title: Propunere de Regulament (UE) Nr …/... al Parlamentului European şi al Consiliului din […] de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1905/2006 de stabilire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare

text:
Anunţ juridic important

|

52010PC0102

	[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |Bruxelles, 17.3.2010COM(2010)102 final2010/0059 (COD)Propunere deREGULAMENT (UE) Nr …/... AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUIdin […] de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1905/2006 de stabilire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltareEXPUNERE DE MOTIVEOrganizarea comună a pieței (OCP) pentru banane a Uniunii Europene (UE) a asigurat în mod tradițional un regim comercial preferențial în favoarea țărilor exportatoare de banane din Africa, zona Caraibelor și Pacific (ACP). Pentru o serie de țări ACP, producția de banane în vederea exportului în UE reprezintă o activitate economică importantă, cu efecte de multiplicare pentru restul economiei.Organizarea comună a pieței pentru banane a UE a fost contestată din 1995 prin intermediul mecanismului de reglementare al diferendelor al Organizației Mondiale a Comerțului (OMC), organul de apel pronunțându-se în mod repetat prin deciziile sale împotriva OCP. În consecință, UE a negociat un acord comercial privind bananele în cadrul OMC. Acest demers vine în sprijinul definitivării modalităților în sectorul agricol în cadrul Agendei de Dezvoltare Doha (DDA) și al întregii Runde Doha. Aplicarea acestui acord va avea ca rezultat reducerea marjei preferințiale a ACP.Pentru a sprijini dezvoltarea viabilă, reducerea sărăciei și pentru a promova integrarea treptată în economia mondială a țărilor ACP exportatoare de banane, UE a oferit asistență sectorului bananelor dintr-o serie de țări prin Sistemul special de asistență (SSA, 1994-1999[1]) și prin Cadrul special de asistență (CSA, 1999-2008[2]). Cadrul special de asistență a funcționat în douăsprezece țări ACP exportatoare de banane[3] și a expirat în decembrie 2008. Evaluarea externă a Cadrului special de asistență evidențiază rezultate pozitive, conform propunerii de comunicare privind raportul bienal referitor la Cadrul special de asistență pentru furnizorii tradiționali de banane din ACP. Unele țări au reușit să devină mai competitive, fapt reflectat în volumele stabile ale exportului de banane ale țărilor ACP și în cota de piață a UE. Cu toate acestea, costurile de producție în țările ACP sunt în general mai ridicate decât în țările care beneficiază de clauza națiunii celei mai favorizate (MFN). Rezultatele măsurilor menite să sprijine diversificarea sunt mai puțin vizibile și vor necesita mai multe eforturi.O reducere a preferințelor tarifare pentru țările ACP furnizoare de banane va duce la noi necesități de ajustare, pe baza proceselor de adaptare și restructurare în derulare. Având în vedere aceste provocări, Comisia Europeană propune crearea unui program de măsuri de însoțire pentru sectoarele bananelor din țările ACP, program destinat principalelor țări ACP furnizoare de banane.Măsurile care urmează a fi adoptate în temeiul acestui program au ca scop sprijinirea adaptării zonelor care depind de exporturile de banane prin susținere bugetară sau intervenții specifice. Măsurile vor sprijini adaptarea la efectele mai ample (de exemplu de natură socială și de mediu), politicile economice de diversificare sau investițiile în îmbunătățirea competitivității, în cazul în care aceasta este o strategie viabilă. Măsurile vor lua în considerare rezultatele și experiențele dobândite prin intermediul Sistemului special de asistență și Cadrului special de asistență.Măsurile de însoțire destinate sectorului bananelor sunt propuse ca un program temporar cu o durată maximă de patru ani (2010-2013). Bugetul va fi de 190 de milioane €, măsurile urmând a fi reglementate printr-un regulament de modificare a instrumentului de cooperare pentru dezvoltare.2010/0059 (COD)Propunere deREGULAMENT (UE) Nr …/... AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUIde modificare a Regulamentului (CE) nr. 1905/2006 de stabilire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltarePARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 209 alineatul (1),având în vedere propunerea Comisiei Europene,având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European[4],având în vedere avizul Comitetului Regiunilor[5],după transmiterea propunerii parlamentelor naționale,acționând în conformitate cu procedura legislativă ordinară,întrucât:1.  Uniunea Europeană (UE), în calitate de parte contractantă la Organizația Mondială a Comerțului (OMC), se angajează să includă comerțul în strategiile de dezvoltare și să promoveze comerțul internațional pentru intensificarea dezvoltării și reducerea sărăciei în lumea întreagă.2.  UE susține grupul țărilor din Africa, zona Caraibelor și Pacific (ACP) în eforturile lor de reducere a sărăciei și de dezvoltare economică și socială viabilă și recunoaște importanța sectoarelor mărfurilor acestora.3.  UE își exprimă angajamentul de a susține integrarea treptată și lină a țărilor în curs de dezvoltare în economia mondială în vederea dezvoltării viabile. Principalele țări ACP exportatoare de banane se pot confrunta cu dificultăți în contextul modificării regimurilor comerciale, în special ca urmare a liberalizării clauzei națiunii celei mai favorizate în cadrul OMC. Așadar un program de măsuri de însoțire destinat sectorului bananelor din țările ACP ar trebui adăugat la Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 de stabilire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare[6].4.  Măsurile de asistență financiară care urmează să fie adoptate în temeiul acestui program ar trebui să aibă ca scop sprijinirea adaptării și/sau restructurării zonelor care depind de exporturile de banane prin sprijin bugetar specific sectorului sau prin intervenții specifice proiectului. Prin aceste măsuri ar trebui să se asigure politici de adaptare socială, diversificarea economică sau investițiile în vederea îmbunătățirii competitivității, atunci când aceasta este o strategie viabilă, luând în considerare rezultatele și experiențele dobândite prin Sistemul special de asistență pentru furnizorii tradiționali de banane din ACP[7] și prin Cadrul special de asistență pentru furnizorii tradiționali de banane din ACP[8].5.  Programul ar trebui să însoțească procesul de adaptare în țările ACP care în ultimii ani au exportat volume importante de banane în CE și care vor fi afectate de liberalizare în cadrul OMC[9]. Programul are la bază Cadrul special de asistență pentru furnizorii tradiționali de banane din ACP, respectă obligațiile internaționale ale UE în cadrul OMC, promovează în mod clar restructurarea și așadar are un caracter temporar, cu o durată de maxim patru ani (2010-2013),ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:Articolul 1Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 se modifică după cum urmează:6.  Articolul 4 se înlocuiește cu următorul text:„ Articolul 4Punerea în aplicare a asistenței UniuniiCu respectarea obiectivului general și a sferei de aplicare, precum și a obiectivelor și principiilor generale ale prezentului regulament, asistența Uniunii este pusă în aplicare prin intermediul programelor geografice și tematice prevăzute la articolele 5-16 și al programelor prevăzute la articolele 17 și 17a.”7.  Se introduce articolul 17a:„Articolul 17aPrincipalele țări ACP furnizoare de banane1. Țările ACP furnizoare de banane enumerate în anexa IIIa beneficiază de măsuri de însoțire pentru sectorul bananelor. Asistența Uniunii pentru aceste țări va avea ca obiectiv sprijinirea procesului de adaptare a acestora ca urmare a liberalizării pieței UE a bananelor în cadrul Organizației Mondiale a Comerțului. Asistența Uniunii ține seama de politicile și de strategiile de adaptare ale țărilor în cauză și acordă o atenție specială următoarelor domenii de cooperare:8.  consolidarea competitivității sectorului exporturilor de banane, în condițiile în care acest lucru este viabil, luând în considerare situația diferitelor părți implicate în acest lanț;9.  promovarea diversificării economice a zonelor care depind de banane;10.  gestionarea efectelor mai ample generate de procesul de adaptare, eventual în legătură cu ocuparea forței de muncă și serviciile de protecție socială, exploatarea terenurilor și reabilitarea mediului înconjurător, precum și stabilitatea macroeconomică, fără a se limita însă la acestea.2. În limita sumei prevăzute în anexa IV, Comisia stabilește suma maximă disponibilă pentru fiecare țară ACP furnizoare de banane, eligibilă pentru finanțarea acțiunilor menționate la alineatul (1), pe baza unei serii de indicatori obiectivi. Indicatorii includ comerțul cu banane cu UE, importanța exporturilor de banane pentru economia țării ACP în cauză, nivelul de dezvoltare al țării. Cuantificarea criteriilor de alocare are la bază datele din anii de dinainte de 2009.3. Comisia adoptă strategii plurianuale de sprijin prin analogie cu articolul 19 și în conformitate cu articolul 21. Se asigură că aceste strategii completează documentele strategice geografice ale țărilor vizate și garantează caracterul temporar al măsurilor de însoțire pentru sectorul bananelor. Strategiile de sprijin pot fi examinate ad hoc, dacă este necesar, însă nu vor face obiectul unei examinări intermediare.”11.  Articolul 21 se înlocuiește cu următorul text:„Articolul 21Adoptarea documentelor de strategie și a programelor indicative plurianualeDocumentele de strategie și programele indicative plurianuale prevăzute la articolele 19 și 20, precum și examinarea acestora prevăzută la articolul 19 alineatul (2) și la articolul 20 alineatul (1), precum și măsurile de însoțire prevăzute la articolele 17 și respectiv 17a se adoptă de Comisie în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 35 alineatul (2).”12.  La articolul 29, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:1. Angajamentele bugetare se efectuează în temeiul deciziilor luate de Comisie în conformitate cu articolul 17a alineatul (3), articolul 22 alineatul (1), articolul 23 alineatul (1) și articolul 26 alineatul (1).”13.  La articolul 31 alineatul (1) al treilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:„Pe lângă persoanele fizice sau juridice eligibile în temeiul unui program tematic sau al programelor prevăzute la articolele 17 și 17a, participarea la procedurile de achiziții publice sau de acordare de subvenții finanțate în temeiul unui program tematic în sensul articolelor 11-16 și al programelor prevăzute la articolele 17 și 17a este deschisă tuturor persoanelor fizice resortisante ale unei țări în curs de dezvoltare, astfel cum este definită de Comitetul de asistență pentru dezvoltare al OCDE și în anexa II, precum și tuturor persoanelor juridice stabilite într-o astfel de țară. Comisia publică și actualizează anexa II în conformitate cu revizuirile periodice ale listei beneficiarilor de ajutor, întocmită de CAD al OCDE, și informează Consiliul în consecință.”14.  