dacă acestea sunt incorecte și, în cazul în care acest lucru este
posibil și necesar, să le completeze sau să le actualizeze.
2.           Orice persoană vizată are
dreptul de a solicita Europol să șteargă datele cu caracter personal care o
privesc dacă acestea nu mai sunt necesare scopurilor în care sunt colectate în
conformitate cu dispozițiile legale sau sunt prelucrate ulterior în
conformitate cu dispozițiile legale.
3.           În loc să fie șterse, datele
cu caracter personal se blochează dacă există motive întemeiate să se considere
că ștergerea lor ar putea afecta interesele legitime ale persoanei vizate.
Datele blocate se prelucrează doar în scopul pentru care nu au fost șterse.
4.           Dacă Europol deține date de
tipul celor descrise la alineatele (1), (2) și (3) care i-au fost furnizate de
țări terțe, organizații internaționale sau care sunt rezultatele analizelor
sale proprii, datele respective sunt rectificate, șterse sau blocate de Europol.

5.           Dacă Europol deține date de
tipul celor descrise la alineatele (1) și (2) care i-au fost furnizate în mod
direct de statele membre, datele respective sunt rectificate, șterse sau
blocate de statele membre în cauză, în colaborare cu Europol.
6.           Dacă datele incorecte au fost
transferate prin alte mijloace corespunzătoare sau dacă erorile conținute de
datele furnizate de statele membre sunt cauzate de un transfer defectuos sau au
fost transferate cu încălcarea dispozițiilor prezentului regulament sau dacă
rezultă în urma introducerii, preluării sau stocării acestora în mod incorect
sau cu încălcarea dispozițiilor prezentului regulament de către Europol, datele
respective sunt rectificate sau șterse de Europol în colaborare cu statele
membre în cauză.
7.           În cazurile menționate la
alineatele (4), (5) și (6), toți destinatarii datelor respective sunt
notificați imediat. În conformitate cu normele care li se aplică, destinatarii
rectifică, șterg sau blochează aceste date în sistemele lor.
8.           Europol informează în scris
persoana vizată, fără întârziere nejustificată și, în orice situație, în termen
de trei luni, cu privire la faptul că datele care o privesc au fost
rectificate, șterse sau blocate.
9.           Europol informează în scris
persoana vizată cu privire la orice refuz de rectificare, ștergere sau blocare
și cu privire la posibilitatea de a depune o plângere la Autoritatea Europeană
pentru Protecția Datelor și de a exercita o cale de atac.
Articolul 41
Responsabilitatea în domeniul protecției datelor
1.           Europol stochează datele cu
caracter personal astfel încât să se poată stabili sursa acestora în
conformitate cu articolul 23.
2.           Responsabilitatea pentru
calitatea datelor cu caracter personal, astfel cum se prevede la articolul 34
litera (d), aparține statului membru care le-a furnizat către Europol, iar în
cazul datelor cu caracter personal furnizate de organisme ale Uniunii, țări
terțe sau organizații internaționale, precum și în cazul datelor extrase de
Europol din surse aflate la dispoziția publicului, responsabilitatea aparține
Europol.
3.           Responsabilitatea pentru
respectarea principiilor prevăzute la articolul 34 literele (a), (b), (c) și
(e) aparține Europol.
4.           Responsabilitatea pentru
legalitatea transferului aparține:
(a)
statului membru care a furnizat datele, în cazul
datelor cu caracter personal furnizate Europol de statele membre; și
(b)
Europol, în cazul datelor cu caracter personal
furnizate de Europol către statele membre și țări terțe sau organizații
internaționale.
5.           În cazul unui transfer între
Europol și un organism al Uniunii, responsabilitatea pentru legalitatea
transferului aparține Europol. Fără a aduce atingere tezei precedente, în cazul
în care datele sunt transferate de Europol la cererea destinatarului, atât Europol,
cât și destinatarul sunt responsabili pentru legalitatea acestui transfer. În
plus, Europol este responsabil pentru toate operațiunile de prelucrare a
datelor cu caracter personal pe care le efectuează.
Articolul 42
Verificare prealabilă
1.           Prelucrarea datelor cu
caracter personal care fac parte dintr-un nou sistem de evidență care urmează să
fie instituit face obiectul verificării prealabile atunci când:
(a)
urmează să fie prelucrate categoriile speciale de
date menționate la articolul 36 alineatul (2);
(b)
tipul de prelucrare, în special utilizarea noilor
tehnologii, mecanisme sau proceduri, prezintă riscuri specifice în ceea ce
privește drepturile și libertățile fundamentale, în special protecția datelor
cu caracter personal, ale persoanelor vizate.
2.           Verificările prealabile sunt
efectuate de Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor în urma primirii
unei notificări din partea responsabilului cu protecția datelor care, în caz de
incertitudine în ceea ce privește necesitatea verificării prealabile, se
consultă cu Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor.
3.           Autoritatea Europeană pentru
Protecția Datelor emite un aviz în termen de două luni de la primirea
notificării. Termenul poate fi suspendat până când Autoritatea Europeană pentru
Protecția Datelor obține oricare eventuale informații suplimentare pe care l-a
solicitat. Atunci când complexitatea cazului impune acest lucru, termenul poate
fi prelungit cu încă două luni, prin decizie a Autorității Europene pentru
Protecția Datelor. Această decizie este notificată Europol înainte de expirarea
termenului inițial de două luni.
În cazul în care nu s-a emis un aviz până la
sfârșitul termenului de două luni, sau a prelungirii acestuia, acesta se
consideră a fi favorabil.
Dacă avizul Autorității Europene pentru Protecția
Datelor stabilește că prelucrarea notificată poate implica o încălcare a oricărei
dispoziții a prezentului regulament, aceasta face propuneri, după caz, pentru
evitarea unei astfel de încălcări. În cazul în care Europol nu modifică operațiunea
de prelucrare în consecință, Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor
poate exercita competențele care i-au fost conferite în temeiul articolului 46
alineatul (3).
4.           Autoritatea Europeană pentru
Protecția Datelor ține un registru al tuturor operațiunilor de prelucrare care
i-au fost notificate în temeiul alineatului (1). Registrul respectiv este
integrat în registrul menționat la articolul 27 alineatul (5) din Regulamentul
(CE) nr. 45/2001.
Articolul 43
Înregistrare și documentare
1.           În scopul verificării
legalității prelucrării datelor, automonitorizării și asigurării integrității
și securității corespunzătoare a datelor, Europol ține evidențe privind
colectarea, alterarea, accesarea, divulgarea, combinarea sau ștergerea datelor
cu caracter personal. Registrele sau documentațiile respective se șterg după
trei ani, cu excepția cazului în care datele sunt în continuare necesare pentru
un control aflat în curs. Registrele respective nu pot fi modificate.
2.           Registrele sau documentațiile
elaborate în temeiul alineatului (1) sunt comunicate la cerere Autorității
Europene pentru Protecția Datelor în scopul efectuării unui control privind
protecția datelor. Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor utilizează
informațiile respective numai în scopul efectuării controlului privind
protecția datelor și pentru asigurarea prelucrării corespunzătoare a datelor,
precum și a integrității și a securității acestora.
Articolul 44
Responsabilul cu protecția datelor
1.           Consiliul de administrație
numește un responsabil cu protecția datelor care este membru al personalului. În
îndeplinirea îndatoririlor sale, responsabilul cu protecția datelor acționează în
mod independent.
2.           Responsabilul cu protecția
datelor este selectat pe baza calităților sale personale și profesionale și, în
special, a cunoștințelor de specialitate privind protecția datelor.
3.           Selecția responsabilului cu
protecția datelor nu trebuie să genereze un conflict de interese între
îndatoririle sale în calitate de responsabil cu protecția datelor și orice alte
îndatoriri oficiale, în special în legătură cu aplicarea dispozițiilor
prezentului regulament.
4.           Responsabilul cu protecția
datelor este numit pentru un mandat cu o durată cuprinsă între doi și cinci ani.
Mandatul său poate fi reînnoit, durata totală a acestuia neputând să depășească
zece ani. Responsabilul cu protecția datelor poate fi demis din funcție de
către instituția sau organismul Uniunii care l-a desemnat doar cu aprobarea
Autorității Europene pentru Protecția Datelor, în cazul în care nu mai
îndeplinește condițiile necesare pentru exercitarea îndatoririlor sale.
5.           După desemnare, responsabilul
cu protecția datelor este înregistrat la Autoritatea Europeană pentru Protecția
Datelor de către instituția sau organismul care l-a desemnat.
6.           În ceea ce privește îndeplinirea
îndatoririlor sale, responsabilul cu protecția datelor nu poate primi niciun
fel de instrucțiuni.
7.           Responsabilul cu protecția
datelor are, în special, următoarele sarcini în ceea ce privește datele cu
caracter personal, cu excepția datelor cu caracter personal ale membrilor
personalului Europol, precum și a datelor cu caracter personal administrative:
(a)
asigurarea, în mod independent, a legalității și a
respectării dispozițiilor prezentului regulament în ceea ce privește
prelucrarea datelor cu caracter personal;
(b)
asigurarea faptului că se ține o evidență a
operațiunilor de transfer și de primire de date cu caracter personal, în
conformitate cu prezentul regulament;
(c)
asigurarea faptului că, la cerere, persoanele
vizate sunt informate cu privire la drepturile pe care le au în temeiul
prezentului regulament;
(d)
cooperarea cu personalul Europol care răspunde de
procedurile, formarea și consilierea privind prelucrarea datelor;
(e)
cooperarea cu Autoritatea Europeană pentru
Protecția Datelor;
(f)
elaborarea unui raport anual și înaintarea acestuia
către Consiliul de administrație și Autoritatea Europeană pentru Protecția
Datelor.
8.           În plus, responsabilul cu
protecția datelor exercită funcțiile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 45/2001
referitor la datele cu caracter personal ale membrilor personalului Europol,
precum și a datelor cu caracter personal administrative.
9.           În îndeplinirea sarcinilor
sale, responsabilul cu protecția datelor are acces la toate datele prelucrate
de Europol și la toate sediile Europol.
10.         În cazul în care responsabilul
cu protecția datelor consideră că dispozițiile prezentului regulament privind
prelucrarea datelor cu caracter personal nu au fost respectate, acesta îl
informează pe directorul executiv, solicitându-i să soluționeze neconformitatea
într-un anumit termen. Dacă directorul executiv nu soluționează neconformitatea
prelucrării în termenul stabilit, responsabilul cu protecția datelor informează
Consiliul de administrație și convine împreună cu acesta asupra unui termen
pentru formularea unui răspuns. În cazul în care Consiliul de administrație nu
soluționează neconformitatea prelucrării în termenul stabilit, responsabilul cu
protecția datelor sesizează Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor.
11.         Consiliul de administrație
adoptă norme de aplicare cu privire la responsabilul pentru protecția datelor. Normele
de aplicare respective se referă, în special, la procedura de selecție pentru
funcția de responsabil cu protecția datelor și la demiterea, sarcinile,
îndatoririle și competențele responsabilului cu protecția datelor și la
garanțiile de independență a acestuia. Europol pune la dispoziția
responsabilului cu protecția datelor personalul și resursele necesare pentru
îndeplinirea îndatoririlor sale. Acești membri ai personalului au acces la
datele cu caracter personal prelucrate de Europol și la sediile Europol numai
în măsura necesară pentru îndeplinirea sarcinilor lor.
Articolul 45
Controlul exercitat de autoritatea
națională de supraveghere
1.           Fiecare stat membru
desemnează o autoritate națională de supraveghere care are sarcina de a
monitoriza în mod independent, în conformitate cu dispozițiile dreptului său
național, caracterul legal al transferului, extragerii și oricărei comunicări
de date cu caracter personal efectuate de statul membru în cauză către Europol,
precum și de a examina dacă un astfel de transfer, extragere sau comunicare
încalcă drepturile persoanei vizate. În acest scop, autoritatea națională de
supraveghere are acces, la sediul unității naționale sau la sediul ofițerilor
de legătură, la datele transmise de statul său membru către Europol, în
conformitate cu procedurile naționale relevante.
2.           În scopul exercitării
funcției lor de control, autoritățile naționale de supraveghere au acces la
birourile și la documentele ofițerilor de legătură ai statului membru respectiv
la Europol.
3.           Autoritățile naționale de
supraveghere controlează, în conformitate cu procedurile naționale relevante,
activitățile unităților naționale și ale ofițerilor de legătură, în măsura în
care activitățile respective sunt relevante pentru protecția datelor cu
caracter personal. De asemenea, acestea informează Autoritatea Europeană pentru
Protecția Datelor cu privire la orice măsură pe care o iau referitor la Europol.
4.           Orice persoană are dreptul de
a solicita autorității naționale de supraveghere să verifice dacă transferul
sau comunicarea către Europol, sub orice formă, de date care o privesc și
accesul statului membru în cauză la datele respective au un caracter legal.
Acest drept se exercită în conformitate cu legislația națională a statului
membru în care a fost depusă cererea.
Articolul 46
Controlul exercitat de Autoritatea
Europeană pentru Protecția Datelor
1.           Autoritatea Europeană pentru
Protecția Datelor răspunde de monitorizarea și asigurarea aplicării
dispozițiilor prezentului regulament referitoare la protecția drepturilor și
libertăților fundamentale ale persoanelor fizice în ceea ce privește
prelucrarea datelor cu caracter personal de către Europol, precum și de
consilierea Europol și a persoanelor vizate cu privire la toate aspectele care
se referă la prelucrarea datelor cu caracter personal. În acest scop, aceasta
îndeplinește îndatoririle prevăzute la alineatul (2) și exercită competențele
acordate la alineatul (3).
2.           Autoritatea Europeană pentru
Protecția Datelor are următoarele îndatoriri, în temeiul prezentului
regulament:
(a)
de a primi plângeri, de a investiga cazul semnalat
și de a informa persoana vizată cu privire la soluționarea plângerii într-un
termen rezonabil;
(b)
de a efectua investigații fie din proprie
inițiativă, fie pe baza unei plângeri, și de a informa persoana vizată cu
privire la soluționarea plângerii într-un termen rezonabil;
(c)
de a monitoriza și de a asigura aplicarea de către
Europol a dispozițiilor prezentului regulament și ale oricărui alt act al
Uniunii care se referă la protecția persoanelor fizice în ceea ce privește
prelucrarea datelor cu caracter personal;
(d)
de a consilia Europol, fie din proprie inițiativă,
fie ca răspuns la o consultare, cu privire la toate aspectele care au legătură
cu prelucrarea datelor cu caracter personal, în special înainte de elaborarea de
norme interne referitoare la protecția drepturilor și libertăților fundamentale
în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal;
(e)
de a stabili, de a motiva și de a face publice
exceptările, garanțiile, autorizările și condițiile menționate la articolul 36
alineatul (4);
(f)
de a ține un registru al operațiunilor de
prelucrare care i-au fost notificate în temeiul articolului 42 alineatul (1) și
înregistrate în conformitate cu articolul 42 alineatul (4);
(g)
de a efectua o verificare prealabilă a prelucrării
care i-a fost notificată.
3.           În temeiul prezentului
regulament, Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor poate:
(a)
să consilieze persoanele vizate cu privire la
exercitarea drepturilor lor;
(b)
să sesizeze Europol în cazul unei presupuse
încălcări a dispozițiilor care reglementează prelucrarea datelor cu caracter
personal și, dacă este necesar, să facă propuneri pentru remedierea încălcării
și pentru îmbunătățirea protecției persoanelor vizate;
(c)
să dispună să se dea curs cererilor de exercitare a
anumitor drepturi în legătură cu datele, în cazul în care astfel de cereri au
fost refuzate cu încălcarea articolelor 39 și 40;
(d)
să adreseze Europol avertismente sau mustrări;
(e)
să dispună rectificarea, blocarea, ștergerea sau
distrugerea tuturor datelor în cazul în care acestea au fost prelucrate cu
încălcarea dispozițiilor care reglementează prelucrarea datelor cu caracter
personal și notificarea unor astfel de acțiuni părților terțe cărora le-au fost
divulgate datele;
(f)
să interzică temporar sau definitiv prelucrarea;
(g)
să sesizeze Europol și, dacă este necesar,
Parlamentul European, Consiliul și Comisia;
(h)
să sesizeze Curtea de Justiție a Uniunii Europene
în condițiile prevăzute de tratat;
(i)
să intervină în acțiunile introduse în fața Curții
de Justiție a Uniunii Europene.
4.           Autoritatea Europeană pentru
Protecția Datelor are competența:
(a)
de a obține de la Europol acces la toate datele cu
caracter personal și la toate informațiile necesare pentru investigațiile sale;
(b)
de a obține acces la orice sediu în care Europol
își desfășoară activitatea atunci când există motive întemeiate pentru a
presupune că în sediul respectiv se efectuează o activitate care face obiectul
prezentului regulament.
5.           Autoritatea Europeană pentru
Protecția Datelor elaborează un raport anual privind activitățile de
supraveghere referitoare la Europol. Raportul face parte din raportul anual al
Autorității Europene pentru Protecția Datelor menționat la articolul 48 din
Regulamentul (CE) nr. 45/2001.
6.           Membrii și personalul
Autorității Europene pentru Protecția Datelor sunt supuși obligației de
confidențialitate, în conformitate cu articolul 69.
Articolul 47
Cooperarea între Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor și
autoritățile naționale de protecție a datelor
1.           Autoritatea Europeană pentru
Protecția Datelor acționează în strânsă cooperare cu autoritățile naționale de
supraveghere în ceea ce privește aspecte specifice care necesită implicare la
nivel național, în special în cazul în care Autoritatea Europeană pentru
Protecția Datelor sau o autoritate națională de supraveghere identifică
discrepanțe majore între practicile statelor membre sau un transfer potențial ilegal
în utilizarea canalelor Europol pentru schimbul de informații sau în contextul
întrebărilor adresate de una sau mai multe autorități naționale de supraveghere
cu privire la punerea în aplicare și interpretarea prezentului regulament.
2.           În cazurile menționate la
alineatul (1), Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor și autoritățile
naționale de supraveghere pot, fiecare acționând în sfera competențelor
deținute, să facă schimb de informații relevante, să își ofere reciproc
asistență în efectuarea de audituri și inspecții, să examineze dificultățile
legate de interpretarea sau aplicarea prezentului regulament, să analizeze
problemele care se referă la exercitarea supravegherii independente sau a
drepturilor persoanei vizate, să elaboreze propuneri armonizate pentru soluții
comune la orice problemă și să promoveze creșterea gradului de informare cu
privire la drepturile în materie de protecție a datelor, dacă este necesar.
3.           Autoritățile naționale de
supraveghere și Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor se reunesc în
funcție de nevoi. Costurile și organizarea reuniunilor respective sunt în
sarcina Autorității Europene pentru Protecția Datelor. Regulamentul de
procedură se adoptă cu ocazia primei reuniuni. Metodele de lucru suplimentare sunt
adoptate de comun acord, dacă este necesar.
Articolul 48
Date cu caracter personal administrative
și date ale membrilor personalului
Regulamentul (CE) nr. 45/2001 se aplică
tuturor datelor cu caracter personal ale membrilor personalului Europol, precum
și datelor cu caracter personal administrative deținute de Europol.
Capitolul
VIII
CĂI DE ATAC și răspundere
Articolul 49
Dreptul de a depune o plângere la
Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor
1.           Orice persoană vizată are
dreptul de a depune o plângere la Autoritatea Europeană pentru Protecția
Datelor, în cazul în care consideră că prelucrarea datelor sale cu caracter
personal nu este conformă cu dispozițiile prezentului regulament.
