Anunţ juridic important

|

52008PC0793

Propunere de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1628/2004 de instituire a unui drept compensatoriu definitiv la importurile de anumite sisteme de electrozi de grafit originare din India şi a Regulamentului (CE) nr. 1629/2004 de instituire a unui drept antidumping definitiv la importurile de anumite sisteme de electrozi de grafit originare din India  /* COM/2008/0793 final */

	[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |Bruxelles, 25.11.2008COM(2008) 793 finalPropunere deREGULAMENT AL CONSILIULUIde modificare a Regulamentului (CE) nr. 1628/2004 de instituire a unui drept compensatoriu definitiv la importurile de anumite sisteme de electrozi de grafit originare din India și a Regulamentului (CE) nr. 1629/2004 de instituire a unui drept antidumping definitiv la importurile de anumite sisteme de electrozi de grafit originare din India(prezentată de Comisie)EXPUNERE DE MOTIVECONTEXTUL PROPUNERII |Motivele și obiectivele propunerii Prezenta propunere se referă la aplicarea Regulamentului (CE) nr. 2026/97 al Consiliului din 6 octombrie 1997 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene, („regulamentul de bază”) în cadrul procedurii antisubvenție aplicate importurilor de sisteme de electrozi de grafit originare din India. |Context general Prezenta propunere este înaintată în contextul punerii în aplicare a regulamentului de bază și este rezultatul unei anchete desfășurate cu respectarea cerințelor de fond și de procedură evocate în cele ce urmează. |Măsuri existente în domeniul propunerii Regulamentul (CE) nr. 1628/2004 al Consiliului de instituire a unui drept compensatoriu definitiv la importurile de anumite sisteme de electrozi de grafit originare din India și Regulamentul (CE) nr. 1629/2004 al Consiliului de instituire a unui drept antidumping definitiv la importurile de anumite sisteme de electrozi de grafit originare din India. |Coerența cu celelalte politici și obiective ale Uniunii Nu este cazul. |CONSULTAREA PăRțILOR INTERESATE șI EVALUAREA IMPACTULUI |Consultarea părților interesate |Părțile interesate vizate de procedură au avut posibilitatea de a-și apăra interesele pe parcursul anchetei, în conformitate cu dispozițiile legislației de bază. |Obținerea și utilizarea expertizei |Nu a fost nevoie de expertiză externă. |Evaluarea impactului Prezenta propunere este rezultatul punerii în aplicare a regulamentului de bază. Regulamentul de bază nu prevede o evaluare generală a impactului, dar conține o listă exhaustivă de condiții care trebuie evaluate. |ELEMENTE JURIDICE ALE PROPUNERII |Rezumatul acțiunii propuse În data de 2 octombrie 2007, Comisia a demarat, din proprie inițiativă, o reexaminare intermediară parțială, limitată la nivelul subvenționării, a măsurilor compensatorii aplicabile importurilor în Comunitate a sistemelor de electrozi de grafit originare din India. Reexaminarea a fost inițiată deoarece existau suficiente elemente de probă la prima vedere la dispoziția Comisiei care atestau că circumstanțele privind subvenționarea, pe baza cărora au fost stabilite măsurile, se schimbaseră și că aceste schimbări erau de durată. Propunerea anexată a Comisiei pentru un regulament al Consiliului conține concluziile acestei reexaminări. Prin urmare, se propune Consiliului să adopte propunerea de regulament atașată, care să fie publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene nu mai târziu de 1 ianuarie 2009. |Temei juridic Regulamentul (CE) nr. 2026/97 al Consiliului din 6 octombrie 1997 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene, astfel cum a fost modificat ultima dată de Regulamentul (CE) nr. 461/2004 al Consiliului din 8 martie 2004. |Principiul subsidiarității Propunerea este de competența exclusivă a Comunității. În consecință, principiul subsidiarității nu se aplică. |Principiul proporționalității Propunerea este conformă cu principiul proporționalității, deoarece forma acțiunii este descrisă în regulamentul de bază menționat mai sus și nu lasă loc luării de decizii la nivel național. |Indicații privind modul în care sarcina financiară și administrativă pentru Comunitate, guverne naționale, autorități regionale și locale, operatori economici și cetățeni este minimizată și proporțională cu obiectivul propunerii nu sunt aplicabile. |Alegerea instrumentelor |Instrumente propuse: regulament. |Alte mijloace nu ar fi adecvate, deoarece regulamentul de bază menționat mai sus nu prevede opțiuni alternative. |IMPLICAțII BUGETARE |Propunerea nu are implicații