La articolul 38, alineatele (1) și (2) se înlocuiesc cu următorul text:1. Valoarea financiară de referință pentru punerea în aplicare a prezentului regulament pentru perioada 2007-2013 este de 17 087 milioane EUR.2. Valorile indicative alocate pentru fiecare program prevăzut la articolele 5-10, la articolele 11-16, precum și la articolele 17 și 17a sunt stabilite în anexa IV. Aceste valori sunt stabilite pentru perioada 2007-2013.”15.  Se introduce anexa IIIa, astfel cum este prezentată în anexa I la prezentul regulament.16.  Anexa IV se înlocuiește cu conținutul anexei II la prezentul regulament.Articolul 2Prezentul regulament intră în vigoare în a […] zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.Adoptat la Bruxelles,Pentru Parlamentul European Pentru ConsiliuPreședintele PreședinteleANEXA I„ANEXA IIIaPRINCIPALELE țăRI ACP FURNIZOARE DE BANANE1. Belize2. Camerun3. Côte d'Ivoire4. Dominica5. Republica Dominicană6. Ghana7. Jamaica8. Saint Lucia9. Saint Vincent și Grenadine10. Suriname”ANEXA II„ANEXA IVALOCăRI FINANCIARE INDICATIVE PENTRU PERIOADA 2007-2013 (ÎN MILIOANE EUR)Total | 17 087 |Programe geografice: | 10 057 |America Latină | 2 690 |Asia | 5 187 |Asia Centrală | 719 |Orientul Mijlociu | 481 |Africa de Sud | 980 |Programe tematice: | 5 596 |Investiții în resursele umane | 1 060 |Mediu și gestionarea durabilă a resurselor naturale | 804 |Actorii nestatali și autoritățile locale în domeniul dezvoltării | 1 639 |Securitate alimentară | 1 709 |Migrație și azil | 384 |Țări ACP semnatare ale protocolului privind zahărul | 1 244 |Principalele țări ACP furnizoare de banane | 190" |.  FIȘĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ1. TITLUL PROPUNERII:Măsuri de însoțire pentru principalele țări furnizoare de banane din Africa, zona Caraibelor și Pacific (ACP)2. CADRUL ABM / ABB (GESTIONAREA/STABILIREA BUGETULUI PE ACTIVITĂȚI)Domeniul (domeniile) de politică în cauză și activitatea (activitățile) asociată (asociate):21 (Dezvoltare)3. LINII BUGETARE3.1. Linii bugetare [linii operaționale și linii conexe de asistență tehnică și administrativă (foste linii BA)], inclusiv titlurile acestora:Linii propuse:21.06.07 (Măsuri de însoțire pentru sectorul bananelor)21.01.04.01 (Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare – Cheltuieli cu gestionarea administrativă)Măsurile propuse vor fi finanțate prin folosirea marjei de la rubrica 4 și prin redistribuire în cadrul rubricii 4.3.2. Durata acțiunii și a implicațiilor financiare:Durata acoperă exercițiile bugetare 2010-2013; suma prevăzută este de 190 de milioane €.În scrisoarea din 15 decembrie 2009 adresată coordonatorului ACP în materie de banane, ministrul Luc Magloire Mbarga din Camerun, comisarii Benita FerreroWaldner și Karel De Gucht făceau referire la un program cu o valoare de maximum 200 de milioane € destinat asistării furnizorilor ACP de banane în procesul de adaptare și restructurare ca urmare a modificării nivelului tarifelor. Comisarii au indicat că, pe lângă cei 190 de milioane €, Comisia ar fi dispusă să analizeze, împreună cu autoritățile bugetare, posibilitatea de a majora această sumă cu 10 milioane € în cazul în care creditele corespunzătoare ar deveni disponibile în cursul procedurilor bugetare anuale.3.3. Caracteristici bugetare:Linia bugetară | Natura cheltuielilor | Nouă | Contribuție AELS | Contribuție țări candidate | Rubrica PF |21.06.07 | Cheltuieli obligatorii/ Cheltuieli neobligatorii | CD[10]/ | DA | NU | NU | Nr. 4 |21.01.04.01 | Cheltuieli obligatorii/ Cheltuieli neobligatorii | CND[11] | NU | NU | NU | Nr. 4 |4. SINTEZA RESURSELOR4.1. Resurse financiare4.1.1. Sinteza creditelor de angajament (CA) și a creditelor de plată (CP)milioane EUR (cu 3 zecimale)Natura cheltuielii | Secțiunea nr. | Anul 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | n + 4* | n + 5 și urm. | Total |Cheltuieli operaționale[12] |Credite de angajament (CA) | 8.1. | a | 75 | 43 | 41 | 31 | 190 |Credite de plată (CP) | b | 30 | 30 | 40 | * | * | 100* |Cheltuieli administrative incluse în suma de referință[13] |Asistență tehnică și administrativă -ATA (CND) | 8.2.4. | c | 0,217 | 0,750 | 0,950 | 0,700 | * | * | 2,617* |SUMA TOTALĂ DE REFERINȚĂ |Credite de angajament | a+c | 75,217 | 43,75 | 41,95 | 31,70 | * | * | 192,617* |Credite de plată | b+c | 0,217 | 30,75 | 30,95 | 40,70 | * | * | 102,617* |Cheltuieli administrative neincluse în suma de referință[14] |Resurse umane și cheltuieli conexe (CND) | 8.2.5. | d | 0,043 | 0,128 | 0,128 | 0,128 | * | * | 0,427* |Costuri administrative, altele decât resursele umane și costurile conexe, neincluse în suma de referință (CND) | 8.2.6. | e | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,06* |Costul financiar indicativ total al acțiunii |TOTAL CA, inclusiv costul resurselor umane | a+c+d+e | 75,26 | 43,898 | 42,098 | 31,848 | * | * | 193,04* |TOTAL CP, inclusiv costul resurselor umane | b+c+d+e | 0.26 | 30.898 | 31,098 | 40,848 | * | * | 103,104* |* În vederea realizării programului de acțiune, precum și a plăților conexe ulterior anului 2013, se vor prezenta propuneri pentru alocarea creditelor aferente cheltuielilor de sprijin administrativ în cadrul următoarei perspective financiare, care începe în 2014.Detalii privind cofinanțareaÎn cazul în care propunerea prevede o cofinanțare din partea statelor membre sau a altor organisme (a se specifica), este necesar să se furnizeze o estimare a nivelului cofinanțării în tabelul de mai jos (se pot adăuga rânduri suplimentare în cazul în care se prevede participarea mai multor organisme la cofinanțare):milioane EUR (cu 3 zecimale)Organism cofinanțator | Anul n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 și anii urm. | Total |…………………… | f |TOTAL CA, inclusiv cofinanțare | a+c+d+e+f |4.1.2. Compatibilitatea cu programarea financiară( Propunerea este compatibilă cu programarea financiară existentă.( Propunerea duce la reprogramarea rubricii respective din perspectivele financiare.( Propunerea poate necesita aplicarea dispozițiilor Acordului interinstituțional[15] (referitoare la instrumentul de flexibilitate sau la revizuirea perspectivelor financiare).4.1.3. Implicațiile financiare asupra veniturilor( Propunerea nu are implicații financiare asupra veniturilor( Propunerea are implicații financiare – efectul asupra veniturilor este următorul:Notă: toate precizările și observațiile privind metoda de calcul al efectului asupra veniturilor trebuie incluse într-o anexă separată.milioane EUR (cu o zecimală)Anterior acțiunii [Anul n-1] | Situația după acțiune |Număr total de resurse umane | 2,3 | 7 | 7 | 7 |* Pentru a finaliza programul de acțiune, precum și plățile aferente, ulterior anului 2013.4.3. Finanțarea măsurilorPROGRAMUL VA FI FINANțAT PRIN CREDITELE AFERENTE CHELTUIELILOR DE LA RUBRICA 4 („UE ca actor pe scena internațională”). Se propune utilizarea unei părți din marja disponibilă în cadrul acestei rubrici, pentru suma de 75,9 milioane €. Serviciile Comisiei au evaluat disponibilitatea fondurilor pe perioada 2010-2013 pentru a identifica posibilitățile de redistribuire ca urmare a unei eventuale utilizări reduse, a constrângerilor privind absorbția și/sau a împrejurărilor politice. În urma analizei, se propune redistribuirea a 95,8 milioane € de la rubrica 4. Pentru a acoperi diferența (18,3 milioane €), Comisia propune mobilizarea instrumentului de flexibilitate.5. CARACTERISTICI ȘI OBIECTIVE5.1. Obiective de îndeplinit pe termen scurt sau lungPe termen scurt: Aceste măsuri răspund nevoilor populațiilor din zonele care depind de banane ale grupului de state din Africa, zona Caraibelor și Pacific care au exportat în medie peste 10 000 de tone de banane în Uniunea Europeană în ultimul deceniu și care vor fi afectate negativ de modificarea nivelului tarifului la banane.5.2. Valoarea adăugată a implicării comunitare, coerența propunerii cu alte instrumente financiare și eventuala sinergiePropunerea instituie măsuri, cu durată determinată, pentru a face față reducerii nivelului tarifului. Măsurile vor completa instrumentele de cooperare externă existente de care dispune Uniunea și vor valorifica experiența comună a UE și a partenerilor în materie de măsuri de sprijin, acestea din urmă fiind finanțate prin Cadrul special de asistență pentru țările ACP care sunt furnizoare tradiționale de banane. Sinergiile se vor obține prin garantarea faptului că măsurile puse în aplicare sunt conforme cu strategiile UE de asistență la nivel de țară.5.3. Obiective, rezultate preconizate și indicatori aferenți acestora care fac obiectul propunerii în cadrul gestionării pe activități (ABM)Obiectivele vor fi menținerea sau îmbunătățirea nivelului de trai al oamenilor care trăiesc în zonele care depind de banane din țările ACP furnizoare de banane și care vor fi afectate de modificarea nivelului tarifelor UE la banane. Măsurile vor avea ca scop gestionarea efectelor mai ample (sociale, economice și de mediu) ale adaptării, diversificarea economică sau sprijinirea investițiilor pentru îmbunătățirea competitivității industriei bananelor, atunci când aceasta este o strategie viabilă.Rezultatele preconizate sunt:-  În țările în care obiectivul se referă la diversificarea economică: stabilizarea sau creșterea veniturilor gospodăriilor și/sau reducerea ratei sărăciei (foștilor) lucrători din domeniul bananelor și a familiilor acestora (care va fi o oglindire a faptului că reducerea exporturilor de banane către UE nu va afecta în mod negativ economia țării și/sau populația cea mai vulnerabilă).-  În țările în care obiectivele vor fi atinse prin investiții în creșterea competitivității: stabilizarea sau creșterea exporturilor de banane (în volum) către UE și/sau alte țări.Indicatorii care trebuie folosiți pentru monitorizare și evaluare sunt:-  Veniturile gospodăriilor în zonele dependente de banane (sursa datelor: birourile naționale de statistică);-  PIB-ul pe cap de locuitor (sursa datelor: birourile naționale de statistică sau Banca Mondială; an de referință: 2008)-  Rata sărăciei în (fostele) zone producătoare de banane (sursa datelor: birourile naționale de statistică, modul de măsurare a sărăciei trebuie să fie standardizat și comparabil între diferitele perioade; în cazul în cazul birourile naționale de statistică nu furnizează date pentru zonele care depind de banane, se folosesc indicatori alternativi și comparabili; în lipsa unor indicatori comparabili, se folosește indicele dezvoltării umane al ONU).-  Exporturile de banane pe piața UE (în volum și valoare, măsurate ca importuri UE; sursa datelor: Eurostat, Comext)-  Exporturile de banane în alte țări (altele decât UE; sursa datelor: de stabilit, în lipsa unor date armonizate comparabile, se recurge la birourile naționale de statistică)5.4. Modalități de punere în aplicare (cu titlu indicativ)Indicați mai jos modalitatea (modalitățile)[17] de punere în aplicare aleasă (alese).( Gestionare centralizată( direct de către Comisie( indirect, prin delegare către:( agenții executive,( organisme instituite de Comunități, prevăzute la articolul 185 din regulamentul financiar,( organisme publice naționale/organisme cu misiune de serviciu public.