2.           În cazul în care o plângere
se referă la o decizie menționată la articolul 39 sau 40, Autoritatea Europeană
pentru Protecția Datelor consultă organismele naționale de supraveghere sau
organismul judiciar competent din statul membru de la care provin datele sau
din statul membru direct vizat. Decizia Autorității Europene pentru Protecția
Datelor, care poate fi inclusiv aceea de a refuza comunicarea oricărei
informații, este luată în strânsă cooperare cu organismul național de
supraveghere sau cu organismul judiciar competent.
3.           În cazul în care o plângere
se referă la prelucrarea datelor furnizate Europol de un stat membru,
Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor se asigură că verificările
necesare au fost efectuate în mod corect, în strânsă cooperare cu organismul
național de supraveghere al statului membru care a furnizat datele.
4.           În cazul în care o plângere
se referă la prelucrarea datelor furnizate Europol de entități ale UE, țări
terțe sau organizații internaționale, Autoritatea Europeană pentru Protecția
Datelor se asigură că Europol a efectuat verificările necesare.
Articolul 50
Dreptul la exercitarea unei căi de atac
împotriva Autorității Europene pentru Protecția Datelor
Acțiunile împotriva deciziilor Autorității
Europene pentru Protecția Datelor sunt introduse în fața Curții de Justiție a
Uniunii Europene.
Articolul 51
Dispoziții generale privind răspunderea și dreptul la despăgubiri
1.           Răspunderea contractuală a
Europol este guvernată de dreptul aplicabil contractului respectiv.
2.           Curtea de Justiție a Uniunii
Europene este competentă să se pronunțe în temeiul oricărei clauze
compromisorii prevăzute într-un contract încheiat de Europol.
3.           Fără a aduce atingere
dispozițiilor de la articolul 52, în cazul răspunderii necontractuale, Europol,
în conformitate cu principiile generale comune legislațiilor statelor membre,
repară orice prejudiciu cauzat de departamentele sale sau de membrii
personalului său în îndeplinirea îndatoririlor acestora.
4.           Curtea de Justiție a Uniunii
Europene este competentă în litigiile privind acordarea de despăgubiri pentru
prejudiciile menționate la alineatul (3).
5.           Răspunderea personală a
angajaților față de Europol este reglementată de Statutul personalului sau de regimul
aplicabil acestora.
Articolul 52
Răspunderea pentru prelucrarea incorectă a datelor cu caracter personal
și dreptul la despăgubiri
1.           Orice persoană care a suferit
un prejudiciu ca urmare a unei operațiuni ilegale de prelucrare a datelor are
dreptul de a primi despăgubiri pentru prejudiciul suferit, fie de la Europol,
în conformitate cu articolul 340 din tratat, fie de la statul membru în care
s-a produs evenimentul care a generat prejudiciul, în conformitate cu dreptul
său național. Persoana în cauză introduce o acțiune împotriva Europol în fața
Curții de Justiție a Uniunii Europene sau împotriva statului membru în fața
instanței naționale competente din statul membru respectiv.
2.           Orice litigiu între Europol
și statele membre privind răspunderea finală pentru despăgubirile acordate unei
persoane fizice în conformitate cu alineatul (1) este înaintat Consiliului de
administrație, care îl soluționează cu o majoritate de două treimi din membrii
săi, fără a aduce atingere dreptului de contestare a acestei decizii în
conformitate cu articolul 263 din TFUE.
Capitolul
IX
CONTROLUL PARLAMENTAR
Articolul 53
Controlul parlamentar
1.           Președintele Consiliului de
administrație și directorul executiv se prezintă în fața Parlamentului European,
împreună cu parlamentele naționale, la cererea acestora, pentru a discuta
aspecte care se referă la Europol, ținând cont de obligațiile de discreție și
confidențialitate.
2.           Controlul parlamentar asupra
activităților Europol, exercitat de Parlamentul European împreună cu
parlamentele naționale, se efectuează în conformitate cu dispozițiile
prezentului regulament.
3.           În plus față de obligațiile
de informare și consultare prevăzute în prezentul regulament, Europol transmite
Parlamentului European și parlamentelor naționale, ținând cont de obligațiile
de discreție și confidențialitate, cu titlu informativ:
(a)
evaluări privind amenințările, analize strategice
și rapoarte generale asupra situației referitoare la obiectivul Europol, precum
și rezultatele studiilor și ale evaluărilor comandate de Europol;
(b)
acordurile de lucru adoptate în temeiul articolului
31 alineatul (1).
Articolul 54
Accesul Parlamentului European la informații clasificate prelucrate de
Europol sau prin intermediul acestuia
1.           În scopul exercitării
controlului parlamentar asupra activităților Europol în conformitate cu
articolul 53, accesul la informații clasificate ale Uniunii Europene și la
informații sensibile neclasificate prelucrate de Europol sau prin intermediul
acestuia poate fi acordat, la cerere, Parlamentului European și
reprezentanților acestuia.
2.           Accesul la informații
clasificate ale Uniunii Europene și la informații sensibile neclasificate face
obiectul principiilor de bază și al standardelor minime prevăzute la articolul 69.
Modalitățile de acces sunt reglementate printr-un acord de lucru încheiat între
Europol și Parlamentul European.
Capitolul X
PERSONALUL
Articolul 55
Dispoziții generale
1.           Statutul funcționarilor și
Regimul aplicabil celorlalți agenți, precum și normele adoptate de comun acord
de instituțiile Uniunii pentru punerea în aplicare a Statutului funcționarilor
și a Regimului aplicabil celorlalți agenți se aplică personalului Europol, cu
excepția membrilor personalului care, la data de la care se aplică prezentul
regulament, își desfășoară activitatea în temeiul contractelor încheiate de
Europol, astfel cum a fost instituit prin Convenția Europol.
2.           Personalul Europol este
format din agenți temporari și/sau agenți contractuali. Consiliul de
administrație decide care dintre posturile temporare prevăzute în schema de
personal pot fi ocupate doar de personalul angajat din cadrul autorităților
competente ale statelor membre. Personalul recrutat pentru a ocupa astfel de
posturi este format din agenți temporari și poate fi angajat doar prin
contracte pe durată determinată, care pot fi reînnoite o singură dată pentru o
perioadă fixă.
Articolul 56
Directorul executiv
1.           Directorul executiv este
angajat ca agent temporar al Europol în temeiul articolului 2 litera (a) din
Regimul aplicabil celorlalți agenți.
2.           Directorul executiv este
numit de Consiliul de administrație dintr-o listă de candidați propusă de
Comisie, în urma unei proceduri de selecție deschise și transparente.
În scopul încheierii contractului cu directorul
executiv, Europol este reprezentat de președintele Consiliului de
administrație.
Înainte de a fi numit în funcție, candidatul
selecționat de Consiliul de administrație poate fi invitat să facă o declarație
în fața comisiei competente a Parlamentului European și să răspundă
întrebărilor adresate de membrii acesteia.
3.           Durata mandatului
directorului executiv este de cinci ani. Până la sfârșitul acestei perioade,
Comisia efectuează o analiză care ia în considerare evaluarea activității
directorului executiv, precum și sarcinile viitoare ale Europol și provocările
cu care se va confrunta acesta.
4.           Consiliul de administrație,
la propunerea Comisiei, care ia în considerare analiza menționată la alineatul
(3), poate prelungi o singură dată mandatul directorului executiv pentru o
perioadă de cel mult cinci ani.
5.           Consiliul de administrație
informează Parlamentul European în legătură cu intenția sa de a prelungi
mandatul directorului executiv. În luna care precede orice astfel de prelungire,
directorul executiv poate fi invitat să facă o declarație în fața comisiei
competente a Parlamentului și să răspundă întrebărilor adresate de membrii
acesteia.
6.           Directorul executiv al cărui
mandat a fost prelungit nu mai poate să participe la o altă procedură de
selecție pentru același post la sfârșitul duratei cumulate a mandatului.
7.           Directorul executiv poate fi
demis din funcție numai printr-o decizie a Consiliului de administrație, la
propunerea Comisiei.
8.           Consiliul de administrație
adoptă deciziile privind numirea, prelungirea mandatului și demiterea din
funcție a directorului executiv și/sau a directorului executiv adjunct
(directorilor executivi adjuncți) în baza unei majorități de două treimi din
membrii săi cu drept de vot.
Articolul 57
Directorii executivi adjuncți
1.           Directorul executiv este
asistat de patru directori executivi adjuncți, inclusiv unul care răspunde de
formare. Directorul executiv adjunct pentru formare răspunde de gestionarea
Academiei Europol și a activităților acesteia. Sarcinile celorlalți directori
executivi adjuncți sunt definite de directorul executiv.
2.           Articolul 56 se aplică
directorilor executivi adjuncți. Directorul executiv este consultat înainte de
numirea sau demiterea din funcție a acestora.
Articolul 58
Experții naționali detașați și alte
categorii de personal
1.           Europol poate utiliza experți
naționali detașați sau alte categorii de personal neangajat de agenție.
2.           Consiliul de administrație
adoptă o decizie care prevede norme privind detașarea experților naționali la
Europol.
Capitolul
XI
DISPOZIȚII FINANCIARE
Articolul 59
Bugetul
1.           Estimări ale tuturor
veniturilor și cheltuielilor Europol se elaborează pentru fiecare exercițiu
financiar, care corespunde anului calendaristic, și sunt înscrise în bugetul
Europol.
2.           Bugetul Europol este
echilibrat în ceea ce privește veniturile și cheltuielile.
3.           Fără a aduce atingere altor
resurse, veniturile Europol cuprind o contribuție din partea Uniunii, înscrisă
în bugetul general al Uniunii Europene.
4.           Europol poate beneficia de
finanțare din partea Uniunii sub forma acordurilor de delegare sau a granturilor
ad-hoc și excepționale în conformitate cu dispozițiile instrumentelor relevante
care sprijină politicile Uniunii.
5.           Cheltuielile Europol includ
remunerarea personalului, cheltuielile administrative și de infrastructură,
precum și cheltuieli de funcționare.
Articolul 60
Întocmirea bugetului
1.           În fiecare an, directorul
executiv elaborează un proiect de situație a estimărilor de venituri și
cheltuieli ale Europol pentru exercițiul financiar următor, care conține schema
de personal, și îl transmite Consiliului de administrație.
2.           Pe baza proiectului,
Consiliul de administrație elaborează un proiect de estimare previzională a
veniturilor și cheltuielilor Europol pentru următorul exercițiu financiar.
Proiectul de estimare previzională a veniturilor și cheltuielilor Europol este
transmis Comisiei în fiecare an până la [data prevăzută în regulamentul
financiar cadru]. Consiliul de administrație transmite Comisiei, Parlamentului
European și Consiliului un proiect final de estimare, care include un proiect
de schemă de personal, până la 31 martie.
3.           Comisia transmite situația estimărilor
Parlamentului European și Consiliului (autoritatea bugetară), împreună cu
proiectul de buget general al Uniunii Europene.
4.           Pe baza situației
estimărilor, Comisia înscrie în proiectul de buget general al Uniunii Europene
estimările pe care le consideră necesare pentru schema de personal și suma
aferentă contribuției care urmează să fie suportată de la bugetul general, pe
care le prezintă autorității bugetare în conformitate cu articolele 313 și 314
din tratat.
5.           Autoritatea bugetară
autorizează creditele pentru finanțarea Europol.
6.           Autoritatea bugetară adoptă
schema de personal a Europol.
7.           Bugetul Europol este adoptat
de Consiliul de administrație. Acesta devine definitiv după adoptarea finală a
bugetului general al Uniunii. În cazul în care este necesar, acesta se
ajustează în consecință.
8.           Pentru orice proiect care
poate avea implicații financiare semnificative asupra bugetului, în special
proiectele de natură imobiliară, se aplică dispozițiile [regulamentului
financiar cadru].
Articolul 61
Execuția bugetului
1.           Directorul executiv execută
bugetul Europol.
2.           În fiecare an, directorul
executiv transmite autorității bugetare toate informațiile relevante pentru
concluziile procedurilor de evaluare.
Articolul 62
Prezentarea conturilor și descărcarea de gestiune
1.           Până la data de 1 martie după
încheierea fiecărui exercițiu financiar, contabilul Europol transmite conturile
provizorii contabilului Comisiei și Curții de Conturi.
2.           Până la data de 31 martie a următorului
exercițiu financiar, Europol transmite raportul privind gestiunea bugetară și
financiară Parlamentului European, Consiliului și Curții de Conturi.
3.           Până la data de 31 martie
după încheierea fiecărui exercițiu financiar, contabilul Comisiei transmite
Curții de Conturi conturile provizorii ale Europol, consolidate cu conturile
Comisiei.
4.           După primirea observațiilor
formulate de Curtea de Conturi cu privire la conturile provizorii ale Europol,
în temeiul articolului 148 din Regulamentul financiar, contabilul întocmește
conturile finale ale Europol. Directorul executiv le înaintează Consiliului de
administrație în vederea obținerii unui aviz.
5.           Consiliul de administrație
emite un aviz cu privire la conturile finale ale Europol.
6.           Până la data de 1 iulie după
încheierea fiecărui exercițiu financiar, directorul executiv transmite
conturile finale Parlamentului European, Consiliului, Comisiei, Curții de
Conturi și parlamentelor naționale, împreună cu avizul Consiliului de
administrație.
7.           Conturile finale se publică.
8.           Directorul executiv transmite
Curții de Conturi un răspuns la observațiile formulate în raportul anual ale
acesteia până la [data prevăzută în regulamentul financiar cadru]. Directorul
executiv transmite răspunsul respectiv și Consiliului de administrație.
9.           Directorul executiv prezintă
Parlamentului European, la cererea acestuia, orice informație necesară pentru
buna desfășurare a procedurii de descărcare de gestiune pentru exercițiul
financiar în cauză, în conformitate cu articolul 165 alineatul (3) din
Regulamentul financiar.
10.         Parlamentul European, la
recomandarea Consiliului care hotărăște cu majoritate calificată, acordă
directorului executiv, înainte de data de 15 mai a anului N + 2, descărcarea de
gestiune în ceea ce privește execuția bugetului pentru anul N.
Articolul 63
Norme financiare
1.           Normele financiare aplicabile
Europol sunt adoptate de Consiliul de administrație, după consultarea Comisiei.
Acestea nu derogă de la dispozițiile [regulamentului financiar cadru], cu
excepția cazului în care activitatea Europol impune în mod special acest lucru,
iar Comisia și-a dat acordul prealabil.
2.           Având în vedere specificitatea
membrilor rețelei institutelor naționale de formare, care sunt singurele
organisme având caracteristicile specifice și competențele tehnice pentru a desfășura
activități de formare relevante, membrii respectivi pot primi granturi fără o cerere
de propuneri în conformitate cu articolul 190 alineatul (1) litera (d) din
Regulamentul delegat (UE) nr. 1268/2012 al Comisiei[41].

Capitolul
XII
DISPOZIȚII DIVERSE
Articolul 64
Statut juridic
1.           Europol este un organism al
Uniunii. Acesta are personalitate juridică.
2.           În fiecare stat membru,
Europol se bucură de cea mai extinsă capacitate juridică acordată persoanelor
juridice în temeiul legislației naționale. Europol poate, în special, să
achiziționeze și să înstrăineze bunuri mobile și imobile și să se constituie
parte în proceduri judiciare.
3.           Sediul Europol se află la
Haga, Țările de Jos.
Articolul 65
Privilegii și imunități
1.           Protocolul privind privilegiile
și imunitățile Uniunii Europene se aplică Europol și personalului acestuia.
2.           Ofițerii de legătură și
membrii de familie ai acestora beneficiază de privilegii și imunități care fac
obiectul unui acord între Regatul Țărilor de Jos și celelalte state membre.
Acordul respectiv prevede privilegiile și imunitățile necesare pentru
îndeplinirea corespunzătoare a sarcinilor care le revin ofițerilor de legătură.
Articolul 66
Regim lingvistic
1.           Dispozițiile prevăzute de
Regulamentul nr. 1[42] se aplică Europol.
2.           Serviciile de traducere
necesare pentru funcționarea Europol sunt furnizate de Centrul de Traduceri
pentru Organismele Uniunii Europene.
Articolul 67
Transparență
1.           Regulamentul (CE) nr. 1049/2001[43]
se aplică documentelor deținute de Europol.
2.           Pe baza unei propuneri a
directorului executiv și nu mai târziu de șase luni după intrarea în vigoare a
prezentului regulament, Consiliul de administrație adoptă normele detaliate de
aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 în ceea ce privește documentele
Europol.
3.           Deciziile luate de Europol în
temeiul articolului 8 din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 pot face obiectul
unei plângeri înaintate Ombudsmanului sau al unei acțiuni introduse în fața
Curții de Justiție a Uniunii Europene, în condițiile prevăzute la articolul 228
și, respectiv, la articolul 263 din tratat.
Articolul 68
Combaterea fraudei
1.           Pentru a facilita combaterea
fraudei, a corupției și a altor activități ilegale în temeiul Regulamentului
(CE) nr. 1073/1999, în termen de șase luni de la data la care devine
operațional, Europol aderă la Acordul interinstituțional din 25 mai 1999
privind investigațiile interne desfășurate de Oficiul European de Luptă
Antifraudă (OLAF)[44] și adoptă dispozițiile
corespunzătoare care se aplică tuturor angajaților Europol, utilizând modelul
prevăzut în anexa la acordul respectiv.
2.           Curtea de Conturi Europeană
are competența de audita, pe bază de documente și la fața locului, toți
beneficiarii de granturi, contractanții și subcontractanții care au primit
fonduri ale Uniunii din partea Europol.
3.           OLAF
poate efectua investigații, inclusiv verificări și inspecții la fața locului,
pentru a stabili dacă au existat acte de fraudă, fapte de corupție sau orice
alte activități ilegale care afectează interesele financiare ale Uniunii în
legătură cu un grant sau un contract finanțat de Europol, în conformitate cu
dispozițiile și procedurile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 al
Parlamentului European și al Consiliului din 25 mai 1999 privind investigațiile
efectuate de Oficiul European de Lupta Antifraudă (OLAF) și de Regulamentul
(Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului din 11 noiembrie 1996 privind
controalele și inspecțiile la fața locului efectuate de Comisie în scopul
protejării intereselor financiare ale Comunităților Europene împotriva fraudei
și a altor abateri.[45]
4.           Fără a aduce atingere
dispozițiilor de la alineatele (1), (2) și (3), acordurile de cooperare ale
Europol cu țări terțe și organizații internaționale, contractele Europol,
acordurile de grant ale Europol și deciziile Europol privind granturile conțin
dispoziții care împuternicesc în mod expres Curtea de Conturi Europeană și OLAF
să efectueze astfel de audituri și investigații, conform competențelor care le
revin.
Articolul 69
Norme de securitate privind protecția informațiilor clasificate
Europol stabilește propriile sale norme
privind obligațiile de discreție și confidențialitate, precum și privind
protecția informațiilor clasificate ale Uniunii Europene și a informațiilor
sensibile neclasificate, ținând seama de principiile de bază și de standardele
minime prevăzute de Decizia 2011/292/UE. Acestea vizează, între altele,
dispoziții privind schimbul de astfel de informații, precum și prelucrarea și
stocarea acestora.
Articolul 70
Evaluare și revizuire
1.           În termen de cel mult cinci
ani după [data de la care se aplică prezentul regulament] și, ulterior, la
fiecare cinci ani, Comisia comandă o evaluare pentru a analiza, în special,
impactul, eficacitatea și eficiența Europol și practicile de lucru ale acestuia.
În particular, evaluarea abordează posibila necesitate de a modifica obiectivele
Europol și implicațiile financiare ale unei astfel de modificări.
2.           Comisia prezintă
Parlamentului European, Consiliului, parlamentelor naționale și Consiliului de
administrație raportul de evaluare și concluziile sale asupra raportului.