pentru bugetul Comunității. |Propunere deREGULAMENT AL CONSILIULUIde modificare a Regulamentului (CE) nr. 1628/2004 de instituire a unui drept compensatoriu definitiv la importurile de anumite sisteme de electrozi de grafit originare din India și a Regulamentului (CE) nr. 1629/2004 de instituire a unui drept antidumping definitiv la importurile de anumite sisteme de electrozi de grafit originare din IndiaCONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2026/97 al Consiliului din 6 octombrie 1997 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene[1] („regulamentul de bază”), în special articolele 15 și 19,având în vedere propunerea înaintată de Comisie după consultarea comitetului consultativ,întrucât:A. PROCEDURAI. Ancheta anterioară și măsurile existente(1) Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 1628/2004[2], a instituit o taxă compensatorie definitivă la importurile de electrozi de grafit de tipul celor folosiți pentru furnalele electrice, având o densitate aparentă de 1,65 g/cm3 sau superioară și o rezistență electrică de 6,0 μΩ.m sau inferioară, care intră sub incidența codului NC ex 8545 11 00 și racorduri utilizate pentru astfel de electrozi, care intră sub incidența codului NC ex 8545 90 90, importați împreună sau separat din India. Valoarea taxei variază între 7,0% și 15,7% pentru exportatorii desemnați individual, cu un nivel al taxei reziduale de 15,7% instituită la importurile de la alți exportatori.(2) În același timp, prin Regulamentul (CE) nr. 1629/2004[3], Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile aceluiași produs originar din India.II. Inițierea unei reexaminări intermediare parțiale(3) Ca urmare a instituirii taxei compensatorii definitive, Guvernul Indiei („GI”) a prezentat observații conform cărora circumstanțele privind cele două sisteme de subvenții (sistemul de credite pentru taxe de import și scutirea de impozitul pe venit din cadrul secțiunii 80 HHC a Legii privind impozitul pe venit) s-au schimbat și că aceste schimbări sunt de durată. Ca urmare, s-a argumentat că este probabil ca nivelul de subvenționare să fie scăzut și, astfel, măsurile stabilite parțial în baza acestor sisteme ar trebui revizuite.(4) Comisia a examinat elementele de probă prezentate de GI și a considerat că este suficient ca să justifice inițierea unei reexaminări în conformitate cu dispozițiile articolului 19 din regulamentul de bază antisubvenție. După consultarea comitetului consultativ, Comisia a deschis, ex officio , o reexaminare intermediară parțială a măsurilor în vigoare printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene [4].(5) Prezenta anchetă de reexaminare intermediară parțială are scopul de a evalua necesitatea continuării, eliminării sau modificării măsurilor existente cu privire la acele companii care au beneficiat de unul sau ambele sisteme de subvenții modificate, inclusiv, pentru acele companii, cu privire la alte sisteme pentru care sunt oferite suficiente elemente de probă în conformitate cu dispozițiile relevante ale avizului de inițiere.III. Perioada de anchetă(6) Ancheta a acoperit perioada cuprinsă între 1 octombrie 2006 și 30 septembrie 2007 („perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”).IV. Părțile vizate de anchetă(7) Comisia a informat oficial GI, pe cei doi producători-exportatori indieni menționați în avizul de inițiere a reexaminării intermediare parțiale, precum și pe producătorii din Comunitate cu privire la deschiderea anchetei de reexaminare intermediare parțiale. Părțile interesate au avut posibilitatea să își facă cunoscut, în scris, punctul de vedere și să ceară să fie audiate. Comentariile scrise și verbale înaintate de părți au fost analizate și, acolo unde este cazul, luate în considerare.(8) Comisia a trimis chestionare către doi producători-exportatori cooperanți și către GI. Au fost primite răspunsuri atât de la producătorii-exportatori cooperanți, cât și de la GI.