( Gestionare repartizată sau descentralizată( cu state membre( cu țări terțe( Gestionare în comun cu organizații internaționale (de precizat)Observații:Modalitățile de punere în aplicare vor fi în funcție de specificul țării și vor fi stabilite în legătură cu strategia de răspuns aleasă.6. MONITORIZARE ȘI EVALUARE6.1. Sistem de monitorizareMonitorizarea se va realiza de către Comisie, pe baza informațiilor culese de la delegațiile UE, de la birourile naționale de statistică și de la ministerele de resort corespunzătoare. Aceasta va depinde de tipul mecanismului de acordare a sprijinului în fiecare țară (sprijin bugetar sau sprijin pentru un program).6.2. Evaluare6.2.1. Evaluare ex-anteImpactul potențial al modificării nomenclaturii tarifare la banane asupra țărilor ACP furnizoare de banane care depind de piața UE a fost analizat de serviciile Comisiei. Mai mult, programul anterior de sprijin, Cadrul special de asistență pentru furnizorii tradiționali de banane din ACP a făcut obiectul unei evaluări externe. În timp ce este puțin probabil ca reducerea nivelului tarifului la banane să aibă, la nivel macroeconomic, un impact major asupra țărilor, la nivel local, implicațiile modificării tarifului în baza clauzei națiunii celei mai favorizate (MFN) ar putea fi foarte importante, în funcție de structura specifică a costurilor în sectorul bananelor și de posibilitatea adoptării unor măsuri de reducere a costurilor. Toate țările vor trebui să reducă tarifele MFN, iar aceste reduceri pot avea importante implicații sociale.Situația în rândul țărilor ACP variază semnificativ: reducerea tarifelor ar putea avea ca rezultat încetarea exporturilor de banane în UE ale țărilor furnizoare de banane care sunt mai puțin competitive, în timp ce în alte țări sectorul bananelor s-ar putea adapta prin eforturi suplimentare de restructurare.Pierderile totale anuale a veniturilor din export ar putea fi semnificative în cazul țărilor furnizoare de banane care sunt mai puțin competitive, iar eventualele consecințe ale adaptării asupra situației socioeconomice a țării și asupra exploatării terenurilor ar putea fi considerabile.Se estimează că ajutorul în valoare de 190 milioane € va permite țărilor ACP, care au exportat volume importante de banane în UE în ultimii ani, să continue și/sau să lanseze investiții imediate și programe de adaptare, în vederea contracarării și atenuării efectelor reducerii tarifelor.6.2.2. Măsuri luate în urma unei evaluări interimare/ex-post (lecții învățate din experiențe anterioare similare)Cadrul special de asistență (1999-2008) a furnizat sprijin pentru douăsprezece țări ACP exportatoare de banane. Evaluarea finală a acestui program a arătat faptul că, în general, programele de îmbunătățire a competitivității în sectorul bananelor au reprezentat un succes, în schimb programele de diversificare ar trebui integrate mai bine. De asemenea, s-au tras învățăminte din revizuirea din 2009 a măsurilor de însoțire destinate țărilor semnatare ale Protocolului privind zahărul, un program similar ca structură și tip de măsuri aplicate. Învățămintele desprinse din acest program se referă la necesitatea de a include sprijinul bugetar ca o posibilă modalitate de punere în aplicare și la necesitatea de consultare adecvată a părților interesate în etapa de programare și punere în aplicare.6.2.3. Condițiile și frecvența evaluărilor viitoareSchema de asistență ar trebui monitorizată de-a lungul întregii perioade și ar trebui evaluată în 2012. Evaluarea impactului ar trebui efectuată în 2015/2016, respectiv după o perioadă de implementare de cel puțin patru ani.7. MăSURI ANTIFRAUDăSe aplică măsurile antifraudă obișnuite aplicabile în cazul asistenței de cooperare pentru dezvoltare.8. DETALII PRIVIND RESURSELE8.1. Obiectivele propunerii din punctul de vedere al costurilor financiareCredite de angajament în milioane EUR (cu 3 zecimale)Anul 2010 | Anul 2011 | Anul 2012 | Anul 2013 | Anul 2014* | Anul n+5 și anii urm.* |Funcționari sau agenți temporari[19] (XX 01 01) | A*/AD |B*, C*/AST |Personal finanțat[20] prin articolul XX 01 02 | 0,67 | 2 | 2 | 2 |Alte tipuri de personal[21] finanțat prin articolul XX 01 04/05 | 1,67 | 5 | 5 | 5 |TOTAL | 2,3 | 7 | 7 | 7 |* În vederea realizării programului de acțiune, precum și a plăților conexe ulterior anului 2013, se vor prezenta propuneri pentru alocarea creditelor aferente cheltuielilor de sprijin administrativ în cadrul următoarei perspective financiare, care începe în 2014.8.2.2. Descrierea sarcinilor care decurg din acțiuneCoordonarea cu principalele părți interesate (la nivel național); coordonarea cu statele membre, Consiliu și Parlament; pregătirea deciziilor, pregătirea contractelor, pregătirea plăților, organizarea studiilor, a auditurilor și a evaluărilor, raportare.8.2.3. Originea resurselor umane (statutare)În cazul în care se indică mai multe origini, se precizează numărul posturilor corespunzătoare fiecăreia dintre acestea.( Posturi alocate în prezent pentru gestionarea programului care urmează să fie înlocuite sau prelungite( Posturi prealocate în cadrul exercițiului financiar SPA/PPB pentru anul n( Posturi care urmează să fie solicitate în cadrul următoarei proceduri SPA/PPB( Posturi care urmează să fie redistribuite pe baza resurselor existente în cadrul serviciului în cauză (redistribuire internă)( Posturi necesare pentru anul n, dar care nu sunt prevăzute în cadrul SPA/PPB pentru anul în cauzăNecesarul de resurse umane și administrative este acoperit din alocarea care poate fi acordată direcției generale coordonatoare în cadrul procedurii anuale de alocare, în funcție de constrângerile bugetare.În vederea realizării programului de acțiune, precum și a plăților conexe ulterior anului 2013, se vor prezenta propuneri pentru alocarea creditelor aferente cheltuielilor de sprijin administrativ în cadrul următoarei perspective financiare, care începe în 2014.8.2.4. Alte cheltuieli administrative incluse în suma de referință (XX 01 04/05 – Cheltuieli de gestiune administrativă)milioane EUR (cu 3 zecimale)Linia bugetară (nr. și denumire) | Anul n | Anul n+1 | Anul n+2 | Anul n+3 | Anul n+4* | Anul n+5 și anii urm.* | TOTAL |Altă asistență tehnică și administrativă |- intra muros |- extra muros |Total Asistență tehnică și administrativă | 0,217 | 0,750 | 0,950 | 0,700 | 2,617* |* În vederea realizării programului de acțiune, precum și a plăților conexe ulterior anului 2013, se vor prezenta propuneri pentru alocarea creditelor aferente cheltuielilor de sprijin administrativ în cadrul următoarei perspective financiare, care începe în 2014.8.2.5. Costuri financiare ale resurselor umane și costuri conexe ne incluse în suma de referințămilioane EUR (cu 3 zecimale)Tip de resurse umane | Anul n | Anul n+1 | Anul n+2 | Anul n+3 | Anul n+4* | Anul n+5 și anii urm.* |Funcționari și agenți temporari (XX 01 01) |Personal finanțat prin articolul XX 01 02 (auxiliari, END, agenți contractuali etc.) (se indică linia bugetară) | 0,043 | 0,128 | 0,128 | 0,128 |Costul total al resurselor umane și costuri conexe (neincluse în suma de referință) | 0,043 | 0,128 | 0,128 | 0,128 |* În vederea realizării programului de acțiune, precum și a plăților aferente ulterior anului 2013, se vor prezenta propuneri pentru alocarea creditelor aferente cheltuielilor de sprijin administrativ în cadrul următoarei perspective financiare, care începe în 2014.Calcul – Funcționari și agenți temporari |Calcul – Personal finanțat prin articolul xx 01 02 |Conform punctului 8.2.1: |Un contract de agent contractual grupa 4 pentru DG DEV 64 000 € pe an timp de patru luni în 2010 și în perioada 2011-2013.* Un contract de agent contractual grupa 4 pentru DG AIDCO 64 000 € pe an timp de patru luni în 2010 și în perioada 2011-2013.* Cinci contracte de agent contractual grupa 4 pentru delegațiile ACP 130 000 € pe an (inclusiv infrastructura aferentă și cheltuielile de funcționare) timp de patru luni în 2010 și în perioada 2011-2013.* |* În vederea realizării programului de acțiune, precum și a plăților conexe ulterior anului 2013, se vor prezenta propuneri pentru alocarea creditelor aferente cheltuielilor de sprijin administrativ în cadrul următoarei perspective financiare, care începe în 2014.Anul n | Anul n+1 | Anul n+2 | Anul n+3 | Anul n+4* | Anul n+5 și anii urm.* |XX 01 02 11 01 – Misiuni | 0,020 | 0,020 | 0,020 |XX 01 02 11 02 – Reuniuni și conferințe |XX 01 02 11 03 - Comitete[23] |XX 01 02 11 04 – Studii și consultări |XX 01 02 11 05 - Sisteme de informații |2 Total Alte cheltuieli de gestiune (XX 01 02 11) |3 Alte cheltuieli de natură administrativă (precizați, indicând linia bugetară) |Total cheltuieli administrative altele decât cele pentru resursele umane și costurile conexe (NEincluse în suma de referință) | 0,02 | 0,02 | 0,02 |* În vederea realizării programului de acțiune, precum și a plăților aferente ulterior anului 2013, se vor prezenta propuneri pentru alocarea creditelor aferente cheltuielilor de sprijin administrativ în cadrul următoarei perspective financiare, care începe în 2014.Calcul - Alte cheltuieli administrative neincluse în suma de referință |[1] Regulamentul (CE) nr. 2686/94 al Consiliului din 31 octombrie 1994.[2] Regulamentul (CE) nr. 856/1999 al Consiliului și Regulamentul (CE) nr. 1609/1999 al Comisiei.[3] Belize, Camerun, Capul Verde, Côte d'Ivoire, Dominica, Grenada, Jamaica, Madagascar, Saint Lucia, Saint Vincent și Grenadine, Somalia, Suriname.[4] JO C […], […], p. […].[5] JO C […], […], p. […].[6] JO L 378, 27.12.2006, p. 41.[7] Regulamentul (CE) nr. 2686/94 al Consiliului din 31 octombrie 1994 (JO L 286, 5.11.1994, p.1).[8] Regulamentul (CE) nr. 856/1999 al Consiliului din 22 aprilie 1999 (JO L 108, 27.4.1999, p. 2) și Regulamentul (CE) nr. 1609/1999 al Comisiei din 22 iulie 1999 (JO L 190, 23.7.1999, p. 14).[9] [De introdus referința la semnarea acordului privind negocierile comerciale].[10] Credite diferențiate.[11] Credite nediferențiate, denumite în continuare CND.[12] Cheltuieli care nu intră sub incidența capitolului xx 01 din titlul xx în cauză.[13] Cheltuieli care intră sub incidența articolului xx 01 04 din titlul xx.[14] Cheltuieli care intră sub incidența capitolului xx 01, cu excepția articolelor xx 01 04 și xx 01 05.[15] A se vedea punctele 19 și 24 din Acordul interinstituțional.[16] Dacă este necesar, și anume în cazul în care durata acțiunii depășește 6 ani, se adaugă coloane suplimentare.[17] Dacă se indică mai multe modalități, se furnizează detalii suplimentare în secțiunea „Observații“ a prezentului punct.[18] Conform descrierii din partea 5.3.[19] Ale cărui costuri NU sunt acoperite de suma de referință.[20] Ale cărui costuri NU sunt acoperite de suma de referință.[21] Ale căror costuri sunt incluse în suma de referință.[22] Este necesar să se facă trimitere la fișa financiară legislativă specifică agenției (agențiilor) executive în cauză.[23] Se indică tipul de comitet și grupul de care aparține.