3.           La fiecare a doua evaluare,
Comisia analizează, de asemenea, rezultatele obținute de Europol, având în
vedere obiectivele, mandatul și sarcinile acestuia. În cazul în care Comisia consideră
că existența Europol nu mai este justificată în raport cu obiectivele și
sarcinile care i-au fost atribuite, aceasta poate propune modificarea în
consecință sau abrogarea prezentului regulament.
Articolul 71
Controale administrative
Activitățile Europol
fac obiectul controlului exercitat de Ombudsmanul European în conformitate cu
dispozițiile articolului 228 din tratat.
Articolul 72
Sediul
1.           Dispozițiile necesare referitoare
la găzduirea care urmează să fie oferită Europol în statul membru și facilitățile
care trebuie puse la dispoziție de statul membru respectiv, împreună cu normele
specifice aplicabile în statul membru gazdă cu privire la directorul executiv,
membrii Consiliului de administrație, personalul Europol și membrii de familie
ai acestora sunt prevăzute într-un acord privind sediul între Europol și statul
membru în care este situat sediul, încheiat după obținerea aprobării Consiliului
de administrație și în termen de cel mult [2 ani după intrarea în vigoare a
prezentului regulament].
2.           Statul membru care găzduiește
Europol furnizează cele mai bune condiții posibile pentru a asigura
funcționarea Europol, inclusiv școlarizare multilingvistică de orientare
europeană și conexiuni de transport corespunzătoare.
Capitolul
XIII
DISPOZIȚII TRANZITORII
Articolul 73
Succesiunea legală generală
1.           Europol, astfel cum a fost
instituit prin prezentul regulament, este succesorul juridic general în ceea ce
privește toate contractele încheiate, obligațiile asumate și proprietățile
achiziționate de Europol, astfel cum a fost instituit prin Decizia 2009/371/JAI,
și CEPOL, astfel cum a fost instituit în temeiul Deciziei 2005/681/JAI.
2.           Prezentul regulament nu aduce
atingere forței juridice a acordurilor încheiate de Europol, astfel cum a fost
instituit prin Decizia 2009/371/JAI, înainte de data intrării în vigoare a
prezentului regulament.
3.           Prezentul regulament nu aduce
atingere forței juridice a acordurilor încheiate de CEPOL, astfel cum a fost
instituit prin Decizia 2005/681/JAI, înainte de data intrării în vigoare a
prezentului regulament.
4.           Prin derogare de la alineatul
(3), acordul privind sediul încheiat în baza Deciziei 2005/681/JAI încetează la
data de la care se aplică prezentul regulament.
Articolul 74
Dispoziții tranzitorii privind Consiliul de administrație
1.           Mandatul membrilor
Consiliului de administrație al CEPOL, astfel cum a fost instituit în baza
articolului 10 din Decizia 2005/681/JAI, încetează la [data intrării în vigoare
a prezentului regulament].
2.           Mandatul membrilor
Consiliului de administrație al Europol, astfel cum a fost instituit în baza
articolului 37 din Decizia 2009/371/JAI, încetează la [data de la care se
aplică prezentul regulament].
3.           Consiliul de administrație,
astfel cum a fost instituit în baza articolului 37 din Decizia 2009/371/JAI,
în perioada cuprinsă între data intrării în vigoare a prezentului regulament și
data de la care se aplică acesta:
(a)
exercită funcțiile Consiliului de administrație,
astfel cum sunt prevăzute la articolul 14 din prezentul regulament;
(b)
pregătește adoptarea normelor privind obligațiile
de confidențialitate și discreție, precum și protecția informațiilor UE
clasificate menționate la articolul 69 din prezentul regulament;
(c)
elaborează orice instrument necesar pentru aplicarea
prezentului regulament; și
(d)
revizuiește măsurile de punere în aplicare fără
caracter legislativ a Deciziei 2009/371/JAI, astfel încât să permită
Consiliului de administrație instituit în baza articolului 13 din prezentul
regulament să adopte o decizie în temeiul articolului 78 alineatul (2).
4.           Comisia ia, fără întârziere,
măsurile necesare după intrarea în vigoare a prezentului regulament pentru a
asigura că activitatea Consiliului de administrație instituit în conformitate
cu articolul 13 începe la [data de la care se aplică prezentul
regulament].
5.           În termen de cel mult 6 luni
de la data intrării în vigoare a prezentului regulament, statele membre trimit
o notificare Comisiei cu privire la numele persoanelor pe care le-au numit în
calitate de membri titulari și membri supleanți ai Consiliului de
administrație, în conformitate cu articolul 13.
6.           Consiliul de administrație
instituit în temeiul articolului 13 din prezentul regulament se reunește pentru
prima dată la [data de la care se aplică prezentul regulament]. În cadrul reuniunii
respective, acesta ia, dacă este cazul, o decizie menționată la articolul 78
alineatul (2).
Articolul 75
Dispoziții tranzitorii privind directorii executivi și directorii
adjuncți
1.           Directorul executiv numit în
baza articolului 38 din Decizia 2009/371/JAI îndeplinește, pentru perioada
rămasă din mandatul său, responsabilitățile directorului executiv, astfel cum
se prevede la articolul 19 din prezentul regulament. Celelalte condiții ale
contractului său rămân neschimbate. Dacă mandatul său se încheie după [data
intrării în vigoare a prezentului regulament], dar înainte de [data de la care
se aplică prezentul regulament], mandatul se prelungește automat până la un an
după data de la care se aplică prezentul regulament.
2.           În cazul în care directorul executiv
refuză sau nu poate să acționeze în conformitate cu dispozițiile de la
alineatul (1), Comisia desemnează pe unul dintre funcționarii săi în scopul de a
îndeplini funcția de director executiv interimar și a exercita atribuțiile
directorului executiv pentru o perioadă de maximum 18 luni, până la efectuarea
numirilor prevăzute la articolul 56.
3.           Dispozițiile de la alineatele
(1) și (2) se aplică directorilor adjuncți numiți în baza articolului 38
din Decizia 2009/371/JAI.
4.           Directorul executiv al CEPOL,
numit în baza articolului 11 alineatul (1) din Decizia 2005/681/JAI, este
numit, pentru perioada rămasă din mandatul său, în funcția de director executiv
adjunct pentru formare al Europol. Celelalte condiții ale contractului său
rămân neschimbate. Dacă mandatul său se încheie după [data intrării în vigoare
a prezentului regulament], dar înainte de [data de la care se aplică prezentul
regulament], acesta se prelungește automat până la un an după data de la care
se aplică prezentul regulament.
Articolul 76
Dispoziții bugetare tranzitorii
1.           Pentru fiecare dintre cele
trei exerciții bugetare care urmează intrării în vigoare a prezentului
regulament, cel puțin 8 milioane EUR din cheltuielile operaționale ale Europol
sunt rezervate pentru formare, astfel cum se prevede în capitolul III.
2.           Procedura de descărcare de
gestiune în ceea ce privește bugetele aprobate în baza articolului 42 din
Decizia 2009/371/JAI se desfășoară în conformitate cu normele stabilite la
articolul 43 din Decizia 2009/371/JAI și cu normele financiare ale Europol.
Capitolul
XIV
DISPOZIȚII FINALE
Articolul 77
Înlocuire
Prezentul regulament înlocuiește și abrogă
Decizia 2009/371/JAI și Decizia 2005/681/JAI.
Trimiterile la deciziile înlocuite se
interpretează ca trimiteri la prezentul regulament.
Articolul 78
Abrogare
1.           Toate măsurile legislative de
punere în aplicare a Deciziei 2009/371/JAI și a Deciziei 2005/681/JAI se
abrogă cu efect de la data aplicării prezentului regulament.
2.           Toate măsurile fără caracter
legislativ de punere în aplicare a Deciziei 2009/371/JAI, care instituie
Oficiul European de Poliție (Europol), și a Deciziei 2005/681/JAI, care
instituie CEPOL, rămân în vigoare după [data de la care se aplică prezentul
regulament], cu excepția cazului în care se decide altfel de către Consiliul de
administrație al Europol în punerea în aplicare a prezentului regulament.
Articolul 79
Intrarea în vigoare și aplicarea
1.           Prezentul regulament intră în
vigoare în a douăzecea zi după data publicării în Jurnalul Oficial al
Uniunii Europene.
2.           Regulamentul se aplică de la
[data aplicării].
Cu toate acestea, articolele 73, 74 și 75 se
aplică de la [data intrării în vigoare a prezentului regulament].
Adoptat la Bruxelles,
Pentru
Parlamentul European                      Pentru Consiliu
Președintele                                                  Președintele
ANEXA 1
Lista
infracțiunilor în privința cărora Europol susține și consolidează acțiunea
autorităților competente ale statelor membre și cooperarea reciprocă a acestora
în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din prezentul regulament
- terorism;
- crimă organizată;
- trafic ilegal de droguri;
- activități ilegale de spălare de bani;
- criminalitate legată de substanțe nucleare
și radioactive;
- trafic ilegal de migranți;
- trafic de persoane;
- criminalitate legată de autovehicule;
- omucidere voluntară, vătămare corporală
gravă;
- trafic ilicit de organe și țesuturi umane;
- răpire; sechestrare și luare de ostatici;
- rasism și xenofobie;
- jaf;
- trafic ilegal de bunuri de patrimoniu;
inclusiv antichități și opere de artă;
- înșelăciune și fraudă; inclusiv fraudă care
aduce atingere intereselor financiare ale Uniunii;
- activități mafiote („racketeering”) și
extorcare;
- contrafacere și piratare a produselor;
- falsificare de documente administrative și
traficul de documente administrative falsificate;
- falsificarea banilor și a altor mijloace de
plată;
- criminalitatea informatică;
- corupție;
- trafic ilegal de arme; muniții și materiale
explozibile;
- trafic ilegal cu specii rare de animale;
- trafic ilegal cu specii și varietăți rare de
plante;
- infracțiuni împotriva mediului; inclusiv
poluarea cauzată de nave;
- trafic ilegal cu substanțe hormonale și alți
factori de creștere;
- abuz sexual și exploatare sexuală a femeilor
și copiilor.
ANEXA 2
Categoriile de date cu caracter personal și categoriile de persoane
vizate ale căror date pot fi colectate și prelucrate în scopul verificării
încrucișate prevăzute la articolul 24 alineatul (1) litera (a)
1. Datele cu caracter personal colectate și
prelucrate în scopuri de verificare încrucișată se referă la:
(a) persoane care, în conformitate cu dreptul național
al statului membru respectiv, sunt suspectate de a fi săvârșit sau de a fi
participat la săvârșirea unei infracțiuni de competența Europol sau care au
fost condamnate pentru o astfel de infracțiune;
(b) persoane cu privire la care există indicii
concrete sau motive rezonabile, în temeiul dreptului național al statului
membru respectiv, care justifică prezumția că vor săvârși infracțiuni de
competența Europol.
2. Datele care se referă la persoanele
menționate la alineatul (1) pot include numai următoarele categorii de date cu
caracter personal:
(a) numele de familie, numele dinaintea
căsătoriei, prenumele și orice nume de împrumut sau nume fals;
(b) data și locul nașterii;
(c) naționalitatea;
(d) sexul;
(e) locul de reședință, profesia și locul unde
se află persoana respectivă;
(f) codul personal de asigurări sociale,
permisul de conducere, actele de identitate și datele care figurează în
pașaport; și
(g) dacă este necesar, alte caracteristici
care pot fi utile pentru identificare, inclusiv orice caracteristici fizice
obiective specifice care nu pot fi modificate, cum ar fi datele dactiloscopice
și profilul ADN (stabilite din partea necodată a ADN-ului).
3. Pe lângă datele menționate la alineatul (2),
pot fi colectate și prelucrate următoarele categorii de date cu caracter
personal referitoare la persoanele menționate la alineatul (1):
(a) infracțiuni, infracțiuni presupuse, precum
și locul, data săvârșirii (presupuse a) acestora și modul (presupus) în care au
fost săvârșite;
(b) mijloacele care au fost utilizate sau care
pot fi utilizate în scopul săvârșirii infracțiunilor respective, inclusiv
informații referitoare la persoane juridice;
(c) departamentele care răspund de caz și
numerele de referință ale dosarelor;
(d) suspiciunea de apartenență la o
organizație criminală;
(e) condamnări, în cazul în care acestea
privesc infracțiuni de competența Europol;
(f) partea care introduce datele.
Aceste date pot fi furnizate Europol chiar
dacă nu conțin încă elemente referitoare la persoane.
4. Informațiile suplimentare deținute de
Europol sau de unitățile naționale cu privire la persoanele menționate la
alineatul (1) pot fi comunicate oricărei unități naționale sau Europol, la cererea
acestora. Unitățile naționale comunică informațiile în conformitate cu dreptul
lor național.
5. În cazul în care se renunță în mod
definitiv la procedurile împotriva persoanei în cauză sau dacă aceasta este
achitată, datele referitoare la cazul cu privire la care a fost adoptată o
astfel de decizie se șterg.
Categoriile de
date cu caracter personal și categoriile de persoane vizate ale căror date pot
fi colectate și prelucrate în scopul efectuării de analize strategice sau de
altă natură generală și în scopul efectuării de analize operaționale [astfel
cum se prevede la articolul 24 alineatul (1) literele (b) și (c)]
1.           Datele cu caracter personal colectate
și prelucrate în scopul efectuării de analize strategice sau de altă natură
generală și în scopul efectuării de analize operaționale se referă la:
(a)
persoane care, în conformitate cu dreptul național al
statului membru respectiv, sunt suspectate de a fi săvârșit sau de a fi
participat la săvârșirea unei infracțiuni de competența Europol sau care au
fost condamnate pentru o astfel de infracțiune;
(b)
persoane cu privire la care există indicii concrete
sau motive rezonabile, în temeiul dreptului național al statului membru
respectiv, care justifică prezumția că vor săvârși infracțiuni de competența
Europol;
(c)
persoane care pot fi chemate să depună mărturie în
cadrul unor anchete desfășurate în legătură cu infracțiunile cercetate sau în
cadrul unor proceduri penale ulterioare;
(d)
persoane care au fost victimele uneia dintre
infracțiunile cercetate sau cu privire la care anumite fapte justifică prezumția
că pot fi victimele unei astfel de infracțiuni;
(e)
contacte și asociați; și
(f)
persoane care pot furniza informații privind
infracțiunile cercetate.
2.           Următoarele categorii de date
cu caracter personal, inclusiv datele administrative asociate, pot fi prelucrate
în cazul categoriilor de persoane menționate la alineatul (1) literele (a) și
(b):
(a)
detalii personale:
(i)      numele de familie actuale și anterioare;
(ii)      prenumele actuale și anterioare;
(iii)     numele dinaintea căsătoriei;
(iv)     numele tatălui (după caz, în scopul
identificării);
(v)     numele mamei (după caz, în scopul
identificării);
(vi)     sexul;
(vii)    data nașterii;
(viii)   locul nașterii;
(ix)     naționalitatea;
(x)     starea civilă;
(xi)     nume de împrumut;
(xii)    porecle;
(xiii)   nume false;
(xiv)   loc de reședință și/sau domiciliu actuale
și anterioare;
(b)
descriere fizică:
(i)      descriere fizică;
(ii)      trăsături distinctive
(semne/cicatrici/tatuaje etc.);
(c)
mijloace de identificare:
(i)      documente de identitate/permis de
conducere;
(ii)      numărul cărții naționale de identitate/pașaportului;
(iii)     numărul național de identificare/codul
personal de asigurări sociale, dacă este cazul;
(iv)     imagini vizuale și alte informații
privind aspectul;
(v)     informații de identificare criminalistică,
cum ar fi amprentele, profilul ADN (stabilit din partea necodată a ADN-ului),
amprenta vocală, grupa sanguină, informații dentare;
(d)
ocupație și competențe:
(i)      loc de muncă și ocupație actuale;
(ii)      loc de muncă și ocupație anterioare;
(iii)     studii (școlare/universitare/profesionale);
(iv)     calificări;
(v)     competențe și alte cunoștințe
(limbi/altele);
(e)
informații economice și financiare:
(i)      date financiare (conturi și coduri
bancare, carduri de credit etc.);
(ii)      active în numerar;
(iii)     participații în acțiuni/alte active;
(iv)     date referitoare la bunurile aflate în proprietate;
(v)     legături cu întreprinderi;
(vi)     contacte cu banci și instituții de
credit;
(vii)    situație fiscală;
(viii)   alte informații privind modul în care o
persoană își gestionează resursele financiare;
(f)
date comportamentale:
(i)      stil de viață (cum ar fi cheltuieli care
depășesc veniturile) și obișnuințe;
(ii)      deplasări;
(iii)     locuri frecventate;
(iv)     arme și alte instrumente periculoase;
(v)     grad de periculozitate;
(vi)     riscuri specifice, cum ar fi probabilitatea
evadării, utilizarea de agenți dubli, legături cu personalul responsabil cu
aplicarea legii;
(vii)    trăsături de caracter care au legătură
cu infracționalitatea;
(viii)   consum de droguri;
(g)
contacte și asociați, inclusiv tipul și natura
contactului sau asocierii;
(h)
mijloace de comunicare utilizate, cum ar fi telefon
(fix/mobil), fax, pager, poștă electronică, adrese poștale, conexiune
(conexiuni) internet;
(i)
mijloace de transport utilizate, cum ar fi
vehicule, bărci, aeronave, inclusiv informații de identificare a respectivelor
mijloace de transport (numere de înregistrare);
(j)
informații privind comportamentul infracțional:
(i)      condamnări anterioare;
(ii)      suspiciuni de implicare în activități
infracționale;
(iii)     moduri de operare;
(iv)     mijloace care au fost utilizate sau care
pot fi utilizate pentru pregătirea și/sau săvârșirea de infracțiuni;
(v)     apartenența la grupuri infracționale/organizații
criminale și poziția în cadrul grupului/organizației;
(vi)     rolul în organizația criminală;
(vii)    aria geografică a activităților infracționale;
(viii)   materiale adunate în timpul unei
anchete, cum ar fi imagini video și fotografice;
(k)
trimiteri la alte sisteme de informații în care
sunt stocate informații privind persoana vizată:
(i)      Europol;
(ii)      agenții de poliție/vamale;
(iii)     alte agenții de aplicare a legii;
(iv)     organizații internaționale;
(v)     entități publice;
(vi)     entități private;
(l)
informații privind persoanele juridice care au
legătură cu datele menționate la literele (e) și (j):
(i)      denumirea persoanei juridice;
(ii)      localizare;
(iii)     data și locul înființării;
(iv)     număr de înregistrare administrativă;
(v)     formă juridică;
(vi)     capital;
(vii)    domeniu de activitate;
(viii)   filiale naționale și internaționale;
(ix)     directori;
(x)     legături cu bănci.
3.           „Contacte
și asociați”, astfel cum se prevede la alineatul (1) litera (e), înseamnă
persoane prin intermediul cărora există suficiente motive pentru a considera că
se pot obține informații care se referă la persoanele menționate la alineatul (1)
literele (a) și (b) din prezenta anexă și care sunt relevante pentru analiză,
cu condiția ca acestea să nu se încadreze într-una din categoriile de persoane
menționate la alineatul (1) literele (a), (b), (c), (d) și (f). „Contacte” înseamnă
persoane care au un contact sporadic cu persoanele menționate la alineatul (1) literele
(a) și (b). „Asociați” înseamnă persoane care au un contact periodic cu
persoanele menționate la alineatul (1) literele (a) și (b).
În ceea ce privește contactele și asociații, se
pot stoca datele prevăzute la alineatul (2) dacă este necesar, cu condiția să
existe motive pentru a presupune că datele respective trebuie utilizate în
scopul analizării rolului persoanelor respective în calitate de contacte sau de
asociați.