(9) Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru a determina acordarea subvențiilor. Au fost efectuate vizite de verificare la sediile următoarelor părți interesate:1. Guvernul Indiei-  Ministerul Comerțului, New Delhi2. Producători-exportatori din India-  Graphite India Limited (GIL), Kolkatta-  Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, NoidaVI. Comunicarea informațiilor și comentarii privind procedura(10) GI și celelalte părți interesate au fost informați cu privire la faptele și considerațiile esențiale în baza cărora se intenționa să se propună modificarea nivelului taxei aplicabile celor doi producători cooperanți indieni și să se mențină măsurile existente pentru toate celelalte companii care nu au colaborat în cadrul prezentei reexaminări intermediare parțiale. Acestora li s-a acordat, de asemenea, un interval rezonabil pentru comentarii. Toate documentele și comentariile înaintate au fost luate în considerare în mod corespunzător, așa cum se arată mai jos.B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ(11) Produsul în cauză este același cu produsul la care se referă Regulamentul (CE) nr. 1628/2004 al Consiliului, anume electrozi de grafit de tipul celor folosiți pentru furnalele electrice, cu o densitate aparentă de 1,65 g/cm3 sau superioară și cu o rezistență electrică de 6,0 μΩ.m sau inferioară, care intră sub incidența codului NC ex 8545 11 00 și racorduri folosite pentru astfel de electrozi, care intră sub incidența codului NC ex 8545 90 90, importați fie împreună, fie separat, de proveniență indiană.C. SUBVENȚIII. Introducere(12) Pe baza informațiilor furnizate de GI și de producătorii-exportatori cooperanți, precum și a răspunsurilor la chestionarul Comisiei, au făcut obiectul anchetei următoarele sisteme, despre care se presupune că implică acordarea de subvenții:(a) sistemul autorizațiilor prealabile (numit anterior „sistemul licențelor prealabile” - Advance Licence Scheme),(b) sistemul de credite pentru taxe de import (Duty Entitlement Passbook Scheme),(c) sistemul taxelor preferențiale la importul de mijloace de producție (Export Promotion Capital Goods Scheme),(d) scutirea de impozitul pe venit,(e) scutirea de impozitul pe electricitate pentru statul Madhya Pradesh.(13) Sistemele de la (a) la (c) menționate anterior se bazează pe Legea comerțului exterior (dezvoltare și reglementare) din 1992 (Legea nr. 22 din 1992), care a intrat în vigoare la 7 august 1992 („Legea comerțului exterior”). Această lege autorizează GI să emită notificări privind politica în materie de export și de import. Acestea sunt rezumate în documentele referitoare la „Politica privind exporturile și importurile”, emise de Ministerul Comerțului o dată la cinci ani și actualizate regulat. Un document din cadrul politicii privind exporturile și importurile este relevant pentru PAR a acestui caz, și anume cel care se referă la perioada de la 1 septembrie 2004 la 31 martie 2009 („documentul privind politica exporturilor și importurilor 2004-2009”). În plus, GI stabilește, de asemenea, procedurile care reglementează politica exporturilor și importurilor 2004-2009 prin intermediul unui „Manual de proceduri - de la 1 septembrie 2004 la 31 martie 2009, volumul I” [„Manual de proceduri 2004-2009 (volumul I)”]. Manualul de proceduri este, de asemenea, actualizat periodic.(14) Sistemul de scutire de impozitul pe venit menționat anterior la litera (d) se bazează pe Legea impozitului pe venit din 1961, care este modificată anual prin Legea finanțelor.(15) Sistemul de scutire de impozitul pe electricitate menționat anterior la litera (e) se bazează pe secțiunea 3-B a Legii privind impozitul pe electricitate pentru Madhya Pradesh din 1949.(16) În conformitate cu articolul 11 alineatul (10) din regulamentul de bază antisubvenție, Comisia a invitat GI la consultări suplimentare privind atât sistemele modificate, cât și cele nemodificate, cu scopul de a clarifica situația de fapt în ceea ce privește pretinsele sisteme și de a ajunge la o soluție convenită reciproc. Ca urmare a acestor consultări și în absența unei soluții convenite reciproc în legătură cu aceste sisteme, Comisia a inclus toate aceste sisteme în ancheta privind acordarea subvențiilor.II. Sisteme specifice1 Sistemul autorizațiilor prealabile („AAS”)(a) Temei juridic(17) Descrierea detaliată a sistemului se găsește la alineatele 4.1.1 - 4.1.14 din documentul privind politica exporturilor și importurilor 2004-2009 și la capitolele 4.1 - 4.30 din Manualul de proceduri 2004-2009 (volumul I). Acest sistem era numit „sistemul licențelor prealabile” în ancheta de reexaminare anterioară, care a condus la instituirea, prin Regulamentul (CE) nr. 1628/2004 al Consiliului, a taxei compensatorii definitive în vigoare actualmente.