Anunţ juridic important

|

52008PC0411

Propunere de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1911/2006 al Consiliului din 19 decembrie 2006 de instituire a unui drept antidumping definitiv la importurile de soluţii de uree şi de azotat de amoniu originare din Algeria, Belarus, Rusia şi Ucraina, în urma unei reexaminări în temeiul expirării măsurilor, efectuate în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 384/96  /* COM/2008/0411 final */

	[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |Bruxelles, 2.7.2008COM(2008) 411 finalPropunere deREGULAMENT AL CONSILIULUIde modificare a Regulamentului (CE) nr. 1911/2006 al Consiliului din 19 decembrie 2006 de instituire a unui drept antidumping definitiv la importurile de soluții de uree și de azotat de amoniu originare din Algeria, Belarus, Rusia și Ucraina, în urma unei reexaminări în temeiul expirării măsurilor, efectuate în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 384/96(prezentată de Comisie)EXPUNERE DE MOTIVE1) Contextul propunerii |110 | Motivele și obiectivele propunerii Prezenta propunere se referă la aplicarea Regulamentului (CE) nr. 384/96[1] al Consiliului privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (denumit în continuare „regulamentul de bază”) în cadrul procedurii privind importurile de soluții de uree și de nitrat de amoniu originare din Rusia. |120 | Context general Prezenta propunere se înscrie în contextul punerii în aplicare a regulamentului de bază și este rezultatul unei anchete care s-a desfășurat în conformitate cu cerințele de fond și de procedură prevăzute în regulamentul de bază. |139 | Dispoziții în vigoare în domeniul propunerii Regulamentul (CE) nr. 1995/2000[2] al Consiliului privind instituirea unui drept antidumping definitiv la importurile de soluții de uree și de nitrat de amoniu originare din Rusia în Comunitate. |141 | Coerența cu alte politici și obiective ale Uniunii Nu este cazul. |2) Consultarea părților interesate și evaluarea impactului |Consultarea părților interesate |219 | Solicitantul și industria comunitară au fost informați cu privire la rezultatele examinării și au avut oportunitatea să-și prezinte observațiile. |Obținerea și utilizarea expertizei |229 | Nu a fost necesară expertiza externă. |230 | Evaluarea impactului Prezenta propunere este rezultatul punerii în aplicare a regulamentului de bază. Regulamentul de bază nu prevede o evaluare generală a impactului, însă conține o listă completă de condiții care trebuie evaluate. |3) Elementele juridice ale propunerii |305 | Rezumatul acțiunii propuse Prin Regulamentul (CE) nr. 1995/2000[3], Consiliul a impus o taxă antidumping definitivă pentru importurile de soluții de uree și de nitrat de amoniu originare din Rusia. În urma unei cereri înaintate de doi producători-exportatori din Rusia, a fost inițiată o reexaminare intermediară limitată la dumping. Ancheta a evidențiat existența dumpingului pe durata perioadei de anchetă. Nivelul de dumping constatat era mai ridicat decât nivelul de eliminare a prejudiciului pe baza căruia se stabilesc măsurile actuale aflate în vigoare. În consecință, a fost menținut nivelul din acel moment al măsurilor. Regulamentul de încheiere a reexaminării include o clauză în baza căreia părțile interesate pot prezenta o ofertă de angajament în termen de 10 zile calendaristice de la data intrării în vigoare a prezentului regulament. O astfel de ofertă de angajament a fost prezentată în timp util. Aceasta prevede că o anumită cantitate, reprezentând circa 10% din consumul total în Comunitate al produsului în cauză, poate fi exportată în CE fără a se plăti taxa antidumping aplicabilă, dacă se respectă un anumit preț minim indexat de import. Oferta de angajament respectivă a fost acceptată. Prin urmare, se propune adoptarea de către Consiliu a propunerii de regulament anexate, care ar trebui publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |310 | Temei juridic Regulamentul (CE) nr. 384/1996 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene („regulamentul de bază”)[4]. |329 | Principiul subsidiarității Propunerea intră în domeniul de competență exclusivă a Comunității. În consecință, principiul subsidiarității nu se aplică. |Principiul proporționalității Propunerea respectă principiul proporționalității din următorul (următoarele) motiv(e). |331 | Regulamentul (CE) nr. 1995/2000 al Consiliului privind instituirea unui drept antidumping definitiv la importurile de soluții de uree și de nitrat de amoniu originare din Rusia, modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1675/2003 al Consiliului nu permite luarea unei decizii la nivel național. |332 | Nu sunt necesare indicații privind măsura în care sarcina financiară și administrativă care revine Comunității, guvernelor naționale, autorităților regionale și locale, agenților economici și cetățenilor este limitată și proporțională cu obiectivul propunerii. |Alegerea instrumentelor |341 | Instrumente propuse: regulament. |342 | Alte mijloace nu ar fi adecvate din următorul (următoarele) motiv(e). Regulamentul de bază mai sus menționat nu prevede opțiuni alternative. |4) Implicații bugetare |409 | Propunerea nu are nicio implicație asupra bugetului Comunității. |Propunere deREGULAMENT AL CONSILIULUIde modificare a Regulamentului (CE) nr. 1911/2006 al Consiliului din 19 decembrie 2006 de instituire a unui drept antidumping definitiv la importurile de soluții de uree și de azotat de amoniu originare din Algeria, Belarus, Rusia și Ucraina, în urma unei reexaminări în temeiul expirării măsurilor, efectuate în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 384/96CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene[5] (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolele 8 și 9,având în vedere propunerea Comisiei prezentată după consultarea comitetului consultativ,întrucât:A. PROCEDURA(1) Prin Regulamentul (CE) nr. 1995/2000[6], Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă pentru importurile de soluții de uree și de azotat de amoniu originare, printre altele, din Rusia. Ca urmare a unei examinări a măsurilor care urmau să expire, inițiată în septembrie 2005, Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 1911/2006[7], a reînnoit aceste măsuri la nivelul actual.(2) La 19 decembrie 2006, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene[8], inițierea unei reexaminări intermediare parțiale cu privire la importurile în Comunitate de soluții de uree și de azotat de amoniu originare, printre altele, din Rusia, la cererea societății pe acțiuni deschise Novomoskovskiy Azot și societății pe acțiuni deschise Nevinnomyssky Azot, doi producători-exportatori din Rusia aparținând societății pe acțiuni deschise „Mineral and Chemical Company Eurochem”. Datorită relației dintre ele, aceste două societăți sunt considerate o singură persoană juridică („producătorul-exportator”) în sensul prezentului regulament. Constatările și concluziile definitive ale reexaminării intermediare parțiale sunt precizate în Regulamentul (CE) nr. 238/2008 din 10 martie 2008[9], care încheie reexaminarea fără să modifice măsurile antidumping în vigoare.B. ANGAJAMENTUL(3) În cursul reexaminării intermediare, producătorul-exportator și-a exprimat intenția de a depune o ofertă de angajament de preț, dar nu a depus o ofertă bine întemeiată în termenul prevăzut la articolul 8 alineatul (2) din regulamentul de bază. Totuși, așa cum s-a stabilit în considerentele (57) și (58) din regulamentul Consiliului menționat anterior, Consiliul a considerat că producătorului-exportator ar trebui să i se permită, în mod excepțional, să-și finalizeze oferta de angajament în termen de 10 zile calendaristice de la intrarea în vigoare a respectivului regulament, ca urmare a complexității mai multor aspecte, și anume: (1) instabilitatea prețului produsului în cauză care ar necesita o indexare a prețurilor minime, deși, în același timp, instabilitatea nu este suficient explicată de factorul principal al creșterii costurilor; și (2) situația specială a pieței pentru produsul în cauză. Ca urmare a publicării Regulamentului (CE) nr. 238/2008 al Consiliului și în termenul prevăzut în respectivul regulament, producătorul-exportator a prezentat un angajament de preț acceptabil, în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din regulamentul de bază.(4) Prin Decizia [A SE INSERA][10], Comisia a acceptat oferta de angajament. Consiliul recunoaște că oferta de angajament elimină efectul prejudiciabil al dumpingului și limitează la un nivel suficient riscul de circumvenție.(5) Pentru a permite în continuare Comisiei și autorităților vamale să monitorizeze în mod eficient respectarea angajamentului de către producătorul-exportator, atunci când se prezintă autorității vamale competente cererea de punere în liberă circulație, scutirea de taxa antidumping va fi condiționată de: (i) prezentarea unei facturi conforme cu angajamentul, care este o factură comercială conținând cel puțin informațiile și declarația prevăzute în anexă; (ii) faptul că bunurile importate sunt produse, transportate și facturate direct de către producătorul-exportator pentru primul client independent din Comunitate; și (iii) faptul că bunurile declarate și prezentate la vamă corespund exact descrierii de pe factura conformă cu angajamentul. În cazul în care condițiile menționate mai sus nu sunt îndeplinite, se aplică taxa antidumping corespunzătoare în momentul acceptării declarației de punere în liberă circulație.(6) În cazul în care Comisia își retrage acceptul privind un anumit angajament, în conformitate cu articolul 8 alineatul (9) din regulamentul de bază, în urma unui abuz privind anumite tranzacții și declară nevalabile facturile relevante conforme cu angajamentele, se aplică o datorie vamală în momentul acceptării declarației de punere în liberă circulație a acestor tranzacții.(7) Importatorii trebuie să știe că o datorie vamală poate să apară, ca risc comercial obișnuit, în momentul acceptării declarației de punere în liberă circulație, astfel cum s-a precizat la considerentele (5) și (6), chiar dacă un angajament propus de producătorul de la care achiziționează în mod direct sau indirect a fost acceptat de Comisie.(8) În temeiul articolului 14 alineatul (7) din regulamentul de bază, autoritățile vamale informează de îndată Comisia despre orice indiciu privind încălcarea unui angajament.(9) Prin urmare, pe baza motivelor enunțate în decizia Comisiei, angajamentul oferit de producătorul-exportator se consideră acceptabil de Comisie, iar producătorul-exportator în cauză a fost informat cu privire la faptele, analizele și obligațiile esențiale pe care se bazează acceptul.(10) În cazul unui abuz, al retragerii angajamentului sau al retragerii acceptării unui angajament de către Comisie, taxa antidumping care a fost instituită de Consiliu în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) se aplică automat conform articolului 8 alineatul (9) din regulamentul de bază.ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:Articolul 1Regulamentul (CE) nr. 1911/2006 se modifică după cum urmează:Articolul 1 alineatul (4) se înlocuiește cu următorul alineat:„4. Fără a aduce atingere alineatului (1), taxa antidumping definitivă nu se aplică importurilor puse în liberă circulație în conformitate cu dispozițiile articolului 2 sau articolului 2a.”După articolul 2 se introduce următorul articol:„Articolul 2a1. Importurile de amestecuri de uree și de azotat de amoniu pentru punerea în liberă circulație facturate de societatea ale cărei angajamente sunt acceptate de Comisie și al cărei nume este menționat în Decizia [2008[A SE INSERA]/CE] a Comisiei, modificată periodic, trebuie scutite de taxa antidumping impusă la articolul 1, în următoarele condiții:-  acestea sunt fabricate, transportate și facturate direct de către producătorul menționat pentru primul client independent din Comunitate; și-  aceste importuri sunt însoțite de o factură conformă cu angajamentul, care este o factură comercială conținând cel puțin informațiile și declarația menționate în anexa la prezentul regulament; precum și-  bunurile declarate și prezentate la vamă corespund exact descrierii de pe factura conformă cu angajamentul.2. La momentul acceptării declarației de punere în liberă circulație se aplică o datorie vamală:-  în cazul în care se confirmă faptul că, în ceea ce privește importurile prezentate la alineatul (1), una sau mai multe dintre condițiile menționate la respectivul alineat nu sunt îndeplinite; sau-  atunci când Comisia își retrage acceptul privind angajamentul în conformitate cu articolul 8 alineatul (9) din regulamentul de bază, în cadrul unui regulament sau al unei decizii care se referă la anumite tranzacții și declară nevalabile facturile relevante conforme cu angajamentul.”Anexa se înlocuiește cu următoarea anexă:„ANEXĂInformații care trebuie să figureze în factura conformă menționată la articolul 2 alineatul (2) și la articolul 2a:1. Codul adițional TARIC sub care produsele care figurează pe factură pot fi vămuite la frontiera comunitară (precizat în regulamentul sau în decizia relevantă).2. Descrierea exactă a bunurilor, inclusiv:— codul NC,— conținutul de azot („N”) al produsului (în procentaj),— cantitatea (a se specifica în tone).3. Descrierea condițiilor de vânzare, inclusiv:— prețul per tonă,— condițiile de plată aplicabile,— condițiile de livrare aplicabile,— valoarea totală a reducerilor și rabaturilor.4. Numele importatorului independent căruia îi este emisă factura direct de către societate.5. Numele reprezentantului societății care a întocmit factura conformă și următoarea declarație semnată de persoana respectivă:«Subsemnatul, certific faptul că vânzarea pentru exportul direct în Comunitatea Europeană a bunurilor care fac obiectul prezentei facturi este efectuată în cadrul și în condițiile angajamentului oferit de [numele societății] și acceptat de Comisia Europeană prin Regulamentul (CE) nr. 617/2000 sau prin Decizia 2008/xxxx/CE (după caz). Declar că informațiile furnizate în această factură sunt complete și corecte.»”Articolul 2Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.Adoptat la Bruxelles,Pentru Consiliu,Președintele[…] [1] JO L 56, 6.3.1996, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 al Consiliului (JO L 340, 23.12.2005, p. 17).[2] JO L 238, 22.9.2000, p. 15. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1675/2003 (JO L 238, 25.9.2003, p. 4).[3] JO L 238, 22.9.2000, p. 15. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1675/2003 (JO L 238, 25.9.2003, p. 4).[4] JO L 56, 6.3.1996, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 al Consiliului (JO L 340, 23.12.2005, p. 17).[5] JO L 56, 6.3.1996, p.1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 (JO L 340, 23.12.2005, p.17)[6] JO L 238, 22.9.2000, p. 15.[7] JO L 365, 21.12.2006, p. 26.[8] JO C 311, 19.12.2006, p. 51.[9] JO L 75, 18.3.2008, p. 14.[10] A SE INSERA REFERINȚA