În acest context, se respectă următoarele:
(a)
relațiile dintre aceste persoane și persoanele
menționate la alineatul (1) literele (a) și (b) sunt clarificate cât de repede
posibil;
(b)
în cazul în care presupunerea că există o relație
între aceste persoane și persoanele menționate la alineatul (1) literele (a) și
(b) se dovedește a fi nefondată, datele se șterg fără întârziere;
(c)
în cazul în care persoanele respective sunt
suspectate de săvârșirea unei infracțiuni care se încadrează în obiectivele
Europol sau au fost condamnate pentru o astfel de infracțiune, ori în cazul în
care există indicii concrete sau motive rezonabile, în temeiul dreptului
național al statului membru respectiv, care justifică prezumția că vor săvârși o
astfel de infracțiune, se pot stoca toate datele prevăzute la alineatul (2);
(d)
datele privind contactele și asociații contactelor,
precum și datele privind contactele și asociații asociaților nu se stochează,
cu excepția datelor privind tipul și natura contactelor sau ale asocierilor
acestora cu persoanele menționate la alineatul (1) literele (a) și (b);
(e)
în cazul în care nu este posibilă o clarificare în
temeiul dispozițiilor prevăzute la literele de mai sus, acest aspect este luat
în considerare atunci când se ia o decizie privind necesitatea și amploarea stocării
pentru analiză suplimentară.
4.           În ceea ce privește
persoanele care, astfel cum se prevede la alineatul (1) litera (d), au fost
victimele uneia dintre infracțiunile cercetate sau cu privire la care anumite
fapte justifică prezumția că pot fi victimele unei astfel de infracțiuni, se
pot stoca datele menționate la alineatul (2) litera (a) punctul (i) - litera
(c) punctul (iii) din prezenta anexă, precum și următoarele categorii de date:
(a)
date de identificare a victimei;
(b)
motivarea statutului de victimă;
(c)
prejudicii (fizice/financiare/psihologice/altele);
(d)
dacă trebuie să se garanteze anonimatul;
(e)
dacă este posibilă înfățișarea în instanță;
(f)
informații legate de infracțiune furnizate de către
sau prin intermediul persoanelor menționate la alineatul (1) litera (d),
inclusiv informații cu privire la relația acestora cu alte persoane, dacă este
necesar, pentru identificarea persoanelor menționate la alineatul (1) literele
(a) și (b).
Alte date prevăzute la alineatul (2) se pot stoca
dacă este necesar, cu condiția să existe motive pentru a presupune că acestea trebuie
utilizate în scopul analizării rolului unei persoane în calitate de victimă sau
potențială victimă.
Datele care nu sunt necesare pentru analiză
suplimentară se șterg.
5.           În ceea ce privește
persoanele care, astfel cum se prevede la alineatul (1) litera (c), pot fi
chemate să depună mărturie în cadrul unor anchete desfășurate în legătură cu
infracțiunile cercetate sau în cadrul unor proceduri penale ulterioare, se pot
stoca datele menționate la alineatul (2) litera (a) punctul (i) - litera (c)
punctul (iii) din prezenta anexă, precum și categoriile de date care
îndeplinesc următoarele criterii:
(a)
informații legate de criminalitate furnizate de
persoanele respective, inclusiv informații privind relația acestora cu alte
persoane care fac obiectul fișierului de lucru pentru analiză;
(b)
dacă trebuie să se garanteze anonimatul;
(c)
dacă trebuie să se acorde protecție și de către
cine;
(d)
noua identitate;
(e)
dacă este posibilă înfățișarea în instanță.
Alte date prevăzute la alineatul (2) se pot stoca
dacă este necesar, cu condiția să existe motive pentru a presupune că acestea trebuie
utilizate în scopul analizării rolului persoanelor respective în calitate de martori.
Datele care nu sunt necesare pentru analiză
suplimentară se șterg.
6.           În ceea ce privește
persoanele care, astfel cum se prevede la alineatul (1) litera (f), pot furniza
informații privind infracțiunile cercetate, se pot stoca datele menționate la
alineatul (2) litera (a) punctul (i) - litera (c) punctul (iii) din
prezenta anexă, precum și categoriile de date care îndeplinesc următoarele
criterii:
(a)
detalii personale codate;
(b)
tipul de informații furnizate;
(c)
dacă trebuie să se garanteze anonimatul;
(d)
dacă trebuie să se acorde protecție și de către
cine;
(e)
noua identitate;
(f)
dacă este posibilă înfățișarea în instanță;
(g)
experiențe negative;
(h)
recompense (financiare/avantaje).
Alte date prevăzute la alineatul (2) se pot stoca
dacă este necesar, cu condiția să existe motive pentru a presupune că acestea trebuie
utilizate în scopul analizării rolului persoanelor respective în calitate de
informatori.
Datele care nu sunt necesare pentru analiză
suplimentară se șterg.
7.           Dacă, în orice moment pe
parcursul unei analize, devine clar, pe baza unor indicii fiabile și
coroborate, că o persoană ar trebui încadrată într-o altă categorie de persoane,
astfel cum este definită în prezenta anexă, decât în categoria în care a fost
încadrată inițial, în cazul persoanei respective Europol poate prelucra numai
datele autorizate în cadrul respectivei noi categorii.
Dacă, pe baza unor astfel de indicii, devine clar
că o persoană ar trebui încadrată în două sau mai multe categorii, astfel cum
sunt definite în prezenta anexă, Europol poate prelucra toate datele autorizate
în cadrul categoriilor respective.
FIȘĂ
FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ
1.           CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI
1.1.        Denumirea
propunerii/inițiativei
Propunere
de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Agenția
Uniunii Europene pentru cooperare și formare în materie de aplicare a (EUROPOL)
și de abrogare a Deciziilor 2009/371/JAI și 2005/681/JAI ale Consiliului
1.2.        Domeniul (domeniile) de
politică în cauză în structura ABM/ABB[46]
Domeniul
de politică: Afaceri interne
Activitate:
18 02 Securitate internă
1.3.        Tipul propunerii/inițiativei
þ Propunere/inițiativă
care se referă la o acțiune nouă
¨ Propunere/inițiativă
care se referă la o acțiune nouă ca urmare a unui proiect-pilot/a unei
acțiuni pregătitoare[47]
¨ Propunere/inițiativă care se referă la prelungirea
unei acțiuni existente
¨ Propunere/inițiativă
care se referă la o acțiune reorientată către o acțiune nouă
1.4.        Obiectiv(e)
1.4.1.     Obiectiv(e) strategic(e)
multianual(e) al(e) Comisiei vizat(e) de propunere/inițiativă
Oficiul European
de Poliție (Europol) și-a început activitatea ca un organism interguvernamental
reglementat printr-o convenție încheiată între statele membre care a intrat în
vigoare în 1999. Începând cu data de 1 ianuarie 2010, Europol a fost
transformat prin Decizia 2009/371/JAI a Consiliului într-o agenție
descentralizată a UE pentru a sprijini și a consolida activitatea autorităților
competente de aplicare a legii din statele membre în materie de combatere a
criminalității grave și organizate și a terorismului. Decizia Consiliului a
definit, de asemenea, în detaliu obiectivele și sarcinile Europol.
Tratatul de la
Lisabona a eliminat structura bazată pe „piloni” a Uniunii Europene și a
aliniat domeniul cooperării polițienești la acquis-ul comunitar. Articolul 88 din
TFUE prevede că Europol trebuie să facă obiectul unui regulament adoptat prin procedura
de codecizie. Articolul prevede, de asemenea, instituirea procedurilor și a
mecanismului de control al activităților Europol de către Parlamentul European,
la care parlamentele naționale sunt asociate. În plus, Programul de la
Stockholm[48], care stabilește o strategie
multianuală a UE privind justiția și securitatea, invită Europol să evolueze și
„să devină un centru pentru schimbul de informații dintre autoritățile care
asigură respectarea aplicării legii din statele membre, un furnizor de servicii
și o platformă pentru serviciile de respectare a aplicării legii”.
Articolul 87
alineatul (2) litera (b) din TFUE prevede măsuri referitoare la sprijinirea
formării personalului și la cooperarea privind schimbul de personal. Programul
de la Stockholm prevede că este esențial să se intensifice formarea privind chestiunile
legate de Uniune pentru a crea o cultură europeană veritabilă în domeniul
judiciar și al respectării aplicării legii și că ar trebui să se urmărească
obiectivul programelor europene de formare sistematice. Prin urmare, Comisia
propune, alături de prezentul document, un program european de formare în
materie de aplicare a legii (LETS) care ar urma să se bazeze pe activitățile
desfășurate în prezent de CEPOL. Conform prezentei propuneri, cele două agenții
ar fuziona, iar noua agenție (rezultată în urma fuzionării) ar avea sarcina de
a pune în aplicare programul de formare.
1.4.2.     Obiectiv(e) specific(e) și
activitatea (activitățile) ABM/ABB în cauză
Activitatea ABB 18 05: Securitate și protecția libertăților
OBIECTIVUL SPECIFIC 3
Consolidarea
cooperării între statele membre în domeniul aplicării legii, în special prin
facilitarea schimbului de informații între autoritățile de aplicare a legii,
care să permită accesul la datele relevante, asigurând în același timp
respectarea principiilor de protecție a datelor, precum și consolidarea rolului
Europol și CEPOL în calitate de parteneri ai statelor membre în ceea ce
privește combaterea criminalității grave și formarea personalului forțelor de
poliție.
Principalele
realizări în 2013 – Regulamentul privind fuzionarea EUROPOL și CEPOL
Regulamentul privind Europol:
Obiectivul specific nr. 1:
Îndeplinirea
funcției de principal centru de sprijin pentru operațiuni și expertiză în
materie de aplicare a legii.
Obiectivul specific nr. 2:
Îndeplinirea
funcției de centru de informare al UE privind criminalitatea.
Obiectivul specific nr. 3:
Coordonarea
punerii în aplicare a politicii UE privind formarea personalului responsabil cu
aplicarea legii, precum și desfășurarea de activități de formare relevante și
efectuarea de schimburi relevante la nivelul UE.
Obiectivul specific nr. 4:
Consolidarea
capacității UE de a combate criminalitatea informatică pentru a se evita
prejudicierea cetățenilor și a întreprinderilor UE și cauzarea de pierderi
pentru economia UE.
Activitatea (activitățile) ABM/ABB în cauză
Activitatea
18 05: Securitate și protecția libertăților
1.4.3.     Rezultatul (rezultatele) și
impactul preconizate
A se preciza efectele
pe care propunerea/inițiativa ar trebui să le aibă asupra beneficiarilor
vizați/grupurilor vizate.
Rolul
Europol este de a acorda sprijin serviciilor naționale de aplicare a legii în
cadrul cooperării reciproce a acestora în ceea ce privește prevenirea și
combaterea criminalității grave și a terorismului. Prezenta propunere, și anume
Regulamentul privind Europol, prevede un nou cadru juridic pentru Europol.
Introducerea noului temei juridic va spori securitatea UE prin îmbunătățirea
eficacității și a eficienței Europol în ceea ce privește acordarea de sprijin
pentru prevenirea și combaterea criminalității transfrontaliere grave și a
terorismului, precum și prin însărcinarea Europol cu noi atribuții legate de
formarea la nivelul UE în materie de aplicare a legii și de găzduirea centrelor
UE de aplicare a legii care vizează fenomene infracționale specifice, cum ar fi
criminalitatea informatică.
Propunerea
vizează îmbunătățirea imaginii de ansamblu a Europol în materie de date
operative, astfel încât acesta să poată răspunde mai bine nevoile statelor
membre și să contribuie în mai mare măsură cu informații la elaborarea politicilor
UE. Aceasta va alinia mai bine Europol și activitățile sale la cerințele
Tratatului de la Lisabona și ale Programului de la Stockholm. Propunerea va
consolida în continuare răspunderea Europol și va întări regimul acestuia de
protecție a datelor. Europol va putea furniza toate serviciile și produsele
actualizate de care statele membre au nevoie pentru facilitarea eforturilor
acestora și sprijinirea lor în lupta împotriva criminalității grave care are un
impact negativ asupra cetățenilor UE. Creșterea fluxului de informații din
statele membre, inclusiv privind criminalitatea informatică, și îmbunătățirea
dispozițiilor referitoare la prelucrarea datelor, contrabalansată de un regim
solid în materie de protecție a datelor, precum și sporirea capacităților de
formare ar consolida și mai mult rolul Europol în sprijinirea statelor membre.
Datele
care provin de la părți private ar putea fi transmise către Europol de orice
stat membru (unitatea națională Europol), ceea ce ar diminua riscul producerii
unor întârzieri sau riscul de netransmitere. Schimburile de date cu țările
terțe vor avea un caracter mai raționalizat, ceea ce ar avea un impact pozitiv
asupra cooperării și securității interne în UE și în țările terțe. La rândul
său, aceasta ar permite formularea unui răspuns global mai coordonat la
fenomenele infracționale.
Propunerea
introduce o nouă sarcină pentru Europol prin încorporarea și extinderea, într-o
anumită măsură, a atribuțiilor legate de formarea personalului responsabil cu
aplicarea legii care sunt îndeplinite în prezent de CEPOL. Se preconizează că
integrarea și raționalizarea funcțiilor operaționale și de formare în cadrul
unei singure agenții vor crea o dinamică de consolidare reciprocă. Resursele
economisite prin eliminarea suprapunerilor între funcțiile de sprijin pot fi
redistribuite pentru funcțiile de formare, în special în scopul punerii în
aplicare a Programului european de formare în materie de aplicare a legii
(LETS). Nivelul superior de formare furnizat astfel va ridica standardele
activității polițienești desfășurate pe teritoriul UE, va consolida încrederea
între agențiile de aplicare a legii, va contribui la o cultură comună în
materie de aplicare a legii și, prin urmare, va spori eficacitatea răspunsului
UE la provocările comune în materie de securitate.
În
plus, propunerea va consolida răspunderea Europol și va alinia guvernanța
acestuia la celelalte agenții europene de reglementare.
Propunerea
introduce o nouă sarcină suplimentară pentru Europol, și anume găzduirea
Centrului European de Combatere a Criminalității Informatice (EC3), instituit
la începutul anului 2013. EC3 va consolida în mod semnificativ capacitatea UE
de a face față amenințării în creștere pe care o reprezintă criminalitatea
informatică, în vederea sprijinirii și completării eforturilor depuse de
statele membre. Existența unui punct focal echipat cu tehnologie de vârf și cu
o forță de muncă înalt calificată și specializată care oferă o gamă largă de
servicii și produse va genera beneficii semnificative pentru statele membre. În
plus, un centru axat pe abordarea unor aspecte de perspectivă, care anticipează
tendințele, analizează amenințările și oferă orientări strategice pentru
combaterea criminalității informatice, va aduce o valoare adăugată
semnificativă statelor membre. Agențiile și organismele UE ar avea, de
asemenea, o mai mare capacitate de a face față provocărilor generate de
criminalitatea informatică.
1.4.4.     Indicatori de rezultat și de
impact
A se preciza
indicatorii care permit monitorizarea punerii în aplicare a
propunerii/inițiativei.
–
gradul de satisfacție a utilizatorilor în ceea ce
privește sprijinul operațional furnizat pentru operațiuni sau anchete;
–
procentajul mesajelor SIENA din totalul mesajelor
trimise de statele membre și comunicate Europol;
–
volumul și calitatea informațiilor trimise de
fiecare stat membru în raport cu volumul total al informațiilor trimise de
statele membre și cu calitatea globală a acestora;
–
numărul anchetelor care au beneficiat de sprijinul
Europol;
–
numărul rapoartelor de identificare a unor elemente
comune între anchete care au fost elaborate;
–
numărul rapoartelor de analiză operațională care au
fost elaborate;
–
numărul anchetelor comune, efectuate în cadrul unor
echipe specifice comune de anchetă care au beneficiat de sprijinul Europol;
–
numărul cererilor SIENA și numărul mesajelor de
informare trimise de Europol către parteneri externi;
–
numărul cererilor SIENA și numărul mesajelor de
informare trimise de parteneri externi către Europol;
–
numărul cazurilor SIENA care au fost inițiate;
–
numărul persoanelor suspectate identificate,
arestate și urmărite penal în statele membre;
–
numărul cazurilor în care s-a acordat sprijin cu
privire la aspecte tehnice și/sau criminalistice (inclusiv la fața locului);
–
numărul membrilor personalului care au participat
la activități de formare;
–
calitatea produselor strategice (descriere, domeniu
de aplicare, metodă de analiză).
În
ceea ce privește formarea:
–
numărul analizelor privind nevoile;
–
numărul produselor de asigurare a calității;
–
numărul programelor comune;
–
numărul modulelor de formare (și de formare
online);
–
numărul cursurilor predate;
–
numărul schimburilor organizate;
–
satisfacția utilizatorilor.
În
sfârșit, următorii indicatori pot fi utilizați pentru evaluarea impactului
activităților EC3:
–
măsura în care EC3 contribuie la desființarea
rețelelor de criminalitate informatică prin operațiuni transfrontaliere de
succes coordonate și/sau sprijinite de EC3 (pe baza numărului de persoane
suspecte identificate, arestate și urmărite penal și a numărului de victime
identificate);
–
impactul strategic și/sau operațional la nivelul UE
și al statului membru al evaluărilor EC3 privind amenințările și riscurile/al
previziunilor privind tendințele;
–
creșterea numărului de membri ai personalului
(responsabili cu aplicarea legii sau de alt tip) care beneficiază de formare
specializată în materie de criminalitate informatică;
–
măsura în care noile instrumente tehnologice
inițiate, coordonate sau dezvoltate de EC3 sunt utilizate în cursul
operațiunilor EC3 și/sau de către statele membre;
–
măsura în care inițiativele de parteneriat
public-privat au facilitat activitatea EC3;
–
rata generală de satisfacție a statelor membre cu
privire la ansamblul produselor și serviciilor EC3.
1.5.        Motivul (motivele)
propunerii/inițiativei
1.5.1.     Cerințe de îndeplinit pe
termen scurt sau lung
Reforma
Europol se înscrie în cadrul unui proces mai amplu de realizare a unei Europe
deschise și sigure în serviciul cetățenilor și pentru protecția acestora,
astfel cum se prevede în Programul de la Stockholm. Printre alte mijloace de
îndeplinire a acestui obiectiv, Programul de la Stockholm invită Europol „să
devină un centru pentru schimbul de informații dintre autoritățile care asigură
respectarea aplicării legii din statele membre, un furnizor de servicii și o
platformă pentru serviciile de respectare a aplicării legii”. Prin urmare,
rolul Europol de a sprijini autoritățile de aplicare a legii din statele membre
și orientarea sa viitoare la nivel general fac obiectul unui solid consens
interinstituțional.
În
același timp, în urma adoptării Tratatului de la Lisabona și a Declarației
comune privind agențiile de reglementare, activitățile Europol vor trebui să
facă obiectul unui control periodic exercitat de Parlamentul European șu de
parlamentele naționale, iar guvernanța Europol va trebui să se alinieze la
standardele aplicabile tuturor agențiilor de reglementare ale UE.
În
plus, în ceea ce privește protecția datelor, este necesar ca standardele
regimului Europol în materie de protecție a datelor să se alinieze în
continuare la cele ale altor instrumente de protecție a datelor, iar dreptul de
acces al persoanelor fizice la datele cu caracter personal care le vizează
trebuie să fie consolidat printr-o procedură alternativă de verificare a
legalității prelucrării datelor cu caracter personal.
Nivelul
superior de formare în materie de aplicare a legii, care va fi asigurat
datorită prezentei propuneri, va ridica standardele activității polițienești
desfășurate pe teritoriul UE, va contribui la consolidarea încrederii între
agențiile de aplicare a legii, va participa la o cultură comună în materie de
aplicare a legii și, prin urmare, va spori eficacitatea răspunsului UE la
provocările comune în materie de securitate.