(b) Eligibilitate(18) AAS constă în șase subsisteme, așa cum este descris mai jos, în detaliu. Aceste subsisteme se deosebesc, printre altele, în ceea ce privește eligibilitatea. Producătorii-exportatori și comercianții-exportatori „asociați” producătorilor sunt eligibili în cadrul AAS pentru „exporturile fizice” și „cerințele anuale”. Producătorii-exportatori care aprovizionează exportatorul final sunt eligibili în cadrul AAS pentru furnizările intermediare. Contractanții principali care efectuează aprovizionări categoriilor „exporturi estimate” menționate la alineatul 8.2 din documentul privind politica exporturilor și importurilor 2004-2009, cum ar fi furnizorii unei unități axate pe export („EOU”), sunt eligibili pentru exporturile estimate din cadrul AAS. În fine, furnizorii intermediari ai producătorilor-exportatori sunt eligibili pentru avantajele legate de „exporturile estimate” din cadrul subsistemelor „bonuri de aprovizionare anticipată” („ARO”) și „acreditiv intern de tip «back to back»”.(c) Aplicare practică(19) Autorizații prealabile pot fi eliberate pentru următoarele cazuri:(i) Exporturi fizice: este vorba de principalul subsistem. Acesta permite importul cu scutire de taxe vamale al materiilor prime necesare pentru producerea unui produs de export specific. „Fizic” înseamnă, în acest context, că produsul de export trebuie să părăsească teritoriul indian. Licența menționează importurile autorizate și exporturile obligatorii, inclusiv tipul de produs de export.(ii) Cerințe anuale: această autorizare nu este legată de un produs de export specific, ci de un grup mai larg de produse (de exemplu, produsele chimice și produsele conexe). Titularul licenței poate - în limitele unui plafon stabilit în funcție de rezultatele sale la export anterioare - să importe, cu scutire de taxe vamale, orice material destinat producerii oricărui produs aparținând unui astfel de grup de produse. El poate exporta orice produs din grupul de produse care utilizează astfel de materiale scutite de taxe vamale.(iii) Furnizări intermediare: acest subsistem se referă la cazurile în care doi producători intenționează să producă un singur produs de export și să împartă procesul de producție. Producătorul-exportator fabrică produsul intermediar. Acesta poate importa materii prime cu scutire de taxe vamale și poate obține, în acest scop, o autorizație prealabilă pentru furnizări intermediare. Exportatorul final finalizează producția și are obligația de a exporta produsul finit.(iv) Exporturi estimate: acest subsistem permite unui contractant principal să importe, cu scutire de taxe vamale, materialele care îi sunt necesare pentru producerea de bunuri care urmează să fie vândute ca „exporturi estimate” categoriilor de clienți prevăzute la alineatul 8.2. literele (b) - (f), (g), (i) și (j) din documentul privind politica exporturilor și importurilor 2004-2009. Conform GI, exporturile estimate se referă la tranzacțiile în care produsele furnizate nu părăsesc țara. Anumite categorii de tranzacții de aprovizionare sunt considerate exporturi estimate cu condiția ca bunurile să fie fabricate în India, de exemplu, furnizarea de bunuri unităților axate pe export sau societăților situate într-o zonă economică specială („ZES”).(v) ARO: titularul AAS care are intenția să se aprovizioneze cu materii prime de pe piața locală în loc să le importe direct are posibilitatea de a le procura în schimbul ARO. În acest caz, autorizațiile prealabile sunt validate ca ARO și sunt andosate furnizorului local în momentul livrării materiilor prime menționate în acestea. Andosarea acestor ARO permite furnizorului local să beneficieze de avantajele legate de „exporturile estimate” definite la alineatul 8.3 din documentul privind politica exporturilor și importurilor 2004-2009 (AAS pentru furnizările intermediare/exporturile estimate, rambursarea taxelor vamale și rambursarea accizei finale pentru exporturile estimate). Mecanismul ARO constă în rambursarea impozitelor și a taxelor furnizorului în locul exportatorului final sub forma unei rambursări a taxelor vamale/a unor rambursări de taxe. Rambursarea impozitelor/taxelor este disponibilă atât pentru materiile prime naționale, cât și pentru cele importate.(vi) Acreditivul intern de tip „back to back”: acest subsistem reglementează, de asemenea, livrările naționale către un titular de autorizație prealabilă. Titularul unei autorizații prealabile poate solicita unei bănci să deschidă un acreditiv intern în favoarea unui furnizor local. Banca invalidează autorizația pentru importurile directe numai pentru valoarea și volumul materiilor prime obținute în țară, nu și ale celor importate. Furnizorul local va putea beneficia de avantajele legate de „exporturile estimate” definite la alineatul 8.3 din documentul privind politica exporturilor și importurilor (AAS pentru furnizările intermediare/exporturile estimate, rambursarea taxelor vamale și rambursarea accizei finale pentru exporturile estimate).