Anunţ juridic important

|

52008PC0444

Propunere de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 639/2004 privind gestionarea flotelor de pescuit înregistrate în regiunile ultraperiferice ale Comunității  /* COM/2008/0444 final - CNS 2008/0138 */

	[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |Bruxelles, 9.7.2008COM(2008) 444 final2008/0138 (CNS)Propunere deREGULAMENT AL CONSILIULUIde modificare a Regulamentului (CE) nr. 639/2004 privind gestionarea flotelor de pescuit înregistrate în regiunile ultraperiferice ale Comunității(prezentată de Comisie)EXPUNERE DE MOTIVE1) CONTEXTUL PROPUNERII-  Motivele și obiectivele propuneriiRegulamentul (CE) nr. 639/2004 din 30 martie 2004 privind gestionarea flotelor de pescuit înregistrate în regiunile ultraperiferice ale Comunității (denumite în continuare RU) stabilește derogări de la programul de intrare/ieșire prevăzut la articolul 13 din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului și de la interdicția de a folosi fonduri publice pentru modernizarea sau reînnoirea flotei stabilită de Regulamentul (CE) nr. 2792/1999 din 17 decembrie 1999 de stabilire a modalităților și condițiilor intervențiilor structurale comunitare în sectorul pescuitului. Termenul limită pentru respectivele derogări a fost deja prelungit cu un an, în urma acordului politic la care a ajuns Consiliul la 19 iunie 2006 cu privire la Fondul European pentru Pescuit (FEP). Cu toate acestea, din cauza adoptării tardive a instrumentului juridic al Comisiei, care permite statelor membre interesate să acorde ajutoare de stat, precum și din cauza capacității limitate a șantierelor navale este imposibilă respectarea termenului limită de 31 decembrie 2008, prevăzut de Regulamentul (CE) nr. 639/2004, pentru intrarea în flotă a navelor de pescuit care beneficiază de ajutoare de stat pentru reînnoire.Obiectivul prezentei propuneri este de a prelungi respectivul termen limită cu un an, cu scopul de a acorda statelor membre interesate posibilitatea de a face uz deplin de acordul obținut în 2006.-  Contextul generalRegimul special de gestionare a flotelor din RU este o consecință a situației structurale, sociale și economice speciale a acestor regiuni în contextul Comunității. Specificitatea caracteristicilor RU este recunoscută la articolul 299 alineatul (2) din tratat.-  Dispozițiile în vigoare în domeniul propuneriiGestionarea flotelor de pescuit din regiunile ultraperiferice este reglementată de Regulamentul (CE) nr. 639/2004 al Consiliului din 30 martie 2004 și de Regulamentul (CE) nr. 2104/2004 al Comisiei din 9 decembrie 2004 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 639/2004 al Consiliului.-  Coerența cu celelalte politici și obiective ale UniuniiNu este cazul.2) CONSULTAREA PăRŢILOR INTERESATE ŞI EVALUAREA IMPACTULUI-  Consultarea părților interesateSchimbul de scrisori cu statele membre interesate a atras atenția serviciilor Comisiei asupra problemei.212-  Obținerea și utilizarea opiniilor experțilorConsultarea experților externi nu a fost necesară.-  Evaluarea impactuluiAvând în vedere domeniul de aplicare foarte limitat al prezentei propuneri, nu este necesară o analiză de impact.3) ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII 305-  Rezumatul acțiunii propusePrelungirea termenului limită pentru intrarea în flotă a unor capacități de pescuit suplimentare, necesare pentru reînnoirea sau modernizarea navelor utilizând ajutor public.-  Temei juridicArticolul 37 și articolul 299 alineatul (2) din tratat.-  Principiul subsidiaritățiiPropunerea privește un domeniu de competență exclusivă a Comunității. Prin urmare, principiul subsidiarității nu se aplică.-  Principiul proporționalitățiiPropunerea respectă principiul proporționalității din următoarele motive:Nu este cazul.-  Alegerea instrumentelorInstrumentul propus: regulament de modificare a regulamentului existent.Alte mijloace nu ar fi adecvate din următoarele motive:Nu este cazul.4) IMPLICAŢII ASUPRA BUGETULUIPropunerea nu are implicații asupra bugetului comunitar.2008/0138 (CNS)Propunere deREGULAMENT AL CONSILIULUIde modificare a Regulamentului (CE) nr. 639/2004 privind gestionarea flotelor de pescuit înregistrate în regiunile ultraperiferice ale ComunitățiiCONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 37 și articolul 299 alineatul (2),având în vedere propunerea Comisiei[1],având în vedere avizul Parlamentului European[2],întrucât:(1) Regulamentul (CE) nr. 639/2004 al Consiliului din 30 martie 2004 privind gestionarea flotelor de pescuit înregistrate în regiunile ultraperiferice ale Comunității[3] permite derogări de la articolul 13 din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului[4]. Respectivul articol prevede un program general de gestionare a intrărilor, precum și a ieșirilor din flotă.(2) Articolul 2 punctul 5 din Regulamentul (CE) nr. 639/2004 stabilește perioada de valabilitate a derogării de la programul de intrare/ieșire din flotă a navelor care au beneficiat de un ajutor public pentru reînnoire. Respectiva perioadă a fost stabilită inițial până la 31 decembrie 2007, iar ulterior a fost prelungită până la 31 decembrie 2008, în urma acordului politic la care a ajuns Consiliul la 19 iunie 2006 cu privire la Fondul European pentru Pescuit.(3) Actul Comisiei, prin care s-a permis statelor membre interesate să acorde ajutoare de stat[5], a fost adoptat mai târziu decât s-a prevăzut. Având în vedere faptul că șantierele interesate au o capacitate limitată, punerea completă în aplicare a acordului politic la care a ajuns Consiliul la 19 iunie 2006 devine imposibilă până la termenul limită de 31 decembrie 2008.(4) Prin urmare, este oportun să se prelungească, cu încă un an, termenul limită pentru derogarea prevăzută la articolul 2 punctul 5 din Regulamentul (CE) nr. 639/2004.(5) Se impune ca Regulamentul (CE) nr. 639/2004 să fie modificat în consecință,ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:Articolul 1La articolul 2 punctul 5 din Regulamentul (CE) nr. 639/2004, data de 31 decembrie 2008 se înlocuiește cu data de 31 decembrie 2009.Articolul 2Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.Adoptat la Bruxelles,Pentru ConsiliuPreședinte [1] JO C , , p. .[2] JO C , , p. .[3] JO L 102, 7.4.2004, p. 9. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1646/2006 (JO L 309, 9.11.2006, p. 1).[4] JO L 358, 31.12.2002, p. 59. Regulament modificat prin Regulamentul (CE) nr. 865/2007 (JO L 192, 24.7.2007, p. 1).[5] Orientări pentru examinarea ajutoarelor de stat pentru pescuit și acvacultură (JO C 84, 3.4.2008, p. 10).