Întrucât
fenomenul criminalității informatice este în creștere și devine din ce în ce
mai complex, înainte de instituirea EC3 UE nu a avut o capacitate adecvată de
reacție în acest domeniu, atât din cauză că fenomenul respectiv este extrem de
complex, evoluează foarte rapid și necesită un nivel înalt de expertiză tehnică
pentru a-i înțelege caracteristicile și modul de operare, cât și din cauza
fluxului de informații insuficient. Este necesar ca expertiza de înaltă calificare
dobândită la nivel național și la nivelul UE să facă obiectul unor schimburi la
care să participe toate statele membre, astfel încât UE să își poată îmbunătăți
capacitatea de a combate criminalitatea informatică, un fenomen care, prin
însăși natura sa, are un caracter transfrontalier și, prin urmare, trebuie să
fie abordat în cooperare.
1.5.2.     Valoarea adăugată a implicării
UE
Cooperarea
în domeniul aplicării legii în UE nu poate exista fără un schimb eficace de
informații și date operative privind criminalitatea între autoritățile
naționale de aplicare a legii și alte entități relevante din interiorul și din
afara UE. Accesul la informații relevante și actualizate privind
criminalitatea, schimbul de astfel de informații și analizarea acestora sunt esențiale
pentru a combate în mod eficace infracționalitatea. Europol este cel mai în
măsură să sprijine cooperarea în acest domeniu și să asigure coordonarea la
nivelul UE.
Prevenirea
eficace și combaterea criminalității transfrontaliere nu pot fi puse în aplicare
cu succes doar de către forțele naționale de poliție. Acestea necesită o
abordare coordonată și bazată pe colaborare, împreună cu părțile interesate
publice și private din întreaga UE. Europol este singura agenție a UE care
sprijină agențiile de aplicare a legii din statele membre în acest demers.
Europol le furnizează un set unic de servicii operaționale pentru combaterea
criminalității transfrontaliere grave (și anume: analize privind
criminalitatea, acordarea de sprijin criminalistic și operațional pentru
anchetele transfrontaliere). Cu toate acestea, actualul cadru legislativ nu
permite Europol să fie pe deplin eficace și nu pune la dispoziția statelor
membre instrumentele complete și actualizate de care acestea au nevoie. Cadrul
juridic în cauză poate fi modificat numai printr-o reformă legislativă la
nivelul UE. Modificarea nu poate fi efectuată la nivel național, regional sau
local și nici de către Europol, printr-o acțiune internă.
În
plus, Tratatul de la Lisabona prevede instituirea unui mecanism de control
parlamentar asupra activităților Europol, iar Declarația comună privind
agențiile de reglementare face necesară alinierea guvernanței Europol la cea a
altor agenții ale UE. Pentru aceasta se impune o intervenție legislativă la
nivelul UE.
Valoarea
adăugată a implicării UE în formarea în materie de aplicare a legii constă în
asigurarea unei abordări coordonate în elaborarea și punerea în aplicare a acestei
formări. S-au realizat deja multe în acest domeniu, fie la nivel național, de
către statele membre, fie la nivelul UE, de către CEPOL. Totuși, astfel cum se
explică în Comunicarea privind Programul european de formare în materie de
aplicare a legii, care însoțește prezenta propunere, mai sunt multe de făcut,
de exemplu, să se asigure că formarea răspunde nevoile aferente temelor
prioritare la nivelul UE în domeniul combaterii criminalității și să se asigure
o abordare coerentă în ceea ce privește desfășurarea activităților de formare
la nivelul UE, în conformitate cu cele mai înalte standarde de calitate.
EC3
este instituit în vederea depășirii numeroaselor obstacole în calea anchetării
cu eficacitate a infracțiunilor informatice și a urmăririi penale a
infractorilor la nivelul UE. Aceasta este o etapă esențială în cadrul
strategiei globale a UE de îmbunătățire a securității informatice și de
transformare a mediului informatic într-un spațiu de justiție în care
drepturile și libertățile fundamentale ale omului sunt garantate prin
eforturile de cooperare ale tuturor părților interesate.
1.5.3.     Învățăminte desprinse din
experiențele anterioare similare
Evaluarea
externă a Deciziei Consiliului privind Europol a fost utilizată în cadrul
procesului de reflecție asupra îmbunătățirii eficacității Europol. Aceasta a
confirmat faptul că Europol este agenție care funcționează în mod
corespunzător, este relevantă din punct de vedere operațional și contribuie cu
valoare adăugată la securitatea cetățenilor europeni. Cu toate acestea,
evaluarea a identificat o serie de domenii în care sunt necesare îmbunătățiri.
Consultările cu părțile interesate externe pe tema reformei Europol și mai
multe rapoarte anuale și specifice prezentate de Europol au contribuit la o mai
bună înțelegere a ceea ce trebuie schimbat în cadrul acestuia. Problemele
recurente au fost: insuficiența informațiilor furnizate de statele membre,
restricțiile legale privind cooperarea directă cu sectorul privat și un regim
juridic rigid în materie de cooperare cu țările terțe (care, nota bene,
va trebui să fie modificat ca urmare a intrării în vigoare a Tratatului de la
Lisabona).
Într-un
context mai larg, accesul agențiilor de aplicare a legii la informații
relevante și actualizate privind criminalitatea și schimbul de astfel de
informații între acestea s-au dovedit a fi esențiale pentru combaterea cu
succes a criminalității transfrontaliere. Acest lucru a fost confirmat de
punerea în aplicare a unei serii de măsuri la nivelul UE, de exemplu,
„Decizia-cadru Prüm” și Decizia-cadru „Inițiativa suedeză”.
În
ceea ce privește formarea, Comunicarea privind Programul european de formare în
materie de aplicare a legii, care însoțește prezenta propunere, se bazează pe
un exercițiu de identificare a nevoilor, efectuat de CEPOL în 2012, precum și
pe consultări ample cu experți din statele membre și din agențiile JAI.
Rezultatele au arătat că este necesar să se adopte o abordare mai coordonată,
inclusiv să se atribuie un rol important unei agenții a UE, care să acționeze
în calitate de vector și de coordonator în ceea ce privește punerea în aplicare
a programului, în strânsă cooperare cu alte agenții și academii naționale de
formare. CEPOL a făcut obiectul unei evaluări, care a analizat cinci ani de
activitate și a fost finalizată în 2011, și al unui studiu extern comandat de
Comisie, menit să sprijine elaborarea unei evaluări a impactului. Rezultatele
au arătat că este necesar să existe mai multe acțiuni de formare privind
dimensiunile activității polițienești la nivelul UE, o mai bună coordonare
între CEPOL, statele membre și celelalte agenții, precum și o îmbunătățire a
guvernanței și a structurii actuale a CEPOL.
În
plus, complexitatea tehnică necesară pentru combaterea criminalității
informatice în mod exhaustiv implică faptul că metodele tradiționale de
anchetare a acestui tip de criminalitate nu sunt suficiente. Fără un nivel
înalt de formare în domeniul informatic al serviciilor de aplicare a legii
pentru a înțelege caracterul complex al tehnologiei utilizate, noul peisaj al
mijloacelor criminalistice digitale și cum se poate ține pasul cu tehnologia
aflată în schimbare rapidă și cu modul de operare al infractorilor care
acționează în mediul virtual, capacitatea UE de a combate criminalitatea
informatică în mod adecvat va continua să fie deficitară. Tehnologia aflată în
schimbare rapidă trebuie să aibă drept contrapondere instrumente tehnologice cu
dezvoltare rapidă care să fie utilizate în combaterea criminalității
informatice, precum și un personal capabil să se adapteze și să valorifice
cunoștințele și expertiza anterioare.
1.5.4.     Coerența și posibila sinergie
cu alte instrumente relevante
Regulamentul
privind Europol, prin care acesta devine centrul UE de date operative în
materie penală, va contribui la realizarea unei Europe deschise și sigure în
serviciul cetățenilor și pentru protecția acestora, astfel cum s-a prevăzut în
Programul de la Stockholm. Gruparea funcțiilor operaționale și de formare în
cadrul unei singure agenții va crea o dinamică de consolidare reciprocă, ceea
ce va consolida eficacitatea activității operaționale, precum și relevanța și orientarea
activității de formare la nivelul UE.
În
plus, un Europol eficace va fi mai în măsură să contribuie la îndeplinirea
obiectivelor Comunicării Comisiei privind strategia de securitate internă în
acțiune și să consolideze, în general, cooperarea polițienească în UE.
Guvernanța
Europol propusă în prezentul document contribuie la coerența globală a
modelului de guvernanță a agențiilor UE prevăzut în Declarația comună privind
agențiile de reglementare ale UE. Instituirea controlului parlamentar asupra activităților
Europol și noile mijloace de cooperare cu țările terțe aliniază Europol la
cerințele Tratatului de la Lisabona (conform căruia Comisia, mai degrabă decât
Europol, are competența de a negocia acorduri internaționale privind schimbul
de informații).
De
asemenea, propunerea are drept obiectiv să definească în mod clar limitele de
competență a Europol pentru a se evita suprapunerile cu alte agenții JAI și a
raționaliza cooperarea acestora cu Europol. Pentru consolidarea acestui proces,
soluțiile propuse în regulament (de exemplu, privind solicitările adresate
statelor membre de a iniția anchete penale, informarea Eurojust în mod
periodic) ar trebui să se reflecte, în timp, în temeiurile juridice ale altor
agenții (cum ar fi Eurojust).
1.6.        Durata acțiunii și impactul
financiar al acesteia
¨ Propunere/inițiativă pe durată
determinată
·      ¨                    Propunere/inițiativă
în vigoare din [ZZ/LL]AAAA până la [ZZ/LL]AAAA
·      ¨                    Impact
financiar din AAAA până în AAAA
þ Propunere/inițiativă pe durată
nedeterminată
·      punere în aplicare cu o perioadă de creștere în intensitate din 2013
pentru EC3 și din 2015 pentru reforma Europol și integrarea activităților de
formare,
·      urmată de o perioadă de funcționare în regim de croazieră.
1.7.        Modul
(modurile) de gestionare preconizat(e)[49]
þ Gestiune centralizată indirectă, cu delegarea sarcinilor de execuție:
·      ¨           agențiilor
executive
·      þ           organismelor
instituite de Uniunea Europeană[50]
·      ¨           organismelor
publice naționale/organismelor cu misiune de serviciu public
·      ¨           persoanelor
cărora li se încredințează executarea unor acțiuni specifice în temeiul
titlului V din Tratatul privind Uniunea Europeană, identificate în actul de
bază relevant în sensul articolului 49 din Regulamentul financiar
¨ Gestiune în comun cu
organizații internaționale (a se preciza)
Dacă se indică mai
multe moduri de gestionare, se furnizează detalii suplimentare în secțiunea
„Observații”.
Observații
Valoarea
resurselor financiare și umane este egală cu suma dintre fondurile totale
prevăzute pentru Europol, astfel cum sunt planificate până în 2020, și
fondurile aferente nevoilor financiare suplimentare pe care le implică punerea
în aplicare a propunerii de extindere a mandatului Europol, care include
formarea, astfel cum se descrie în prezentul document.
2.           MĂSURI DE GESTIONARE
2.1.        Dispoziții în materie de
monitorizare și raportare
A se preciza frecvența
și condițiile aferente acestor dispoziții.
Monitorizarea
și evaluarea punerii în aplicare a activităților agenției vor avea un rol
important pentru asigurarea eficacității Europol. În conformitate cu Declarația
comună privind agențiile de reglementare ale UE, Europol va menționa
indicatori-cheie de performanță pentru activitățile pe care le-a inclus în
programul său de lucru. Activitățile Europol vor fi apoi evaluate în raport cu
indicatorii respectivi în cadrul raportului anual de activitate.
În
plus față de normele de guvernanță orizontală aplicabile agențiilor, Europol va
elabora, în special, un raport anual și vor exista dispoziții privind o
evaluare globală periodică, care va fi comandată de Comisie la fiecare 5 ani.
Pentru
a monitoriza periodic furnizarea de informații de către statele membre, Europol
va prezenta anual Parlamentului European și Consiliului un raport privind
contribuția fiecărui stat membru. Rapoartele vor conține indicatori cantitativi
și calitativi specifici și vor prezenta tendințele.
Propunerea
stabilește, de asemenea, norme privind controlul activităților Europol de către
Parlamentul European și parlamentele naționale, și anume, în ultimă instanță,
norme privind punerea în aplicare a programului de lucru al Europol și execuția
bugetului.
Consiliul
de administrație al Europol va răspunde de supravegherea gestionării eficiente
a agenției din punct de vedere operațional, administrativ și bugetar.
2.2.        Sistemul de gestiune și
control
2.2.1.     Riscul (riscurile)
identificat(e)
În
prezent, activitățile infracționale au un caracter mai complex, mai divers și
mai internațional ca oricând. Rețelele infracționale și teroriste la scară
largă reprezintă o amenințare semnificativă la adresa securității interne a UE
și a siguranței cetățenilor săi. Într-o măsură din ce în ce mai mare,
infracțiunile vizează bunuri multiple, se caracterizează printr-o diversificare
a activităților și sunt de tip transfrontalier. Forțele naționale de aplicare a
legii nu mai pot să lucreze în mod izolat, ci trebuie să coopereze între ele și
cu Europol, care are menirea de a fi centrul UE de date operative în materie
penală. Creșterea efectivelor de personal al Europol este necesară pentru
îndeplinirea noilor sarcini și cerințe prevăzute în noul regulament.
Posibilitățile de redistribuire a personalului existent au fost valorificate pe
deplin. Nefurnizarea noilor posturi solicitate va avea ca rezultat încălcarea
permanentă a dreptului aplicabil al Uniunii și punerea în pericol a securității
interne în UE.
2.2.2.     Metoda (metodele) de control
preconizată (preconizate)
Europol
va face obiectul următoarelor controale: control bugetar, audit intern,
rapoarte anuale ale Curții de Conturi Europene, descărcare anuală de gestiune
pentru execuția bugetului UE și posibile investigații efectuate de OLAF pentru
a se asigura, în special, utilizarea corespunzătoare a resurselor alocate
agențiilor. De asemenea, activitățile Europol vor face obiectul supravegherii
de către Ombudsman, în conformitate cu dispozițiile articolului 228 din tratat.
Aceste controale administrative oferă o serie de garanții procedurale menite să
asigure luarea în considerare a intereselor părților vizate.
2.3.        Măsuri de prevenire a
fraudelor și a neregulilor
A se preciza măsurile
de prevenire și de protecție existente sau preconizate.
Pentru
combaterea fraudei, a corupției și a altor activități ilegale, dispozițiile
Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 se aplică fără restricții agenției, astfel
cum se prevede la articolul 21 din regulament.
3.           Impactul financiar estimat al
propunerii/inițiativei
3.1.        Rubrica (rubricile) din
cadrul financiar multianual și linia (liniile) bugetară (bugetare) de
cheltuieli afectată (afectate)
·      Linii bugetare existente
În ordinea rubricilor
din cadrul financiar multianual și a liniilor bugetare.
 Rubrica din cadrul financiar multianual || Linia bugetară || Tipul cheltuielilor || Contribuție
 Număr [Descriere………………………...……….] || Dif./ Nedif. ([51])   || Țări AELS[52]   || Țări candidate[53]   || Țări terțe || În sensul articolului 18 alineatul (1) litera (aa) din Regulamentul financiar
 […] || [XX.YY.YY.YY]   || Dif./ Nedif. || DA/NU || DA/NU || DA/NU || DA/NU
·      Noile linii bugetare a căror creare se solicită[54]
În ordinea rubricilor din cadrul financiar multianual și
a liniilor bugetare.