title: Propunere de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 539/2001 de stabilire a listei ţărilor terţe ai căror resortisanţi trebuie să deţină viză pentru trecerea frontierelor externe şi a listei ţărilor terţe ai căror resortisanţi sunt exoneraţi de această obligaţie

text:
Anunţ juridic important

|

52009PC0366

	[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |Bruxelles, 15.7.2009COM(2009) 366 final2009/0104 (CNS)Propunere deREGULAMENT AL CONSILIULUIde modificare a Regulamentului (CE) nr. 539/2001 de stabilire a listei țărilor terțe ai căror resortisanți trebuie să dețină viză pentru trecerea frontierelor externe și a listei țărilor terțe ai căror resortisanți sunt exonerați de această obligațieEXPUNERE DE MOTIVE1. Contextul propuneriiPropunând prezenta modificare a Regulamentului (CE) nr. 539/2001[1], astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1932/2006[2], Comisia urmărește următoarele obiective:-  de a adapta cele două anexe ale regulamentului, pentru a reflecta pe deplin noua situație a țărilor din regiunea Balcanilor de Vest, având în vedere, pe de o parte, angajamentul politic luat de către Uniunea Europeană în cadrul Agendei de la Salonic, privind liberalizarea obligației de viză de scurtă ședere pentru cetățenii tuturor țărilor din Balcanii de Vest și, pe de altă parte, progresele înregistrate în privința dialogurilor referitoare la liberalizarea vizelor inițiate în 2008 cu Albania, Bosnia și Herțegovina, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Muntenegru și Serbia;-  de a garanta că această adaptare în favoarea țărilor din Balcanii de Vest este în conformitate cu necesitatea de a se revizui periodic Regulamentul (CE) nr. 539/2001 și conținutul anexelor sale – care cuprind lista țărilor terțe ai căror resortisanți trebuie să dețină viză pentru trecerea frontierelor externe ale statelor membre (anexa I) și lista țărilor terțe ai căror resortisanți sunt exonerați de această obligație (anexa II) – și că aceasta respectă criteriile menționate în considerentul 5, în special criteriile referitoare la imigrația ilegală și la ordinea publică pentru transferul anumitor țări de la o anexă la alta, după caz;-  de a transfera Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Muntenegru și Serbia din anexa I în anexa II la regulament; de a include Kosovo, în conformitate cu Rezoluția 1244/99 a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite (RCSONU), în anexa I la Regulamentul (CE) nr. 539/2001, la rubrica „Entități și autorități teritoriale nerecunoscute ca state de cel puțin un stat membru”, fără a aduce atingere statutului Kosovo, în conformitate cu RCSONU 1244/99.° Context și dispoziții în vigoare în domeniul propuneriiÎn conformitate cu articolul 62 alineatul (2) litera (b) punctul (i) din Tratatul CE, Consiliul a adoptat Regulamentul (CE) nr. 539/2001 de stabilire a listei țărilor terțe ai căror resortisanți trebuie să dețină viză pentru trecerea frontierelor externe (denumită „lista negativă”) și a listei țărilor terțe ai căror resortisanți sunt exonerați de această obligație (denumită „lista pozitivă”)[3]. Articolul 61 din Tratatul CE menționează respectivele liste printre măsurile de însoțire care sunt direct legate de libera circulație a persoanelor într-un spațiu de libertate, securitate și justiție.Stabilirea acelor țări terțe ai căror resortisanți sunt supuși obligației de a deține viză și a celor ai căror resortisanți sunt exonerați de această obligație se face prin intermediul unei evaluări atente, de la caz la caz, a unei serii de criterii, care se referă, printre altele, la imigrația ilegală, la ordinea și siguranța publică și la relațiile externe ale Uniunii Europene cu țările terțe, acordându-se, de asemenea, atenție și implicațiilor coerenței regionale și ale reciprocității [a se vedea considerentul 5 din preambulul Regulamentului (CE) nr. 539/2001]. Întrucât aceste criterii pot evolua de-a lungul timpului în funcție de țările terțe în cauză, conținutul listelor negative și pozitive ar trebui revizuit periodic. În consecință, Regulamentul (CE) nr. 539/2001 a fost modificat de cinci ori de la adoptarea sa[4]. Ținând cont de evoluția menționată anterior a situației anumitor țări din Balcanii de Vest, este necesar să se revizuiască din nou aceste liste în cazul țărilor respective.° Politica aplicată țărilor din Balcanii de Vest în materie de vize de scurtă ședere – Continuarea Agendei de la SalonicLa adoptarea Regulamentului (CE) nr. 2317/95[5], Consiliul a stabilit pentru prima dată o listă negativă de acest fel, în care figurau Albania, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei și Republica Federală Iugoslavia (Serbia și Muntenegru). Bosnia și Herțegovina nu figura în listă, statele membre având libertatea de a decide în privința obligației de viză pentru resortisanții acestei țări. Toate statele membre au impus această obligație, cu o singură excepție[6].Atunci când, după intrarea în vigoare a Tratatului de la Amsterdam, Consiliul a adoptat Regulamentul (CE) nr. 539/2001, stabilind pentru prima oară o listă negativă și o listă pozitivă, toate țările din Balcanii de Vest, cu excepția Croației, au fost incluse în lista negativă, și anume: Albania, Bosnia și Herțegovina, Republica Federală Iugoslavia (Serbia și Muntenegru) și Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei. După independența Muntenegrului, Serbia și Muntenegru au fost amândouă incluse în lista negativă[7].Șefii de stat și de guvern au reafirmat importanța unui dialog referitor la vizele de scurtă ședere în concluziile reuniunii la nivel înalt UE-Balcanii de Vest de la Salonic din 21 iunie 2003, care a confirmat, de asemenea, perspectiva europeană a țărilor din Balcanii de Vest. „Agenda de la Salonic” a confirmat în special că perspectiva liberalizării vizelor pentru țările din Balcanii de Vest este un obiectiv legat de progresul realizat de țările respective în punerea în aplicare a unor reforme majore în domenii precum consolidarea statului de drept, combaterea crimei organizate, a corupției și a imigrației ilegale și consolidarea capacității administrative a țărilor în cauză cu privire la controlul frontierelor și securitatea documentelor.Ca un prim pas concret către instaurarea unui regim de deplasare fără obligația de a deține viză și ținând cont de faptul că facilitarea contactelor între persoane este o condiție importantă pentru dezvoltarea constantă a legăturilor economice, umanitare, culturale, științifice și de alt tip, Comunitatea Europeană a încheiat, în 2007, acorduri de facilitare a regimului vizelor cu Albania, Bosnia și Herțegovina, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Muntenegru și Serbia[8] (în paralel cu acordurile de readmisie).Scopul acestor acorduri era de a facilita obținerea unei vize de scurtă ședere pentru cetățenii țărilor din Balcanii de Vest, în special pentru cei care călătoresc frecvent în Uniunea Europeană, stabilind în același timp reguli clare pentru combaterea imigrației ilegale, prin intermediul acordurilor de readmisie ale Comunității. Aceste acorduri au intrat în vigoare la 1 ianuarie 2008. În 2008 și 2009, Comisia a urmărit îndeaproape punerea în aplicare a acordurilor de facilitare a regimului vizelor de către cele cinci țări din Balcanii de Vest. Pe baza rezultatelor primei perioade de monitorizare, Comisia a considerat că acest nou instrument juridic a permis o îmbunătățire a procedurii de eliberare a vizelor în țările din Balcanii de Vest.° Dialogurile cu Albania, Bosnia și Herțegovina, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Muntenegru și Serbia privind liberalizarea regimului vizelor – progrese înregistrate în cadrul procesuluiInițierea dialogurilor privind liberalizarea regimului vizelorÎn acest context dinamic și în paralel cu punerea în aplicare a acordurilor de facilitare a regimului vizelor, Comisia Europeană și-a exprimat intenția de a iniția dialoguri privind liberalizarea regimului vizelor cu Albania, Bosnia și Herțegovina, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Muntenegru și Serbia. În acest context, Comisia și-a anunțat, în comunicarea sa privind strategia de extindere din 6 noiembrie 2007[9], intenția de a se orienta progresiv către o liberalizare a regimului vizelor cu țările din Balcanii de Vest, prin intermediul unor noi măsuri concrete. În acest scop, ea a propus inițierea unui dialog cu fiecare dintre țările în cauză, în vederea stabilirii unei foi de parcurs privind condițiile care trebuie îndeplinite.În concluziile sale din 28 ianuarie 2008, Consiliul Afaceri Generale și Relații Externe a salutat „intenția Comisiei Europene de a iniția în curând un dialog în materie de vize cu toate țările din regiune [Balcanii de Vest]” și s-a declarat „pregătit să continue examinarea acestei chestiuni... în vederea definirii unor foi de parcurs detaliate, stabilind obiective de referință clare, care trebuie îndeplinite de toate țările din regiune pentru a avansa progresiv pe calea unei liberalizări a regimului vizelor . Astfel, Consiliul și Comisia ar fi în măsură să urmărească îndeaproape progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a reformelor necesare”.În momentul elaborării metodologiei pentru un proces structurat de liberalizare a regimului vizelor, cu angajamentul clar al unui dialog axat pe obținerea de rezultate, Uniunea Europeană a ținut cont de perspectiva europeană a țărilor din Balcanii de Vest, de angajamentul politic luat în ceea ce privește liberalizarea vizelor de scurtă ședere, de încheierea unui acord de readmisie cu Comunitatea de către fiecare dintre cele cinci țări și de scutirea de viză acordată tuturor cetățenilor UE de către țările în cauză.În comunicarea sa privind consolidarea perspectivei europene în țările din Balcanii de Vest, din 5 martie 2008[10], Comisia a prezentat procesul pe care îl propunea pentru liberalizarea regimului vizelor în țările din Balcanii de Vest. Ea a subliniat importanța considerabilă pe care o are posibilitatea de a se deplasa fără viză în UE pentru cetățenii țărilor din Balcanii de Vest, a amintit că trecerea la un regim fără vize face parte, pentru toate țările din regiune, din pregătirile de aderare la UE și a accentuat intenția sa de a urmări îndeaproape punerea în aplicare a reformelor necesare pentru a atinge acest obiectiv.La începutul anului 2008, Comisia a inițiat în mod oficial dialogul referitor la liberalizarea regimului vizelor cu următoarele țări: Serbia (30 ianuarie 2008[11]), Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei (20 februarie 2008), Muntenegru (21 februarie 2008), Albania (3 martie 2008), Bosnia și Herțegovina (26 mai 2009).Pentru fiecare dintre aceste cinci țări, Comisia a stabilit foi de parcurs în acord cu statele membre și în consultare cu țara respectivă. Aceste foi de parcurs urmăreau să identifice toate măsurile care trebuie adoptate și puse în aplicare de către fiecare dintre țările din Balcanii de Vest, precum și să stabilească cerințe clare care trebuiau respectate. Scopul procesului este acela de a ajuta țările în cauză să îndeplinească criteriile menționate în considerentul 5 din preambulul Regulamentului (CE) nr. 539/2001. Foile de parcurs au fost împărțite în special în patru grupe, în funcție de tematică : securitatea documentelor, imigrația ilegală, ordinea și siguranța publică, precum și relațiile externe legate de circulația persoanelor. Dialogurile și foile de parcurs au fost adaptate în mod specific, pentru a permite fiecărei țări să-și orienteze eforturile de reformă și să îndeplinească cerințele impuse de UE. Ritmul evoluției în direcția liberalizării regimului vizelor depinde de progresele înregistrate de fiecare țară în ceea ce privește îndeplinirea condițiilor fixate.Principalele etape ale procesuluiPe baza rapoartelor detaliate furnizate de cele cinci țări în cauză privind nivelul lor de pregătire („ readiness reports ”), Comisia a prezentat Consiliului, în noiembrie 2008, o primă evaluare a progreselor înregistrate de aceste cinci țări în ceea ce privește punerea în aplicare a foilor de parcurs în vederea liberalizării regimului vizelor.La 25 mai 2009, după o serie de reuniuni și de misiuni ale experților în țările în cauză (la care experții statelor membre au participat în mod activ), Comisia a prezentat Consiliului o versiune actualizată a rapoartelor de evaluare. Rapoartele de evaluare au fost prezentate țărilor în cauză din Balcanii de Vest la 11 și 12 iunie 2009.În versiunea lor actualizată, aceste rapoarte de evaluare cuprindeau în special următoarele concluzii:-  Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei a îndeplinit toate obiectivele de referință definite în foaia de parcurs;-  în două țări, Muntenegru și Serbia, progresele realizate sunt, de asemenea, importante și doar un număr limitat de obiective de referință nu au fost încă atinse;-  în alte două țări, Albania și Bosnia și Herțegovina, în ciuda unor progrese importante, o serie de obiective de referință nu sunt încă realizate.La 15 iunie 2009, în urma examinării rapoartelor de evaluare de către grupurile de lucru competente ale Consiliului, Consiliul Afaceri Generale și Relații Externe a concluzionat următoarele:„Consiliul își reafirmă sprijinul pentru dialogul privind liberalizarea regimului vizelor cu Albania, Bosnia și Herțegovina, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Muntenegru și Serbia, pe baza foilor de parcurs care cuprind criterii de referință clare și realiste și a unor evaluări realizate pentru fiecare țară în parte. Consiliul reamintește că țările implicate ar trebui să continue să se axeze pe punerea în aplicare deplină a acestor criterii de referință.În acest sens, Consiliul salută rapoartele de evaluare actualizate prezentate de Comisia Europeană cu privire la progresele înregistrate în dialogul privind liberalizarea regimului vizelor cu aceste țări. Rapoartele reflectă progresele evidente realizate de aceste țări în îndeplinirea criteriilor de referință prevăzute în foile de parcurs privind liberalizarea regimului vizelor. În acest context, Consiliul încurajează Comisia Europeană să prezinte cât mai curând posibil o propunere legislativă de modificare a Regulamentului (CE) nr.539/2001, astfel cum se aplică statelor membre, pentru a realiza, în mod ideal până la sfârșitul anului 2009, un regim fără vize cu acele țări care vor fi îndeplinit toate criteriile de referință.Recunoscând însemnătatea liberalizării regimului vizelor pentru regiunea Balcanilor de Vest, Consiliul subliniază importanța obținerii unui regim fără vize de către fiecare țară pe baza propriilor merite. Prin urmare, Consiliul salută progresele înregistrate până în prezent și face apel la țările din regiune să accelereze și să pună în aplicare în continuare reforme pentru a îndeplini rapid criteriile de referință necesare.”Prezenta propunere reflectă rezultatul procesului menționat anterior: având în vedere, pe de o parte, punerea în aplicare satisfăcătoare a acordurilor de facilitare a eliberării vizelor și de readmisie cu țările în cauză și, pe de altă parte, ratele respective de refuz al vizei și al intrării pentru cetățenii lor, Comisia propune transferul din lista negativă în lista pozitivă al Fostei Republici Iugoslave a Macedoniei, care a îndeplinit deja toate obiectivele de referință, precum și al Muntenegrului și al Serbiei, care au atins aproape toate obiectivele de referință, înțelegându-se prin aceasta că, până la data adoptării propunerii de către Consiliu, aceste două țări vor fi îndeplinit toate obiectivele de referință.Următoarele etapeÎn paralel cu examinarea propunerii sale în cadrul Parlamentului European și al Consiliului, Comisia va continua să evalueze punerea în aplicare, de către Serbia și Muntenegru, a obiectivelor de referință care le rămân de îndeplinit și va comunica în timp util rezultatele acestei evaluări Parlamentului European și Consiliului.În cazul Muntenegrului, obiectivele de referință care rămân de îndeplinit privesc:-  punerea efectivă în aplicare a Legii privind străinii, în vigoare din ianuarie 2009;-  definirea unei soluții durabile în ceea ce privește statutul persoanelor strămutate și al persoanelor strămutate în interiorul țării, inclusiv referitor la accesul la documentele de identitate;-  consolidarea capacităților în materie de aplicare a legii și punerea efectivă în aplicare a cadrului juridic pentru combaterea crimei organizate și a corupției, inclusiv prin alocarea de resurse financiare, umane și tehnice adecvate.În cazul Serbiei, obiectivele de referință care rămân de îndeplinit privesc:-  îmbunătățirea supravegherii transfrontaliere/transteritoriale, ceea ce presupune, în special, schimbul de informații cu EULEX/poliția din Kosovo;-  punerea efectivă în aplicare a Legii privind străinii, în vigoare din aprilie 2009 și adoptarea strategiei de gestionare a migrației;-  punerea efectivă în aplicare a cadrului juridic pentru combaterea crimei organizate și a corupției, inclusiv prin alocarea de resurse financiare și umane adecvate;-  integritatea și securitatea procedurilor aplicate în cadrul eliberării de noi pașapoarte biometrice pentru persoanele rezidente în Kosovo.Începând cu anul 1999, Serbia nu a avut posibilitatea de a efectua verificări la fața locului privind persoanele rezidente în Kosovo, în conformitate cu RCSONU 1244/99. În ceea ce privește eliberarea de noi pașapoarte biometrice de către Serbia pentru persoanele rezidente în Kosovo, având în vedere lipsa unui dialog referitor la liberalizarea regimului vizelor, Comisia și experții statelor membre nu au fost în măsură să verifice (în special prin intermediul misiunilor experților) eliberarea documentelor de origine și integritatea și securitatea procedurilor aplicate de autoritățile sârbe pentru verificarea corectitudinii datelor furnizate de către persoanele rezidente în Kosovo, la cererea de noi pașapoarte biometrice sârbe. Pentru a preveni orice abuz legat de această situație la cererea de pașapoarte biometrice, autoritățile sârbe au anunțat înființarea, la Belgrad, în luna iulie, a unei direcții de coordonare speciale (în limba sârbă: Koordinaciona uprava) , care va fi responsabilă exclusiv de tratarea tuturor cererilor de pașapoarte primite din partea persoanelor rezidente în Kosovo și a persoanelor al căror certificat de cetățenie a fost eliberat pentru teritoriul Kosovo, în conformitate cu RCSONU 1244/99.Prin urmare, din motive de siguranță privind în special posibilitățile de migrație ilegală a persoanelor rezidente în Kosovo și a persoanelor al căror certificat de cetățenie a fost eliberat pentru teritoriul Kosovo, în conformitate cu RCSONU 1244/99 și în lipsa oricărei verificări a procedurilor aplicate de autoritățile sârbe la eliberarea de pașapoarte pentru această categorie de persoane, Comisia consideră că deținătorii de pașapoarte sârbe eliberate de direcția de coordonare specială (în limba sârbă: Koordinaciona uprava ) ar trebui să fie excluși din cadrul regimului de scutire de viză acordat Serbiei.În cazul Albaniei și al Bosniei și Herțegovinei, dialogul referitor la liberalizarea regimului vizelor va continua și Comisia își va intensifica eforturile pentru a ajuta aceste țări să îndeplinească obiectivele de referință. Comisia intenționează să transfere aceste țări în lista pozitivă de îndată ce vor fi îndeplinit obiectivele de referință cerute.° Clarificări suplimentare privind deținătorii de pașapoarte biometrice și acordurile de scutire de vizeIntroducerea pașapoartelor biometrice de către țările din Balcanii de Vest a reprezentat un element de o importanță fundamentală pentru finalizarea cu succes a dialogurilor referitoare la liberalizarea regimului vizelor. În acest context, din motive legate de siguranță și de prevenirea imigrației ilegale, scutirea de viză pentru cetățenii Fostei Republici Iugoslave a Macedoniei, ai Muntenegrului și ai Serbiei ar trebui să se aplice doar deținătorilor de noi pașapoarte biometrice eliberate de fiecare dintre aceste țări.Ținând cont de vocația europeană a țărilor din Balcanii de Vest și de faptul că acestea au scutit deja toți cetățenii UE de obligația de a deține viză, nu există niciun motiv pentru a condiționa punerea în aplicare a scutirii de viză pentru aceste trei țări de încheierea unor acorduri de scutire de viză cu Comunitatea Europeană (astfel cum a fost cazul pentru Bahamas și celelalte cinci țări transferate din lista negativă în lista pozitivă în decembrie 2006).° Kosovo, în conformitate cu RCSONU 1244/99Consiliul European din 19 și 20 iunie 2008 a subliniat „disponibilitatea UE de a sprijini dezvoltarea economică și politică în Kosovo, printr-o perspectivă europeană clară, în conformitate cu perspectiva europeană a regiunii”. În urma declarației de independență pronunțată de Adunarea din Kosovo la 17 februarie 2008, Consiliul a declarat că Kosovo constituie un caz sui generis și le-a lăsat statelor membre ale UE responsabilitatea de a decide natura relațiilor lor cu Kosovo, în conformitate cu dreptul internațional și cu practicile lor naționale. Până în prezent, 22 de state membre ale UE au recunoscut Kosovo ca stat independent.Versiunea Regulamentului (CE) nr. 539/2001 în vigoare în prezent nu conține nicio mențiune legată de Kosovo. Până în prezent, Comisia nu a inițiat un dialog referitor la liberalizarea regimului vizelor cu Kosovo. Prin urmare, în conformitate cu articolul 1 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 539/2001, se introduce o mențiune legată de Kosovo, în conformitate cu RCSONU 1244/99, în anexa I la regulament, astfel încât persoanele rezidente în Kosovo să fie supuse obligației de a deține viză. Această propunere este motivată exclusiv de preocupări obiective legate de siguranță privind în special potențialul de imigrație ilegală provenind din Kosovo, în conformitate cu RCSONU 1244/99, sau tranzitând teritoriul acestuia. Această dispoziție nu aduce atingere statutului actual al Kosovo, în conformitate cu RCSONU 1244/99.2. Elementele juridice ale propunerii° Rezumatul acțiunii propuse-  Propunerea urmărește transferul Fostei Republici Iugoslave a Macedoniei, al Muntenegrului și al Serbiei din lista negativă în lista pozitivă, înțelegând prin aceasta că ultimele două țări vor fi îndeplinit toate obiectivele de referință stabilite în respectivele lor foi de parcurs până la data adoptării prezentei propuneri de către Consiliu.