 Rubrica din cadrul financiar multianual || Linia bugetară || Tipul cheltuielilor || Contribuție
 Număr [Descriere………………………...……….] || Dif./ Nedif. || Țări AELS || Țări candidate || Țări terțe || În sensul articolului 18 alineatul (1) litera (aa) din Regulamentul financiar
 3 || 18 02YYYY: Europol || Dif. || NU || NU || NU || NU
3.2.        Impactul estimat asupra
cheltuielilor
3.2.1.     Sinteza impactului estimat
asupra cheltuielilor
milioane EUR (cu 3 zecimale)
 Rubrica din cadrul financiar multianual: || 3 || Securitate și cetățenie
 Europol ||   ||   || Anul 2015[55]   || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || TOTAL
 Titlul 1 || Angajamente || (1) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Plăți || (2) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Titlul 2 || Angajamente || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Plăți || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Titlul 3 || Angajamente || (3a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || Plăți || (3b) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL credite pentru EUROPOL [56] [57] || Angajamente || =1+1a +3a ||  99,675 ||  100,667 ||  102,657 ||  104,689 ||  106,760 ||  108,874 ||  623,322
 Plăți || =2+2a +3b ||  99,675 ||  100,667 ||  102,657 ||  104,689 ||  106,760 ||  108,874 ||  623,322
 Rubrica din cadrul financiar multianual: || 5 || „Cheltuieli administrative”
milioane EUR (cu 3 zecimale)
   ||   ||   || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || TOTAL
 DG: Afaceri Interne ||
  Resurse umane || 0,615 || 0,615 || 0,615 || 0,615 || 0,615 || 0,615 || 3,690
  Alte cheltuieli administrative || 0,038 || 0,288 || 0,288 || 0,038 || 0,288 || 0,288 || 1,228
 Total DG Afaceri interne || 0,653 || 0,903 || 0,903 || 0,653 || 0,903 || 0,903 || 4,918 || 4,918
 TOTAL credite în cadrul RUBRICII 5 din cadrul financiar multianual || (Total angajamente = Total plăți) || 0,653 || 0,903 || 0,903 || 0,653 || 0,903 || 0,903 || 4,918
milioane EUR (cu 3 zecimale)
   ||   ||   || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || TOTAL
 TOTAL credite în cadrul RUBRICILOR 1-5 din cadrul financiar multianual || Angajamente || 100,328 || 101,570 || 103,560 || 105,342 || 107,663 || 109,777 || 628,240
 Plăți || 100,328 || 101,570 || 103,560 || 105,342 || 107,663 || 109,777 || 628,240
 Impactul asupra cheltuielilor Agenției Europene pentru Protecția Datelor ||   ||

milioane EUR (cu 3 zecimale)
   ||   ||   || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || TOTAL
  Resurse umane || 0,111 || 0,111 || 0,111 || 0,111 || 0,111 || 0,111 || 0,666
  Alte cheltuieli administrative || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,150 || 0,153 || 0,877
 TOTAL AEPD || (Total angajamente = Total plăți) || 0,250 || 0,253 || 0,256 || 0,259 || 0,261 || 0,264 || 1,543
3.2.2.     Impactul estimat asupra
creditelor agenției
·      ¨           Propunerea/inițiativa
nu implică utilizarea de credite operaționale
·      þ           Propunerea/inițiativa
implică utilizarea de credite operaționale, conform explicațiilor de mai jos:
Credite de angajament în milioane EUR (cu 3 zecimale)
 Obiective și realizări   ò ||   ||   || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || TOTAL
 Tipul realizării[58]   || Costul mediu al realizării || Numărul de realizări || Costuri || Numărul de realizări || Costuri || Numărul de realizări || Costuri || Numărul de realizări || Costuri || Numărul de realizări || Costuri || Numărul de realizări || Costuri || Număr total de realizări || Costuri totale ||
 OBIECTIVUL SPECIFIC NR. 1[59] Îndeplinirea funcției de principal centru de sprijin pentru operațiuni și expertiză în materie de aplicare a legii ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Realizare || Sprijin pentru anchete transfrontaliere prin furnizarea de date operative și de rapoarte operaționale de analiză; coordonarea operațiunilor comune   ||   0,009 ||   3800 ||   31,244 ||   3509 ||   31,582 ||   3560 ||   32,041 ||   3600 ||   32,400 ||   3660 ||   32,941 ||   3745 ||   33,704 ||   21874 ||   193,912 ||
 - Realizare || Furnizare de platforme pentru domenii de specialitate, produse pentru dobândirea de cunoștințe și schimb de tehnici noi de combatere a criminalității ||   0,163 ||   50 ||   7,811 ||   48 ||   7,895 ||   49 ||   8,010 ||   50 ||   8,100 ||   51 ||   8,235 ||   52 ||   8,426 ||   300 ||   48,477 ||
 Subtotal obiectivul specific nr. 1 ||   ||   39,055 ||   ||   39,477 ||   ||   40,051 ||   ||   40,501 ||   ||   41,177 ||   ||   42,131 ||   ||   242,390 ||
 OBIECTIVUL SPECIFIC NR. 2 Îndeplinirea funcției de centru de informare al UE privind criminalitatea ||   ||
 - Realizare   || Elaborarea de evaluări strategice privind amenințările generate de criminalitatea transnațională gravă și de terorism ||   0,298 ||   45 ||   12,888 ||   44 ||   13,027 ||   44 ||   13,217 ||   45 ||   13,365 ||   46 ||   13,588 ||   47 ||   13,903 ||   271 ||   79,988 ||
 - Realizare   || Punerea la dispoziția SM a unor instrumente și canale de comunicare eficiente și sigure, care să permită schimbul de informații ||   0,672 ||   20 ||   12,888 ||   19 ||   13,027 ||   20 ||   13,217 ||   20 ||   13,365 ||   20 ||   13,588 ||   21 ||   13,903 ||   120 ||   79,988 ||
 - Realizare   || Îmbunătățirea capacității de analiză prin consolidarea sistemelor de analiză și a specializării personalului ||   0,554 ||   25 ||   13,279 ||   24 ||   13,423 ||   25 ||   13,617 ||   25 ||   13,771 ||   25 ||   14,001 ||   26 ||   14,325 ||   150 ||   82,416 ||
 Subtotal obiectivul specific nr. 2 ||   || 39,055 ||   || 39,477 ||   || 40,051 ||   || 40,501 ||   || 41,177 ||   || 42,131 ||   || 242,390 ||
 OBIECTIVUL SPECIFIC NR. 3 Coordonarea punerii în aplicare a politicii UE privind formarea personalului responsabil cu aplicarea legii, precum și desfășurarea de activități de formare relevante și efectuarea de schimburi relevante la nivelul UE ||   ||
 - Realizare || Coordonarea nevoilor și produse de asigurare a calității || 0,222 || 6 || 1,301 || 6 || 1,301 || 6 || 1,301 || 6 || 1,301 || 6 || 1,301 || 6 || 1,301 || 36 || 7,807 ||
 - Realizare || Module de formare cu programe comune, module de învățare online || 0,108 || 18 || 1,899 || 18 || 1,899 || 18 || 1,899 || 18 || 1,899 || 18 || 1,899 || 18 || 1,899 || 108 || 11,393 ||
 - Realizare || Nr. cursurilor predate || 0,038 || 135 || 5,121 || 135 || 5,121 || 135 || 5,121 || 135 || 5,121 || 135 || 5,121 || 135 || 5,121 || 810 || 30,728 ||
 - Realizare || Nr. schimburilor organizate || 0,003 || 415 || 1,245 || 145 || 0,434 || 196 || 0,587 || 248 || 0,743 || 300 || 0,901 || 354 || 1,063 || 1658 || 4,971 ||
 Subtotal obiectivul specific nr. 3 ||   || 9,566 ||   || 8,755 ||   || 8,908 ||   || 9,064 ||   || 9,222 ||   || 9,384 ||   || 54,899 ||
 OBIECTIVUL SPECIFIC NR. 4 Consolidarea capacității UE de a combate criminalitatea informatică pentru a se evita prejudicierea cetățenilor și a întreprinderilor UE și cauzarea de pierderi pentru economia UE ||   ||
 - Realizare || Sprijinirea anchetelor SM care vizează întreruperea operațiunilor rețelelor de criminalitate informatică || 1,237 || 2 || 4,500 || 2 || 4,860 || 2 || 5,117 || 2 || 5,484 || 3 || 5,695 || 3 || 5,711 || 14 || 31,367 ||
 - Realizare || Schimb de informații între toate părțile interesate și fuzionarea datelor || 0,516 || 4 || 3,750 || 4 || 4,049 || 5 || 4,265 || 5 || 4,570 || 5 || 4,745 || 5 || 4,759 || 28 || 26,138 ||
 - Realizare || Elaborarea de evaluări strategice la nivelul UE, dezvoltarea de instrumente criminalistice, formare în PPP || 0,344 || 6 || 3,750 || 6 || 4,049 || 7 || 4,265 || 7 || 4,570 || 8 || 4,745 || 8 || 4,759 || 42 || 26,138 ||
 Subtotal obiectivul specific nr. 4 ||   || 12,000 ||   || 12,958 ||   || 13,647 ||   || 14,624 ||   || 15,185 ||   || 15,229 ||   || 83,643 ||
 COSTURI TOTALE ||   || 99,675 ||   || 100,667 ||   || 102,657 ||   || 104,689 ||   || 106,76 ||   || 108,874 ||   || 623,322 ||
3.2.3.     Impactul estimat asupra
resurselor umane ale [organismului]
3.2.3.1.  Sinteză
·      ¨           Propunerea/inițiativa
nu implică utilizarea de credite administrative
·      þ           Propunerea/inițiativa
implică utilizarea de credite administrative, conform explicațiilor de mai jos:
·      Presupunere: modificările privind personalul au loc la jumătatea anului.
·      Aceste cifre iau în considerare economiile rezultate din fuzionarea
CEPOL și Europol, care se ridică la 14 posturi de agenți temporari, reprezentând
10,1 milioane EUR pentru perioada 2015-2020.
Număr de membri ai
personalului
   || Anul 2015[60]   || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020
 Funcționari (grade AD) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Funcționari (grade AST) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Agenți contractuali || 106 || 106 || 106 || 106 || 106 || 106
 Agenți temporari || 502 || 497 || 492 || 492 || 496 || 500
 Experți naționali detașați || 45,5 || 45,5 || 45,5 || 45,5 || 45,5 || 45,5
 TOTAL || 653,5 || 648,5 || 643,5 || 643,5 || 647,5 || 651,5
milioane EUR (cu 3 zecimale)
   || Anul 2015[61]   || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || TOTAL
 Funcționari (grade AD) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Funcționari (grade AST) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Agenți contractuali || 7,420 || 7,420 || 7,420 || 7,420 || 7,420 || 7,420 || 44,520
 Agenți temporari || 65,107 || 65,435 || 64,780 || 64,452 || 64,714 || 65,238 || 389,726
 Experți naționali detașați || 3,549 || 3,549 || 3,549 || 3,549 || 3,549 || 3,549 || 21,294
 TOTAL || 76,076 || 76,404 || 75,749 || 75,421 || 75,683 || 76,207 || 455,540
.
3.2.3.2.   Necesarul de resurse umane
estimat pentru DG-ul sub tutela căruia se află agenția
·      ¨           Propunerea/inițiativa
nu implică utilizarea de resurse umane .
·      þ           Propunerea/inițiativa
implică utilizarea de resurse umane, conform explicațiilor de mai jos:
Estimarea trebuie exprimată în valoare
întreagă (sau cel mult cu o zecimală)
   || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020
  Posturi din schema de personal (posturi de funcționari și de agenți temporari) ||
 18 01 01 01 01 (la sediu și în birourile de reprezentare ale Comisiei) || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5
 XX 01 01 02 (în delegații) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (cercetare indirectă) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (cercetare directă) ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Personal extern (în echivalent normă întreagă: ENI)[62]
 18 01 02 01 (AC, INT, END din „pachetul global”) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
 XX 01 02 02 (AC, INT, JED, AL și END în delegații) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy[63]   || - la sediu [64] ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - în delegații   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (AC, INT,END în cadrul cercetării indirecte) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (AC, INT,END în cadrul cercetării directe) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Alte linii bugetare (a se preciza) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL || 5,5 || 5,5 || 5,5 || 5,5 || 5,5 || 5,5
XX este domeniul
de politică sau titlul din buget în cauză.
Necesarul de resurse
umane va fi acoperit de efectivele de personal ale DG-ului în cauză alocate
deja gestionării acțiunii și/sau realocate intern în cadrul DG-ului.
Gestionarea acțiunii nu va conduce la o creștere a personalului DG-ului în
cauză în saceste scopuri.
Descrierea sarcinilor
care trebuie efectuate:
 Funcționari și agenți temporari || Reprezintă Comisia în cadrul Consiliului de administrație al agenției. Elaborează avizul Comisiei privind programul anual de lucru și monitorizează punerea în aplicare a acestuia. Monitorizează execuția bugetului. Un funcționar are sarcina de a monitoriza punerea în aplicare a activităților de formare și de a acorda asistență în ceea ce privește desfășurarea acestora. Un funcționar are sarcina de a supraveghea activitatea EC3 în special pentru asigurarea faptului că acesta își îndeplinește obiectivele. Această sarcină include reprezentarea Comisiei în cadrul Comitetului de gestionare a programului EC3. Funcționarul respectiv va asigura, de asemenea, interfața între EC3 și politica Comisiei în ceea ce privește activitățile de interes pentru EC3.
 Personal extern || Doi END vor acorda sprijin funcționarilor și agenților temporari în îndeplinirea sarcinilor descrise mai sus și vor acorda asistență agenției în dezvoltarea activităților acesteia în conformitate cu politicile UE, inclusiv prin participarea la reuniuni ale experților.
Descrierea metodei de calcul a costului de
echivalent normă întreagă ar trebui inclusă în anexă, la secțiunea 3.
3.2.3.3.  Necesarul de resurse umane
estimat pentru Agenția Europeană pentru Protecția Datelor
·      ¨           Propunerea/inițiativa
nu implică utilizarea de resurse umane,
·      þ           Propunerea/inițiativa
implică utilizarea de resurse umane, conform explicațiilor de mai jos:
Estimarea
trebuie exprimată în valoare întreagă (sau cel mult cu două zecimale)
   || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020
  Posturi din schema de personal (posturi de funcționari și de agenți temporari) ||
 XX 01 01 01 ((la sediu și în birourile de reprezentare ale Comisiei) || 0,65 || 0,65 || 0,65 || 0,65 || 0,65 || 0,65
 XX 01 01 02 (în delegații) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (cercetare indirectă) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (cercetare directă) ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Personal extern (în echivalent normă întreagă: ENI)[65]
 XX 01 02 01 (AC, INT, END din „pachetul global”) || 0,35 || 0,35 || 0,35 || 0,35 || 0,35 || 0,35
 XX 01 02 02 (AC, INT, JED, AL și END în delegații) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy[66]   || - la sediu [67] ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - în delegații ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (AC, INT, END în cadrul cercetării indirecte) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (AC, INT, END în cadrul cercetării directe) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Alte linii bugetare (a se preciza) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1
3.2.3.4.  Necesarul privind alte
cheltuieli administrative estimat pentru Agenția Europeană pentru Protecția
Datelor
 Alte cheltuieli administrative || Anul || Anul || Anul || Anul || Anul || Anul || TOTAL ||
 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 ||
 Reuniuni || 0,082 || 0,084 || 0,085 || 0,087 || 0,089 || 0,091 || 0,517 ||
 Misiuni || 0,007 || 0,007 || 0,007 || 0,007 || 0,008 || 0,008 || 0,044 ||
 Publicații / Traduceri || 0,050 || 0,051 || 0,052 || 0,053 || 0,054 || 0,055 || 0,315 ||
 TOTAL || (Total angajamente = Total plăți) || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,150 || 0,153 || 0,877 ||
3.2.4.     Compatibilitatea cu cadrul
financiar multianual actual
·      ¨           Propunerea/inițiativa
este compatibilă cu cadrul financiar multianual existent.
·      þ           Propunerea/inițiativa
necesită o reprogramare a rubricii corespunzătoare din cadrul financiar
multianual.
A se explica reprogramarea necesară, precizându-se
liniile bugetare în cauză și sumele aferente.
·      ¨           Propunerea/inițiativa
necesită recurgerea la instrumentul de flexibilitate sau la revizuirea cadrului
financiar multianual[68].
A se explica necesitatea efectuării acestei acțiuni,
precizându-se rubricile și liniile bugetare în cauză, precum și sumele
aferente.
3.2.5.     Participarea terților la
finanțare
·      þ
Propunerea/inițiativa nu prevede cofinanțare din partea terților
·      ¨           Propunerea/inițiativa
prevede cofinanțare, estimată în cele ce urmează:
Credite în milioane EUR (cu 3 zecimale)
   || Anul N || Anul N+1 || Anul N+2 || Anul N+3 || A se menționa numărul de ani necesar pentru a reflecta durata impactului (cf. punctul 1.6) || Total
 A se preciza organismul care asigură cofinanțarea ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL credite cofinanțate ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Impactul estimat asupra
veniturilor
·      þ           Propunerea/inițiativa
nu are impact financiar asupra veniturilor.
·      ¨           Propunerea/inițiativa
are următorul impact financiar:
·
¨             asupra resurselor proprii
·
¨             asupra diverselor venituri
milioane EUR (cu 3 zecimale)
 Linia bugetară pentru venituri: || Credite disponibile pentru exercițiul bugetar în curs || Impactul propunerii/inițiativei[69]
 Anul N || Anul N+1 || Anul N+2 || Anul N+3 || A se menționa numărul de ani necesar pentru a reflecta durata impactului (cf. punctul 1.6)
 Articolul …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Pentru diversele venituri
alocate, a se preciza linia bugetară (liniile bugetare) de cheltuieli afectată
(afectate).
[…]
A se preciza metoda de
calcul a impactului asupra veniturilor.
[…]
Anexe la fișa financiară legislativă
Anexa 1: Necesarul de personal pentru EC3
în perioada 2013-2019
Personal - 2013
Europol va realoca
5 posturi plus 7 posturi vacante către EC3. Recrutările pentru
posturile vacante se vor face în următoarea ordine:
–
1 analist AD6, ulterior recrutării generale de
analiști pentru Europol;
–
3 specialiști AD6 - Cyborg – Twins – Terminal;
–
2 specialiști AD6 - fuzionare de date;
–
1 specialist principal AD7 - criminalistică
Centrul ar mai putea
obține încă un expert național detașat (în curs de discutare)
 2013 || Strategie și prevenire || Informare și comunicare || C&D, criminalistică și formare || Fuzionare de date || Operațiuni || Gestionare || TOTAL
 Scenariu de referință 2012 AT || 4 || 1 || 1 || 1 || 17 || 1 || 25
 Scenariu de referință 2012 END ||   || 1 ||   ||   || 5 ||   || 6
 Realocare AT ||   ||   || +1 ||   ||   || +3 || +4
 Realocare END ||   ||   || +1 ||   ||   ||   || +1
 Realocare posturi vacante ||   ||   || +1 || +2 || +4 ||   || +7
 END noi ||   || +1 ||   ||   ||   ||   || +1
 TOTAL AT 2013 || 4 || 1 || 3 || 3 || 21 || 4 || 36
 TOTAL END 2013 ||   || 2 || 1 ||   || 5 ||   || 8
Personal - 2014
Întrucât în 2013
nu s-au putut acoperi nevoile operaționale ale EC3, în 2014 necesarul de agenți
temporari este de 17 posturi. A se vedea anexa 2 pentru motivarea
detaliată. Gradele celor 17 posturi sunt următoarele:
–
11 AD5: fuzionare de
date - 1; operațiuni - 7; informare/comunicare - 2; formare - 1;
–
3 AD6: criminalistică -
3;
–
2 AD7: gestionare - 1;
strategie - 1;
–
1 AD12: gestionare - 1.

 2014 || Strategie și prevenire || Informare și comunicare || C&D, criminalistică și formare || Fuzionare de date || Operațiuni || Gestionare || TOTAL
 Scenariu de bază TA || 4 || 1 || 3 || 3 || 21 || 4 || 36
 Scenariu de bază END ||   || 2 || 1 ||   || 5 ||   || 8
 AT suplimentari || +1 || +2 || +4 || +1 || +7 || +2 || +17
 END suplimentari ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL AT || 5 || 3 || 7 || 4 || 28 || 6 || 53
 TOTAL END ||   || 2 || 1 ||   || 5 ||   || 8
Personal - 2015
Necesarul de personal în 2015 este de 21 de posturi. Motivarea
detaliată se găsește în anexa 2.
Gradele celor 21 de posturi sunt următoarele:
–
19 AD5: operațiuni - 10; informare/comunicare - 1; cercetare
- 1; fuzionare de date - 7;
–
1 AD6: strategie - 1;
–
1 AD7: criminalistică - 1;
 2015 || Strategie și prevenire || Informare și comunicare || C&D, criminalistică și formare || Fuzionare de date || Operațiuni || Gestionare || TOTAL
 Scenariu de bază TA || 5 || 3 || 7 || 4 || 28 || 6 || 53
 Scenariu de bază END ||   || 2 || 1 ||   || 5 ||   || 8
 AT suplimentari || +1 || +1 || +2 || +7 || +10 ||   || +21
 END suplimentari ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL AT || 6 || 4 || 9 || 11 || 38 || 6 || 74
 TOTAL END ||   || 2 || 1 ||   || 5 ||   || 8
Personal - 2016
Necesarul de
personal în 2016 este 4 posturi. Motivarea detaliată se găsește în anexa
2.
Gradele celor 4
posturi sunt următoarele:
–
4 AD5: operațiuni - 2; criminalistică – 1; strategie
– 1.
 2016 || Strategie și prevenire || Informare și comunicare || C&D, criminalistică și formare || Fuzionare de date || Operațiuni || Gestionare || TOTAL
 Scenariu de bază AT || 6 || 4 || 9 || 11 || 38 || 6 || 74
 Scenariu de bază END ||   || 2 || 1 ||   || 5 ||   || 8
 AT suplimentari || +1 ||   || +1 ||   || +2 ||   || +4
 END suplimentari ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL AT || 7 || 4 || 10 || 11 || 40 || 6 || 78
 TOTAL END ||   || 2 || 1 ||   || 5 ||   || 8
Personal - 2017
Necesarul de
personal în 2017 este 4 posturi. Motivarea detaliată se găsește în anexa
2.
Gradele celor 4
posturi sunt următoarele:
–
4 AD5: operațiuni – 3; informare – 1.
 2017 || Strategie și prevenire || Informare și comunicare || C&D, criminalistică și formare || Fuzionare de date || Operațiuni || Gestionare || TOTAL
 Scenariu de bază AT || 7 || 4 || 10 || 11 || 40 || 6 || 78
 Scenariu de bază END ||   || 2 || 1 ||   || 5 ||   || 8
 AT suplimentari ||   || +1 ||   ||   || +3 ||   || +4
 END suplimentari ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL AT || 7 || 5 || 10 || 11 || 43 || 6 || 82
 TOTAL END ||   || 2 || 1 ||   || 5 ||   || 8
Personal - 2018
Necesarul de personal
în 2018 este de 4 posturi. Motivarea detaliată se găsește în anexa 2.
Gradele celor 4
posturi sunt următoarele:
–
3 AD5: operațiuni - 3;
–
1 AD6: criminalistică – 1.
 2018 || Strategie și prevenire || Informare și comunicare || C&D, criminalistică și formare || Fuzionare de date || Operațiuni || Gestionare || TOTAL
 TOTAL AT || 7 || 5 || 10 || 11 || 43 || 6 || 82
 TOTAL END ||   || 2 || 1 ||   || 5 ||   || 8
 AT suplimentari ||   ||   || +1 ||   || +3 ||   || +4
 END suplimentari ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL AT || 7 || 5 || 11 || 11 || 46 || 6 || 86
 TOTAL END ||   || 2 || 1 ||   || 5 ||   || 8
Personal - 2019
Necesarul de
personal în 2019 este de 4 posturi. Motivarea detaliată se găsește în
anexa 2.
Gradele celor 4
posturi sunt următoarele:
–
4 AD5: operațiuni - 2; fuzionare de date - 1; formare
- 1
 2019 || Strategie și prevenire || Informare și comunicare || C&D, criminalistică și formare || Fuzionare de date || Operațiuni || Gestionare || TOTAL
 TOTAL AT || 7 || 5 || 11 || 11 || 46 || 6 || 86
 TOTAL END ||   || 2 || 1 ||   || 5 ||   || 8
 AT suplimentari ||   ||   || +1 || +1 || +2 ||   || +4
 END suplimentari ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL AT || 7 || 5 || 12 || 12 || 48 || 6 || 90
 TOTAL END ||   || 2 || 1 ||   || 5 ||   || 8
Anexa 2: Motivare detaliată a necesarului de
personal pentru EC3
Domenii operaționale ale EC3
1.           Fuzionare de date
Definiție
„Fuzionare de date” este o nouă capacitate în cadrul Europol care este necesară
pentru punerea în aplicare a EC3. Atât analiza Comisiei, cât și analiza RAND consideră
că aceasta este fundamentală pentru succesul EC3.
În comunicarea sa către Consiliu și Parlamentul European, Comisia a
afirmat:
„O funcție de integrare a informației ar garanta faptul că datele
privind criminalitatea informatică sunt colectate dintr-un număr foarte mare de
surse publice, private și deschise, îmbogățind astfel datele de care dispune
poliția”, iar Consiliul notează în concluziile sale că
EC3 ar trebui să reprezinte „punctul de convergență în lupta împotriva
criminalității informatice în Uniune, contribuind la reacții mai rapide în eventualitatea
unor atacuri informatice”.
Servicii
Tipurile de servicii furnizate de domeniul operațional „Fuzionare de
date” pot fi grupate conform celor prezentate mai jos. Pentru fiecare dintre
acestea, se indică dacă este vorba despre o sarcină nouă pentru Europol sau de îmbunătățirea
unei sarcini existente:
1.           SARCINĂ NOUĂ -
Acoperirea lacunelor care existentă în prezent la nivelul informațiilor
furnizate de comunitățile responsabile de securitatea informatică și de combaterea
criminalității informatice. Una dintre acțiuni va consta în îmbunătățirea
cerințelor de raportare a infracțiunilor informatice către autoritățile
naționale de aplicare a legii;
2.           SARCINĂ NOUĂ -
Furnizarea unei imagini de ansamblu pentru statele membre asupra cazurilor și anchetelor
semnificative din UE, pentru a facilita coordonarea activităților de prevenire sau
de anchetare în scopul maximizării rezultatelor și al minimizării investiției
în resurse;
3.           SARCINĂ NOUĂ –
Scanarea în mod proactiv a mediului, identificând noi amenințări pe măsură ce
apar și furnizarea de informații actualizate părților interesate;
4.           SARCINĂ NOUĂ –
Furnizarea unui serviciu de asistență tehnică în materie de criminalitate
informatică disponibil 24 de ore din 24, 7 zile din 7, pentru unitățile de aplicare
a legii din statelor membre;
5.           SARCINĂ NOUĂ –
Coordonarea activităților EUROPOL-CERT pentru a intensifica schimbul de
informații cu comunitatea CERT;
Resurse
Personalul din cadrul Europol nu are profilul foarte specific necesar
pentru îndeplinirea funcției „Fuzionare de date”. Din acest motiv, acest
domeniu operațional al EC3 trebuie să consituie o prioritate în anii 2014 și 2015.
În 2013, și până la alocarea integrală a personalului, sunt introduse soluții temporare
pentru a asigura un serviciu de bază în materie de fuzionare a datelor. Aceasta
nu constituie o soluție pe termen lung și nu asigură serviciul optim așteptat
din partea EC3 de către Comisie, Consiliu, state membre și alte părți
interesate.
2014 (+ 1 AD5) = 4 AT
În 2014, personalul responsabil cu fuzionarea datelor se va axa pe
sarcinile 1, 4 și 5 de mai sus. Sarcinile 2 și 3 vor fi inițiate, dar nu vor fi
îndeplinite intregral decât din 2015.
2015 (+ 7 AD5) = 11 AT
Personalul suplimentar solicitat pentru 2015 este necesarul minim pentru
ca acest serviciu esențial să atingă un nivel acceptabil. Personalul
suplimentar solicitat în 2015 va permite ca domeniul operațional „Fuzionare de
date” să fie pe deplin funcțional. Aceasta va contribui la îndeplinirea
cerințelor minime formulate de Comisie și Consiliu. Întrucât domeniul
operațional „Fuzionare de date” ar trebui să funcționeze 24 de ore din 24, 7
zile din 7, este nevoie de minimum 8 END + 1 șef de echipă. Ceilalți 2 END se
vor axa pe sarcinile 1, 2 și 3.
2016 – 2019 (+1 AD5) = 12 AT
Obiectivul este de a avea 12 AT în 2019 pentru a asigura îndeplinirea
adecvată a tuturor sarcinilor, în condițiile tendinței de creștere a volumului
și a numărului de date informatice.
2.           OPERAȚIUNI
Definiție
Domeniul „Operațiuni” coordonează operațiunile
(sau anchetele) transfrontaliere importante, furnizează analize operaționale și
acordă sprijin operațional, efectuează expertize tehnice și criminalistice
digitale în laborator și la fața locului.
Acesta asigură expertiză tehnică, analitică și
criminalistică de înalt nivel în cadrul anchetelor comune în cazuri de
criminalitate informatică și are drept obiectiv să contribuie la obținerea
celor mai bune rezultate și să faciliteze legăturile cu serviciile de aplicare
a legii din afara UE.
În strânsă cooperare cu EUROJUST și INTERPOL,
acesta sprijină și coordonează cazuri transnaționale complexe pentru a evita
suprapunerile și duplicarea eforturilor în rândul unităților de combatere a
criminalității informatice din statele membre și țările partenere.
Servicii
Tipurile de servicii furnizate de domeniul „Operațiuni” pot fi grupate conform
celor prezentate mai jos. Pentru fiecare dintre acestea, se indică dacă este
vorba despre o sarcină nouă pentru Europol sau de îmbunătățirea unei sarcini
existente:
1.           ÎMBUNĂTĂȚIRE –
Analizarea informațiilor EC3 pentru sprijinirea operațiunilor statelor membre
și pentru facilitarea furnizării de date operaționale. Sprijină
anchete/operațiuni importante, cazuri transnaționale complexe și echipe comune
de anchetă;
2.           ÎMBUNĂTĂȚIRE – Furnizarea
de sprijin tehnic pentru statele membre, la fața locului sau la sediul Europol.
Aceasta se poate realiza prin utilizarea unui kit mobil de instrumente, care
permite analiștilor și/sau specialiștilor să acorde un sprijin criminalistic
direct pentru anchetele în curs. Aceasta se poate realiza, de asemenea, prin
utilizarea Laboratorului de criminalistică informatică de la sediul Europol;
3.           ÎMBUNĂTĂȚIRE – Coordonarea
operațiunilor prin organizarea de reuniuni operaționale, sprijinirea echipelor
comune de anchetă și acordarea de asistență în îndeplinirea priorităților
EMPACT privind criminalitatea informatică, exploatarea sexuală online a
copiilor și fraudarea cardurilor de plată.
Resurse
2014 (+ 7 AD5) = 28 AT
2015 (+ 10 AD5) = 38 AT
2016-2019 (+10 AD5) = 48 AT
Alocarea
resurselor pentru domeniul „Operațiuni” se bazează îndeaproape pe studiul de
fezabilitate elaborat de RAND Europe, care a fost valorificat în cadrul comunicării
Comisiei privind instituirea EC3. În principal, alocarea resurselor propusă de
RAND pentru sfârșitul anului 2014 depinde de amploarea criminalității
informatice și numărul de cazuri anchetate.
Având în vedere
faptul că fluxul de informații care provine din aplicația de rețea pentru
schimbul securizat de informații (SIENA) a Europol a crescut semnificativ în
cursul ultimilor doi ani, tendințele datelor privind utilizarea SIENA indică în
mod clar faptul că există o creștere ușoară a numărului de cereri trimise și
primite (14 %) de către Europol și o creștere semnificativă a numărului de
operațiuni importante (high-profile operations - HPO) care au beneficiat
de sprijinul Europol prin intermediul TWINS, TERMINAL și CYBORG (62 %).
Într-adevăr, există o nevoie tot mai mare de creștere a capacității, în scopul asigurării
faptului că unitățile specializate dețin suficient capital uman pentru a
furniza în continuare analizele necesare de înaltă calitate privind datele
operaționale în materie de criminalitate informatică.
În 2012, 17 AT au
acordat sprijinit pentru 44 de operațiuni importante și 2593 de cereri
operaționale. Rezultă un raport de mai puțin de 1 AT pentru 2 operațiuni importante
și 153 de cereri operaționale. Acest aspect este soluționat parțial prin
suplimentarea cu 4 AT în 2013, dar, pe măsură ce numărul de cazuri continuă să crească,
iar operațiunile importante necesită sprijin permanent pentru o perioadă de 6
până la 24 de luni, domeniul „Operațiuni” continuă să nu dispună de suficient de
personal.
Tabelul de mai jos
prezintă o proiecție a sprijinului pe care domeniul „Operațiuni” îl va furniza până
în 2019, în condițiile în care numărul de cereri continuă să crească în același
ritm, iar numărul de operațiuni importante se va stabiliza la circa 100
începând din 2014.
   || 2012 || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019
 Nr. de AT || 17 || 21 || 28 || 38 || 40 || 43 || 46 || 48
 Nr. de cereri || 2593 || 2956 || 3369 || 3841 || 4379 || 4992 || 5691 || 6488
 Raport cereri/AT || 153 || 141 || 120 || 101 || 109 || 116 || 124 || 135
 Nr. de operațiuni importante || 44 || 71 || 100 || 100 || 100 || 100 || 100 || 100
 Raport AT/ operațiuni importante || 0,39 || 0,29 || 0,28 || 0,38 || 0,40 || 0,43 || 0,46 || 0,48
Tabelul arată că o
creștere a efectivelor de personal nu va îmbunătăți în mod semnificativ
sprijinul operațional, ci doar îl va menține la un nivel rezonabil. Întrucât o
operațiune importantă necesită sprijin permanent pentru o perioadă de 6 până la
24 de luni, la primirea unui caz se vor stabili în continuare priorități în
toate domeniile de competență. Aceasta va avea drept consecință furnizarea în
continuare a unui serviciu de bază în cazuri care ar necesita în mod normal
sprijin complet.
Trebuie menționat
că, având în vedere tendința ascendentă a sarcinii de lucru aferentă cazurilor
de criminalitate informatică, numărul de referință pentru posturi în echivalent
normă întreagă (ENI) ar fi de peste 70 AT în cadrul domeniului „Operațiuni”
în 2014, pe baza abordării utilizate în studiul de fezabilitate
RAND.
În această
privință, prin solicitarea a 48 AT, plus între 2 și 6 END în 2019 (în
funcție de capacitățile statelor membre), abordarea Europol este mai mult decât
rezonabilă în încercarea de a răspunde așteptărilor cetățenilor UE într-o
perioadă de austeritate bugetară.
Se solicită
posturi de specialiști și analiști care acoperă toate domeniile
de competență ale EC3.
Domenii neoperaționale ale EC3
Chiar dacă EC3 va
desfășura în principal o activitate operațională, Comisia și Consiliul au
subliniat necesitatea stabilirii de parteneriate mai ample în combaterea
criminalității informatice nu doar cu serviciile competente, ci și cu alte
organisme publice și private.
În concluziile
sale, Consiliul
„SUBLINIAZĂ importanța
asigurării unei cooperări strânse între Centrul European de Combatere a
Criminalității Informatice și alte agenții și actori relevanți precum Eurojust,
CEPOL, Interpol, ENISA, comunitatea mai largă a echipelor de intervenție în caz
de urgență informatică (CERT) și, nu în cele din urmă, sectorul privat, pentru
a oferi, în practică, o perspectivă mai vastă și un schimb sporit de bune
practici în privința criminalității informatice în Europa;
SUBLINIAZĂ, de
asemenea, nevoia de a asigura cooperarea strânsă dintre Centrul European de Combatere
a Criminalității Informatice și forurile existente ale Uniunii care răspund de
criminalitatea informatică, precum și susținerea de către centru a
activităților și valorificarea expertizei din aceste foruri”.
3.           C&D, CRIMINALISTICĂ și FORMARE
Definiții
Domeniul „C&D-Criminalistică-Formare”
are ca obiect de activitate realizarea de cercetări privind analiza
amenințărilor tehnice și scanarea vulnerabilităților, criminalistica statică,
cele mai bune practici și formarea, precum și dezvoltarea de instrumente.
Acesta coordonează o abordare eficientă din punct de vedere al costurilor
pentru a valorifica sinergiile cu alți actori, cum ar fi Centrul Comun de
Cercetare al UE.
Acesta dezvoltă
capacități criminalistice digitale și conexe la nivel înalt în scopul
furnizării de sprijin în cadrul anchetelor statelor membre.
Acesta concepe activități
de formare în materie de criminalitate informatică și gestionează punerea în
aplicare a acestora, în strânsă cooperare cu CEPOL și ECTEG, precum și cu
întreprinderi private și organisme de cercetare.
Servicii
Tipurile de servicii furnizate de domeniul „C&D-Criminalistică-Formare”
pot fi grupate conform celor prezentate mai jos. Pentru fiecare dintre acestea,
se indică dacă este vorba despre o sarcină nouă pentru Europol sau de îmbunătățirea
unei sarcini existente:
1.           SARCINĂ NOUĂ –
Colectarea centralizată a cerințelor statelor membre referitoare la instrumente
criminalistice, în scopul de a valorifica la maximum fondurile UE (de exemplu,
programul PC7) pentru dezvoltarea acestor instrumente atât de necesare și
distribuirea lor către autoritățile competente ale statelor membre.
2.           ÎMBUNĂTĂȚIRE – O
capacitate criminalistică acreditată care furnizează soluții în conformitate cu
stadiul actual al tehnologiei, cum ar fi un serviciu performant de decriptare, de
recuperare și analiză a informațiilor operaționale extrase din calculatoare,
dispozitive digitale sau medii de stocare digitală. Aceasta cuprinde o rețea TIC
dedicată, instrumente hardware și software specializate și susține prelucrarea
informațiilor utilizând regimul fișierelor de lucru pentru analiză. Se vor respecta
standardele ISO pentru a se maximiza fiabilitatea proceselor și a rezultatelor
acestora;
3.           ÎMBUNĂTĂȚIRE – Un
proces uniform de formare și de consolidare a capacităților în statele membre,
în scopul actualizării cunoștințelor elementare și aprofundate privind instrumentele,
procedurile și tendințele în materie de anchetare pentru ca toate statele
membre să fie în măsură să facă față provocărilor tot mai mari cu care se
confruntă în acest domeniu al criminalității care evoluează rapid;
4.           ÎMBUNĂTĂȚIRE –
Identificarea bunelor practici referitoare la tehnicile de anchetare online și
stabilirea de standarde pentru colectarea și furnizarea de probe digitale, în
cooperare cu EUROJUST și cu alți parteneri relevanți.
Resurse
2014 (+ 1 AD5 și 3 AD6) = 7 AT
Criminalistică:
+3 specialiști principali AD6
Asigurarea
sprijinului criminalistic pentru serviciile competente va fi una dintre cele
mai importante funcții ale EC3. Toate serviciile competente au laboratoare de
criminalistică, însă pentru unele analize mai complexe este necesară adesea
experiența Europol; cu toate acestea, în majoritatea cazurilor se recurge la
sprijin extern din partea unor laboratoare specializate care nu aparțin de
sectorul aplicării legii. Dacă dispune de resurse adecvate, EC3 poate furniza
astfel de servicii. În plus, laboratoarele statelor membre se confruntă cu o creștere
exponențială a analizelor probelor digitale, astfel încât în unele laboratoare
timpul de așteptare este de peste 2 ani. Prin centralizare, laboratorul EC3 va
furniza tehnici și rapoarte de criminalistică avansată, la sediu și la fața
locului, care ar contribui la strângerea mai rapidă de probe digitale în
statele membre. Echipa va utiliza tehnicile avansate pe care C&D europeană le
elaborează pentru a furniza anchetatorilor instrumente mai eficiente. Laboratorul
preconizat pentru EC3 va avea nevoie de 3 specialiști principali în 2014 pentru
acoperirea domeniilor de bază privind expertiza, criminalistica digitală,
criminalistica mobilă, criminalistica rețelelor și ingineria de inversare
pentru malware.
Formare: + 1
specialist AD5
În comunicarea sa,
Consiliul confirmă că „Centrul European de Combatere a Criminalității Informatice
ar trebui să servească drept punct nodal de informare cu privire la
criminalitatea informatică la nivel european, să pună în comun expertiza în
materie de criminalitate informatică pentru a sprijini statele membre în consolidarea
propriilor capacități și să ofere sprijin anchetelor privind criminalitatea
informatică desfășurate în statele membre”.
Cu toate că
formarea și consolidarea capacităților se vor efectua în cooperare cu CEPOL și cu
alți parteneri, pentru îndeplinirea acestor activități va fi necesar 1
specialist care să coordoneze formarea. Acesta este nivelul minim de personal
pentru a asigura desfășurarea coordonată și punerea în aplicare a activităților
de formare și a inițiativelor de creștere a gradului de informare a
personalului responsabil cu aplicarea legii, a autorităților judiciare și a sectorului
privat. De asemenea, personalul va avea sarcina de a prezenta propuneri de armonizare
a procedurilor de aplicare a legii în materie de criminalitate informatică, în
vederea asigurării faptului că toate probele colectate într-un stat membru sunt
recunoscute într-un alt stat membru și admise în orice instanță.
2015 (+ 1 AD5 și 1 AD7) = 9 AT
C&D: + 1
specialist AD5
Numărul de
posibile proiecte ale UE va continua să crească. În consecință, va fi necesar
încă un specialist responsabil cu identificarea inițiativelor care
prezintă interes pentru EC3 și statele membre. În cooperare cu Rețeaua
europeană de servicii tehnologice de aplicare a legii (ENLETS), coordonarea cererii
de activități de cercetare și dezvoltare în UE care să vizeze criminalitatea
informatică va fi esențială pentru ca serviciile de aplicare a legii să
beneficieze de pe urma cercetării privind instrumente eficiente din punct de
vedere al costurilor și rapide, precum și de cunoștințele necesare pentru a
face față cererii în continuă creștere. EC3 va fi astfel în măsură să propună
proiecte temeinice și utile în cadrul programului Orizont 2020. Acest personal
va răspunde cererii crescânde de participare la consorții de C&D în
calitate de consultant.
Criminalistică:
+ 1 specialist principal AD7
Recrutarea unui
membru al personalului cu înaltă calificare va permite creșterea calității
analizei criminalistice. Până în 2015 va fi necesar să se asigure continuitatea
tuturor activităților criminalistice desfășurate în cadrul laboratorului.
Aceasta va asigura furnizarea de soluții criminalistice performante și acreditate
încă din 2015 (crearea unei platforme de decriptare, acreditarea ISO 17020
pentru laboratorul de criminalistică informatică). Persoana în cauză va
coordona activitățile criminalistice și va îndeplini funcția de coordonator la
locul faptei în cazul operațiunilor importante care vizează infracțiuni
cibernetice și în cadrul cărora trebuie luate decizii care se bazează pe
informații rezultate din diferite fluxuri de lucru ale activității criminalistice.