-  Din motivele menționate anterior, deținătorii de pașapoarte sârbe eliberate de direcția de coordonare sârbă sunt excluși din cadrul regimului de scutire de viză acordat Serbiei.-  Având în vedere că introducerea de noi pașapoarte biometrice de către țările din Balcanii de Vest constituie un element fundamental în cadrul dialogurilor referitoare la liberalizarea regimului vizelor, scutirea de viză acordată cetățenilor fiecăreia dintre aceste țări ar trebui să se aplice doar deținătorilor de astfel de pașapoarte biometrice.-  Reflectând situația actuală, prezenta propunere ar trebui să includă Kosovo, în conformitate cu RCSONU 1244/99, în lista negativă, întrucât până în prezent nu a fost inițiat niciun dialog în materie de vize cu acesta din urmă.° Temeiul juridicRegulamentul (CE) nr. 539/2001 se bazează pe articolul 62 alineatul (2) litera (b) punctul (i) din Tratatul CE. Propunerea de modificare a regulamentului respectiv ar trebui să aibă același temei juridic.° Principiile proporționalității și subsidiaritățiiÎn conformitate cu articolul 62 alineatul (2) litera (b) punctul (i), Regulamentul (CE) nr. 539/2001 stabilește lista țărilor terțe ai căror resortisanți trebuie să dețină viză pentru trecerea frontierelor externe (lista negativă) și lista țărilor terțe ai căror resortisanți sunt exonerați de această obligație (lista pozitivă).Decizia de a modifica aceste liste, de a transfera țări din lista negativă în lista pozitivă sau invers intră în competența exclusivă a Comunității Europene.° Alegerea instrumentelorÎntrucât se modifică Regulamentul (CE) nr. 539/2001, instrumentul ales este un regulament.3. Implicațiile bugetareModificarea propusă nu are implicații asupra bugetului comunitar.2009/0104 (CNS)Propunere deREGULAMENT AL CONSILIULUIde modificare a Regulamentului (CE) nr. 539/2001 de stabilire a listei țărilor terțe ai căror resortisanți trebuie să dețină viză pentru trecerea frontierelor externe și a listei țărilor terțe ai căror resortisanți sunt exonerați de această obligațieCONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 62 alineatul (2) litera (b) punctul (i),având în vedere propunerea Comisiei[12],având în vedere avizul Parlamentului European[13],întrucât:(1) Conținutul listelor țărilor terțe care figurează în anexele I și II la Regulamentul (CE) nr. 539/2001 din 15 martie 2001[14] ar trebui să fie și să rămână în conformitate cu criteriile menționate în considerentul 5 al regulamentului respectiv. Anumite țări terțe, a căror situație s-a modificat în ceea ce privește aceste criterii, ar trebui să fie transferate dintr-o anexă în cealaltă.(2) La 1 ianuarie 2008 au intrat în vigoare acorduri de facilitare a regimului vizelor încheiate cu cinci țări din Balcanii de Vest – Albania, Bosnia și Herțegovina, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Muntenegru și Serbia –, ceea ce a reprezentat un prim pas concret pe calea, trasată de Agenda de la Salonic, de instaurare a unui regim de deplasare fără obligația de a deține viză pentru cetățenii țărilor din Balcanii de Vest. În 2008 a fost inițiat un dialog referitor la liberalizarea regimului vizelor cu fiecare dintre aceste țări și au fost stabilite foi de parcurs în acest scop. În evaluarea sa privind punerea în aplicare a foilor de parcurs din mai 2009, Comisia a considerat că Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei a îndeplinit toate obiectivele de referință stabilite în foaia sa de parcurs. Muntenegru și Serbia au îndeplinit marea majoritate a obiectivelor de referință stabilite în respectivele lor foi de parcurs.(3) Pentru persoanele rezidente în Kosovo, în conformitate cu RCSONU 1244/99 și persoanele al căror certificat de cetățenie a fost eliberat pe teritoriul Kosovo, în conformitate cu RCSONU 1244/99, o direcție de coordonare specială, stabilită la Belgrad, va fi responsabilă de colectarea cererilor de pașaport și de eliberarea pașapoartelor. Cu toate acestea, din motive de siguranță privind în special potențialul de imigrație ilegală, deținătorii de pașapoarte sârbe eliberate de către această direcție de coordonare specială (în limba sârbă: Koordinaciona uprava ) ar trebui să fie excluși din cadrul regimului de scutire de viză acordat Serbiei.(4) Prin urmare, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Muntenegru și Serbia [dacă ultimele două îndeplinesc toate obiectivele de referință până la data adoptării prezentului regulament] ar trebui să fie transferate în cadrul anexei II la Regulamentul (CE) nr. 539/2001. Această scutire de vize ar trebui să se aplice doar deținătorilor de pașapoarte biometrice eliberate de fiecare din cele trei țări în cauză.(5) Din motive legate de claritate și de securitate juridică și în conformitate cu articolul 1 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 539/2001, Kosovo, în conformitate cu RCSONU 1244/99, ar trebui inclus în anexa I la regulamentul respectiv. Această dispoziție nu aduce atingere statutului Kosovo, în conformitate cu RCSONU 1244/99.(6) În ceea ce privește Islanda și Norvegia, prezentul regulament constituie o dezvoltare a acquis-ului Schengen în sensul Acordului încheiat între Consiliul Uniunii Europene și Republica Islanda și Regatul Norvegiei privind asocierea acestor două state în vederea punerii în aplicare, a asigurării respectării și dezvoltării acquis-ului Schengen, care intră sub incidența articolului 1 punctul B din Decizia 1999/437/CE a Consiliului din 17 mai 1999 privind anumite modalități de aplicare a respectivului acord[15].(7) În ceea ce privește Elveția, prezentul regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în sensul acordului încheiat între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, asigurarea respectării și dezvoltarea acquis-ului Schengen, care intră în domeniul de aplicare al articolului 4 alineatul (1) din Decizia 2004/860/CE a Consiliului privind semnarea acordului respectiv[16].(8) În ceea ce privește Liechtenstein, prezentul regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în sensul protocolului semnat între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein cu privire la aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în practică, aplicarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen, care intră în domeniul de aplicare al articolului 1 punctul B din Decizia 1999/437/CE coroborat cu articolul 3 din Decizia 2008/261/CE a Consiliului din 28 februarie 2008 privind semnarea protocolului respectiv[17].(9) Prezentul regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Regatul Unit nu participă, în conformitate cu Decizia 2000/365/CE a Consiliului din 29 mai 2000 privind solicitarea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen[18]. În consecință, Regatul Unit nu participă la adoptarea prezentului regulament, nu este obligat în temeiul acestuia și nici nu face obiectul aplicării sale.(10) Prezentul regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Irlanda nu participă, în conformitate cu Decizia 2002/192/CE a Consiliului din 28 februarie 2002 privind solicitarea Irlandei de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen[19]. În consecință, Irlanda nu participă la adoptarea prezentului regulament, nu este obligată în temeiul acestuia și nici nu face obiectul aplicării sale.(11) Prezentul regulament constituie un act care se întemeiază pe dispozițiile acquis-ului Schengen sau care se raportează la acesta, în sensul articolului 3 alineatul (1) din Actul de aderare din 2003 și al articolului 4 alineatul (1) din Actul de aderare din 2005,ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:Articolul 1Regulamentul (CE) nr. 539/2001 se modifică după cum urmează:1) Anexa I se modifică după cum urmează:(a) în partea 1, se elimină mențiunile legate de Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Muntenegru și Serbia;(b) în partea 2, se introduce următoarea mențiune:„Kosovo, în conformitate cu RCSONU 1244/99”.2) în anexa II, partea 1, se introduc următoarele mențiuni:„Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei (*)Muntenegru (*)Serbia [cu excepția deținătorilor de pașapoarte sârbe eliberate de către direcția de coordonare sârbă (în limba sârbă: Koordinaciona uprava ) ](*)(*) Scutirea de obligația de a deține viză se aplică doar deținătorilor de pașapoarte biometrice”.Articolul 2Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în statele membre, în conformitate cu Tratatul de instituire a Comunității Europene.Adoptat la Bruxelles,Pentru ConsiliuPreședintele [1] JO L 81, 21.3.2001, p. 1.[2] JO L 405, 30.12.2006, p. 23.[3] JO L 81, 21.3.2001, p. 1.[4] Regulamentul (CE) nr. 2414/2001 al Consiliului din 7 decembrie 2001 (JO L 327, 12.12.2001, p. 1), Regulamentul (CE) nr. 453/2003 al Consiliului din 6 martie 2003 (JO L 69, 13.3.2003, p. 10), Regulamentul (CE) nr. 851/2005 al Consiliului din 2 iunie 2005 (JO L 141, 4.6.2005, p. 3), Regulamentul (CE) nr. 1791/2006 al Consiliului din 20 noiembrie 2006 (JO L 363, 20.12.2006, p. 1), Regulamentul (CE) nr. 1932/2006 al Consiliului din 21 decembrie 2006 (JO L 405, 30.12.2006, p. 23).[5] Regulament din 25 septembrie 1995 (JO L 234, 3.10.1995, p. 1).[6] A se vedea, de exemplu, comunicarea Comisiei în cadrul aplicării Regulamentului (CE) nr. 2317/95 al Consiliului din 25 septembrie 1995 de stabilire a țărilor terțe ai căror resortisanți trebuie să dețină viză pentru trecerea frontierelor externe ale statelor membre (JO C 101, 3.4.1998, p. 4).[7] Modificarea Regulamentului (CE) nr. 539/2001 prin Regulamentul (CE) nr. 1932/2006 al Consiliului din 21 decembrie 2006 (JO L 405, 30.12.2006) și rectificarea sa (JO L29, 3.2.2007, p. 10).[8] A se vedea preambulul acestor acorduri: cu Albania (JO L 334, 19.12.2007, p. 85), cu Bosnia și Herțegovina (JO L 334, 19.12.2007, p. 97), cu Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei (JO L 334, 19.12.2007, p. 125), cu Muntenegru (JO L 334, 19.12.2007, p. 169) și cu Serbia (JO L 334, 19.12.2007, p. 109).[9] COM(2007) 663, 6.11.2007.[10] COM(2008) 127, 5.3.2008.[11] Acest dialog referitor la liberalizarea regimului vizelor nu se referă la teritoriul Kosovo, în conformitate cu RCSONU 1244/99.[12] JO C , , p. .[13] JO C , , p. .[14] JO L 81, 21.3.2001, p. 1.[15] JO L 176, 10.7.1999, p. 31.[16] JO L 370, 17.12.2004, p. 78.[17] JO L 83, 26.3.2008, p. 3.[18] JO L 131, 1.6.2000, p. 43.[19] JO L 64, 7.3.2002, p. 20.