2016-2019: (+1AD6 +2AD5) = 12 AT
Personalul suplimentar va asigura coordonarea corespunzătoare a noilor
activități de formare, aprofundarea activităților de criminalistică și extinderea
sprijinului acordat pentru proiectele C&D la nivelul UE.
4.           STRATEGIE-PREVENIRE-INFORMARE
Definiție
Domeniul „Strategie-Prevenire-Informare”
desfășoară activități care includ analize ale tendințelor, avertizare timpurie
și analize prospective, prevenirea infracțiunilor, activități în materie de politică,
planificarea strategiilor și gestionarea părților interesate.
Întrucât marea majoritate a informațiilor
relevante se găsește în afara sectorului de aplicare a legii, activitatea domeniului
„Strategie-Prevenire-Informare” vizează construirea unui climat de încredere
reciprocă între sectorul privat și autoritățile de aplicare a legii,
valorificând parteneriatele-cheie cu CERT și ENISA, cu serviciile militare și
de securitate, cu organizațiile societății civile și cu alte părți interesate
în domeniile criminalității informatice, exploatării sexuale online a copiilor
și fraudei online.
Acesta acționează ca punct de convergență al
anchetatorilor europeni din domeniul criminalității informatice, oferindu-le o
voce colectivă în discuțiile cu partenerii privați, mediul academic și
cetățenii.
Domeniul „Strategie-Prevenire-Informare” va
conferi EC3 o poziție privilegiată între sectoarele public și privat, care îi
va permite să evalueze mai bine criminalitatea informatică în timp real și să
conceapă scenarii prospective.
Servicii
Tipurile de servicii furnizate de Domeniul
„Strategie-Prevenire-Informare” pot fi grupate conform celor prezentate mai jos.
Pentru fiecare dintre acestea, se indică dacă este vorba despre o sarcină nouă
pentru Europol sau de îmbunătățirea unei sarcini existente:
1.           ÎMBUNĂTĂȚIRE -
Efectuarea de analize strategice prin realizarea evaluării UE a amenințărilor
în ceea ce privește criminalitatea informatică, exploatarea sexuală online a
copiilor, fraudarea cardurilor de plată și amenințările online conexe; evaluări
tematice specializate privind tendințe emergente, metode infracționale și
factori favorizanți; analize prospective ale evoluțiilor tehnologice și externe
de alt tip, în vederea identificării riscurilor potențiale, a vulnerabilităților
și a aspectelor-cheie pentru factorii de decizie și legiuitori.
2.           ÎMBUNĂTĂȚIRE -
Asigurarea prevenirii criminalității informatice în cooperare cu părțile
relevante, pentru a promova inițiativele existente și a contribui la elaborarea
de inițiative privind prevenirea și creșterea gradului de informare în
domeniile criminalității informatice, exploatării sexuale online a copiilor,
fraudării cardurilor de plată și altor amenințări online conexe; analizarea vulnerabilităților
și a lacunelor procedurale pentru a contribui la elaborarea de politici și
produse mai sigure începând cu momentul conceperii.
3.           ÎMBUNĂTĂȚIRE -
Stabilirea și menținerea unor relații de încredere cu comunitatea de aplicare a
legii (EMPACT, CIRCAMP, EUCTF, VGT); gestionarea legăturilor operaționale între
EC3 și rețeaua ofițerilor de legătură Europol, asigurând un nivel corespunzător
de comunicare și implicare; instituirea de rețele multisectoriale bazate pe
încredere cu implicarea sectorului de aplicare a legii, a sectorului
industrial, a mediului academic și a organizațiilor societății civile, în
scopul îmbunătățirii răspunsurilor operaționale și strategice la adresa
criminalității informatice.
4.           ÎMBUNĂTĂȚIRE – Îndeplinirea
rolului de voce colectivă a anchetatorilor din domeniul criminalității
informatice din UE: comunică puncte de vedere, poziții și rezultate ale UE în
domeniul criminalității informatice; devine biroul central al UE pentru
combaterea criminalității informatice; coordonează contribuțiile statelor
membre ale UE și ale agențiilor UE la guvernanța internetului și promovează
standardizarea abordărilor și adoptarea de bune practici în domeniul combaterii
criminalității informatice.
5.           SARCINĂ NOUĂ – Administrarea
și dezvoltarea unei platforme de colaborare online (SPACE) care să permită
schimbul și transmiterea mai rapidă de cunoștințe strategice și tehnice, precum
și de expertiză între sectorul de aplicare a legii și sectorul privat în
domeniile criminalității informatice, exploatării sexuale online a copiilor și
fraudei online.
6.           SARCINĂ NOUĂ – Furnizarea
de fluxuri de informații de actualitate axate pe tendințele infracționale
emergente, evoluțiile tehnologice și alte informații relevante, pe măsură ce
apar. Aceste fluxuri vor fi alimentate printr-un parteneriat activ cu institute
de cercetare, mediul academic și parteneri industriali.
O creștere mai
semnificativă a resurselor va avea loc atunci când cadrul legal va permite
implicarea în mai mare măsură în activități cu părți private.
Resurse
2014 (+ 2 AD5 și 1 AD7) = 8 AT
Strategie: +1
specialist principal AD7
Pentru „a oferi,
în practică, o imagine de ansamblu mai vastă” este necesar 1
analist strategic principal. Spre deosebire de analiza strategică tradițională
din cadrul Europol, care utilizează în principal informații furnizate de
sectorul de aplicare a legii, analiza privind criminalitatea informatică se
bazează pe date care sunt obținute frecvent prin intermediul unui parteneriat
activ cu mediul academic, cercetători științifici și companii de asigurare și care
sunt utilizate pentru a face previziuni privind tendințele și amenințările în
domeniul criminalității informatice și pentru a orienta strategia în domeniu.
Din acest motiv, postul necesită o serie de competențe foarte diferite de cele cerute
în mod obișnuit pentru analiștii Europol. Capacitatea de a elabora evaluări exacte
privind amenințările și de a orienta strategia în domeniul criminalității
informatice constituie un factor-cheie pentru succesul activităților EC3. Este
necesar un specialist principal pentru a îndruma echipa, astfel încât se se
asigure elaborarea unor produse de analiză coerente și orientate la un nivel de
calitate adecvat.
Informare: +2 specialiști AD5
Concluziile Consiliului
justifică, de asemenea, necesitatea angajării de personal în scopul punerii în
aplicare a activităților de informare și comunicare necesare pentru EC3.
Majoritatea informațiilor privind criminalitatea informatică provine din surse exterioare
sectorului de aplicare a legii. Dacă EC3 are drept obiectiv să devină un punct
de referință în acest domeniu și să furnizeze valoare adăugată activităților
operaționale, este necesar să se stabilească relații solide și o cooperare strânsă
cu alți parteneri interesați de domeniul criminalității informatice. Pentru
susținerea acestei activități, 1 specialist în domeniul informării este
necesar în 2014.
În plus, pentru a facilita comunicarea între specialiștii în domeniul
criminalității informatice, trebuie să se utilizeze pe deplin potențialul platformei
securizate pentru experții acreditați în materie de criminalitate informatică (Secure
Platform for Accredited Cybercrime Experts - SPACE). 1 specialist este
necesar în 2014 pentru a gestiona conținutul și a modera platforma. În plus, acest
specialist va fi implicat în organizarea de evenimente legate de combaterea
criminalității informatice, inclusiv conferința anuală Interpol/Europol privind
criminalitatea informatică.
2015 (+ 1 AD5 și 1 AD6) = 10 AT
Strategie: +1 specialist
principal AD6
Luând în
considerare complexitatea și diversitatea domeniului criminalității
informatice, mai este necesar încă un specialist care să monitorizeze spectrul
strategic și să elaboreze evaluări prospective de înaltă calitate. Activitatea acestuia
va viza în mod special prevenirea, în cadrul unei abordări multidisciplinare,
cu includerea tuturor partenerilor relevanți atât la nivel de politică, cât și
la nivel operațional. Pentru acoperirea acestui domeniu de activitate este
necesar 1 specialist principal AD7.
Informare: +1 specialist AD5
Încă un specialist
va fi angajat pentru a extinde sfera activităților de informare desfășurate de
EC3 atunci când centrul va funcționa la capacitate deplină. Activitatea
specialistului respectiv va consta nu doar în gestionarea relațiilor cu
partenerii privați și publici, ci și în furnizarea proactivă de informații pentru
comunicarea internă și comunicarea cu diverse tipuri de public extern, pe baza
activității desfășurate și a experienței dobândite în cadrul EC3.
2016-2019: (+2AD5) = 12 AT
Personalul suplimentar va îmbunătăți calitatea și rata de furnizare a
produselor de analiză strategică. Acesta va contribui, de asemenea, la
îmbunătățirea activităților de informare desfășurate de centru.
5.           Gestionare
Vor exista doar doi AT suplimentari în perioada 2014-2019. Unul dintre
posturi înlocuiește o poziție AD12 furnizată de Europol pentru gestionarea
centrului.
Celălalt corespunde unei serii de sarcini noi legate de activitățile
strategice ale EC3:
–
SARCINĂ NOUĂ: prezidarea
și coordonarea activităților Comitetului de gestionare a programului EC3
–
SARCINĂ NOUĂ:
gestionarea grupurilor consultative instituite în cadrul Comitetului de
gestionare a programului EC3
–
SARCINĂ NOUĂ:
asigurarea coordonării și secretariatului CIRCAMP, VGT, EUCTF, EFC, ECTEG
Pe lângă gestionarea acestor sarcini, poziția în cauză va asigura o coordonare
corespunzătoare, la nivel operațional și administrativ, între toate
capacitățile EC3. Aceasta va asigura, de asemenea, alinierea activităților EC3
la strategia și programul de lucru ale Europol.
2014 – 2019 (+ 1 AD12 și 1 AD7) = 6 AT
[1]               JO C115, 4.5.2010, p. 1.
[2]               COM (2010) 673 final.
[3]               Europol (2011). Evaluarea
amenințării pe care o reprezintă criminalitatea organizată în UE.
[4]               Europol (2013). Evaluarea amenințării pe care o
reprezintă criminalitatea gravă și organizată în UE (SOCTA).
[5]               Europol (2013). Evaluarea amenințării pe care o
reprezintă criminalitatea gravă și organizată în UE (SOCTA).
[6]               Europol (2011). Evaluarea amenințării pe care o
reprezintă criminalitatea organizată în UE.
[7]               Biroul ONU
pentru Controlul Drogurilor și Prevenirea Criminalității (UNOCD) estima
în 2010 că „există 140 000 de victime ale traficului de persoane în Europa,
care generează un venit anual brut în valoare de 3 miliarde USD pentru
exploatatorii lor. Perioada medie de exploatare având o
durată de doi ani, rezultă peste 70 000 de noi victime în fiecare an. Tendința
pare a fi stabilă.”
[8]               Conform raportului anual pe 2012 al Observatorului
European pentru Droguri și Toxicomanie privind situația problemei reprezentate
de droguri în Europa, decesele provocate de consumul de droguri reprezintă 4 %
din totalul deceselor înregistrate în 2011 în rândul cetățenilor europeni cu
vârste cuprinse între 15-39 de ani și se estimează că 1,4 milioane de europeni
sunt utilizatori de substanțe opiacee.
[9]               UNOCD constata în 2010 că „la nivel mondial, valoarea
tranzacțiilor comerciale cu arme de foc care au fost autorizate și pentru care
există documente a fost estimată la circa 1,58 miliarde USD în 2006, cu
tranzacții neînregistrate dar licite care se ridică la încă aproximativ 100 de
milioane USD. Cea mai frecvent citată estimare a dimensiunii pieței ilicite
este de 10 % - 20 % din piața licită, ceea ce ar reprezenta între aproximativ 170
de milioane USD și 320 de milioane USD pe an”.
[10]             Se estimează că numai corupția costă economia UE 120 de
miliarde EUR pe an, a se vedea COM (2011) 308 final.
[11]             Conform evaluării amenințării pe care o reprezintă
criminalitatea organizată în UE, realizată de Europol în 2011, grupurile
infracționale organizate au obținut peste 1,5 miliarde EUR din fraudarea
cardurilor de plată în 2009.
[12]             Conform unei estimări a UNOCD, în 2009 veniturile obținute
la nivel mondial din săvârșirea de infracțiuni (inclusiv evaziunea fiscală)
s-au ridicat la 2,1 mii de miliarde USD, din care se estimează că 70 % au făcut
obiectul unor operațiuni de spălare de bani.
[13]             În evaluarea amenințării pe care o reprezintă
criminalitatea gravă și organizată în UE (SOCTA) efectuată de Europol în 2013
s-a constatat că toate statele membre sunt afectate de criminalitatea
informatică. Studiul face trimitere la cercetări realizate de Comisia Europeană
care arată că 8 % din utilizatorii de internet din UE au fost victime ale
furtului de identitate, iar 12 % au căzut victime unei forme de fraudă online. În
plus, programele malware afectează milioane de gospodării, iar volumul general
al fraudei bancare săvârșite prin infracțiuni cibernetice a crescut în fiecare
an.
[14]             Strategia de securitate internă a UE în acțiune: cinci
pași către o Europă mai sigură. COM(2010) 673 final. În 2011 s-au înregistrat 174
de atacuri teroriste în statele membre ale UE. Te-SAT 2012.
[15]             Eurobarometrul 77, primăvara 2012.
[16]             Eurobarometrul 77, primăvara 2012. 27 % din europeni au
afirmat că în următorii ani instituțiile UE ar trebui să intensifice combaterea
criminalității.
[17]             Eurobarometrul special 390 privind securitatea
cibernetică, iulie 2012. 74 % din respondenți au declarat că riscul de a cădea
victimă criminalității informatice a crescut în ultimul an.
[18]             Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului
UE și a Comisiei Europene privind agențiile descentralizate, 19.7.2012 (http://europa.eu/agencies/documents/joint_statement_and_common_approach_2012_ro.pdf)
[19]             SWD (2013)98 final.
[20]             COM (2010) 776 final.
[21]             COM (2013) 172 final.
[22]             JO L 8, 12.1.2001, p. 1-22.
[23]             Convenția pentru protejarea persoanelor față de
prelucrarea automatizată a datelor cu caracter personal, Strasbourg, 28.1.1981.
[24]             Recomandarea nr. R(87) 15 a Comitetului de Miniștri al
Consiliului Europei către statele membre de reglementare a utilizării datelor
cu caracter personal în sectorul polițienesc, 17.9.1987.
[25]             JO L 350, 30.12.2008, p. 60. Comisia a propus înlocuirea
acestui instrument printr-o directivă, COM(2012) 10 final.
[26]             Numărul final de posturi și bugetul total depind de
rezultatul unei analize interne a Comisiei privind resursele de care au nevoie
agențiile descentralizate în perioada 2014-2020 și de negocierile privind
cadrul financiar multianual, luând în considerare, în special, o evaluare a
„nevoilor reale” în contextul cererilor concurente în raport cu resursele
bugetare foarte limitate și având în vedere respectarea cerinței de reducere cu
5 % a personalului agențiilor.
[27]             JO L 121, 15.5.2009, p. 37.
[28]             JO C 316, 27.11.1995, p. 1.
[29]             JO L 256, 1.10.2005, p. 63
[30]             JO C 115, 4.5.2010, p. 1.
[31]             A se insera trimiterea la directiva adoptată
[propunere: COM (2013) 48 final].
[32]             JO L 8, 12.1.2001, p. 1.
[33]             Convenția pentru protejarea persoanelor față de
prelucrarea automatizată a datelor cu caracter personal, Strasbourg, 28.1.1981.
[34]             Recomandarea nr. R(87) 15 a Comitetului de Miniștri al
Consiliului Europei către statele membre de reglementare a utilizării datelor
cu caracter personal în sectorul polițienesc, 17.9.1987.
[35]             JO L 350, 30.12.2008, p. 60.
[36]             JO L 56, 4.3.1968, p. 1.
[37]             JO L 298, 26.10.2012, p. 1.
[38]             JO L 136, 31.5.1999, p. 1.
[39]             JO L 141, 27.5.2011, p. 17.
[40]             JO L 185, 16.7.2005, p. 35.
[41]             JO L 362, 31.12.2012, p. 1.
[42]             JO 17, 6.10.1958, p. 385/58
[43]             JO L 145, 31.5.2001, p. 43.
[44]             JO L 136, 31.5.1999, p. 15.
[45]             JO L 292, 15.11.1996, p. 2.
[46]             ABM (Activity Based Management): gestionarea pe activități
– ABB (Activity Based Budgeting): stabilirea bugetului pe activități.
[47]             Astfel cum sunt menționate la articolul 49 alineatul (6)
litera (a) sau (b) din Regulamentul financiar.
[48]             Programul de la Stockholm - O Europă deschisă și sigură în
serviciul cetățenilor și pentru protecția acestora, JO C 115, 4.5.2010.
[49]             Explicațiile privind modurile de gestionare, precum și
trimiterile la Regulamentul financiar sunt disponibile pe site-ul BudgWeb:
http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[50]             Astfel cum sunt menționate la articolul 185 din
Regulamentul financiar.
[51]             Dif. = credite diferențiate / Nedif. = credite
nediferențiate.
[52]             AELS: Asociația Europeană a Liberului Schimb.
[53]             Țările candidate și, după caz, țările potențial candidate
din Balcanii de Vest.
[54]             Liniile bugetare existente 18 05 02 01, 18 05 02 02,
18 05 05 01 și 18 05 05 02 aferente Europol și,
respectiv, CEPOL vor fi înlocuite cu o singură linie bugetară.
[55]             Anul N este anul în care începe punerea în aplicare a
propunerii/inițiativei.
[56]             Numărul final de posturi și bugetul total depind de
rezultatul unei analize interne a Comisiei privind resursele de care au nevoie
agențiile descentralizate în perioada 20142020 și de negocierile privind
cadrul financiar multianual, luând în considerare, în special, o evaluare a
„nevoilor reale” în contextul cererilor concurente în raport cu resursele
bugetare foarte limitate și având în vedere respectarea cerinței de reducere cu
5 % a personalului agențiilor.
[57]             Aceste cifre iau în considerare economiile rezultate din
fuzionarea CEPOL și Europol, care se ridică la 17,2 milioane EUR (10,1 milioane
EUR cheltuieli cu personalul și 7,1 milioane EUR cheltuieli cu sediul și alte
costuri administrative) pentru perioada 2015-2020.
[58]             Realizările se referă la produsele și serviciile care vor
fi furnizate (de exemplu: numărul de schimburi de studenți finanțate, numărul
de km de străzi construiți etc.).
[59]             Conform descrierii de la punctul 1.4.2. „Obiectiv(e)
specific(e)…”
[60]             Anul N este anul în care începe punerea în aplicare a
propunerii/inițiativei.
[61]             Anul N este anul în care începe punerea în aplicare a
propunerii/inițiativei.
[62]             AC= agent contractual; AL= agent local; END= expert
național detașat; INT= personal pus la dispoziție de agenții de muncă temporară
(„Intérimaire”); END= expert național detașat.
[63]             Sub plafonul pentru personal extern din credite
operaționale (fostele linii „BA”).
[64]             În special pentru fonduri structurale, Fondul european
agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și Fondul european pentru pescuit
(FEP).
[65]             AC= agent contractual; AL= agent local; END= expert
național detașat; INT= personal pus la dispoziție de agenții de muncă temporară
(„Intérimaire”); END= expert național detașat.
[66]             Sub plafonul pentru personal extern din credite
operaționale (fostele linii „BA”).
[67]             În special pentru fonduri structurale, Fondul european
agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și Fondul european pentru pescuit
(FEP).
[68]             A se vedea punctele 19 și 24 din Acordul
interinstituțional.
[69]             În ceea ce privește resursele proprii tradiționale (taxe
vamale, cotizațiile pentru zahăr), sumele indicate trebuie să fie sume nete, și
anume sume brute după deducerea a 25 % pentru costuri de colectare.