(20) S-a stabilit că, pe parcursul PAR, unul din exportatorii cooperanți a obținut concesii în cadrul primului subsistem, și anume AAS exporturi fizice. Prin urmare, nu este necesar să se stabilească dacă celelalte subsisteme pot face obiectul unor măsuri compensatorii sau nu.(21) După instituirea taxei compensatorii definitive în vigoare în prezent, prin Regulamentul (CE) nr. 1628/2004 al Consiliului, GI a modificat sistemul de verificare aplicabil AAS. Mai concret, în scopul verificării de către autoritățile indiene, orice titular de autorizație prealabilă este obligat prin lege să țină „o contabilitate, în bună și cuvenită formă, privind consumul și utilizarea bunurilor importate cu scutire de taxe/procurate la nivel local” într-un format specific [capitolele 4.26, 4.30 și apendicele 23 din Manualul de proceduri 2004-2009 (volumul I)], adică un registru de consum real. Acest registru trebuie verificat de un expert-contabil extern/contabil de gestiune care eliberează un certificat care arată că registrele prevăzute și înregistrările relevante au fost examinate și că informația furnizată la apendicele 23 este adevărată și corectă din toate punctele de vedere. Cu toate acestea, dispozițiile de mai sus se aplică numai la autorizațiile prealabile eliberate începând cu 13 mai 2005. Pentru toate autorizațiile sau licențele prealabile eliberate înainte de această dată, se solicită titularilor să îndeplinească dispozițiile anterioare aplicabile privind verificarea, adică să țină o contabilitate în bună și cuvenită formă a consumului și a utilizării în baza licenței bunurilor importate în formatul specificat în apendicele 18 [capitolul 4.30 și apendicele 18 din Manualul de proceduri 2002-2007 (volumul I)].(22) În ceea ce privește subsistemul utilizat pe parcursul PAR de către producătorul-exportator cooperant, adică exporturile fizice, volumul și valoarea atât ale importurilor permise, cât și ale exporturilor obligatorii sunt stabilite de GI și înscrise pe autorizație. De asemenea, în momentul importului și exportului, tranzacțiile corespunzătoare trebuie menționate pe autorizație de către funcționarii guvernamentali. Volumul importurilor permise în cadrul acestui subsistem este stabilit de GI pe baza unor norme standard de intrări și ieșiri (standard input-output norms „SION”). Norme standard de intrări și ieșiri există pentru majoritatea produselor, inclusiv produsul în cauză, și sunt publicate în Manualul de proceduri 2004-2009 (volumul II).(23) Materiile prime importate nu pot fi transferate și trebuie utilizate la fabricarea produsului de export. Obligația de export trebuie respectată într-un anumit termen de la eliberarea licenței (24 de luni, cu două prelungiri posibile, de 6 luni fiecare).(24) Ancheta de reexaminare a stabilit că licențele prealabile folosite pentru importul materiilor prime în cursul PAR fuseseră eliberate înainte de 13 mai 2005. În consecință, noile cerințe de verificare stipulate de autoritățile indiene în Manualul de proceduri 2004-2009 (volumul I) definite în considerentul (21) de mai sus, nu fuseseră încă testate în practică. Mai mult, societatea nu a putut demonstra că registrele necesare de consum real și de stocuri fuseseră ținute în formatul prevăzut de capitolul 4.30 și apendicele 18 din Manualul de proceduri 2002-2007 (volumul I), aplicabile licențelor prealabile eliberate înainte de 13 mai 2005. Ținându-se cont de această situație, se consideră că exportatorul care a făcut obiectul anchetei nu a putut demonstra că dispozițiile referitoare la exporturi și importuri corespunzătoare la momentul respectiv au fost îndeplinite.(d) Comentarii formulate în urma comunicării informațiilor(25) Exportatorul cooperant care a utilizat AAS în timpul PAR a argumentat că a prezentat de bună voie licențele prealabile utilizate, deși acestea erau eliberate înainte de 13 mai 2005, pentru a fi verificate de un contabil autorizat în conformitate cu cerințele Manualului de proceduri 2004-2009 (volumul I) și că acest lucru demonstrează că există acum un sistem de verificare adecvat în conformitate cu noile dispoziții ale Manualului de proceduri.(26) Într-adevăr, un certificat sub forma apendicelui 23 din Manualul de proceduri, semnat de un contabil autorizat și având data de 1 februarie 2008 a fost prezentat serviciilor Comisiei în timpul verificării la sediul societății. Cu toate acestea, având în vedere că licențele prealabile datau din 2004 și că noile dispoziții ale Manualului de proceduri nu li se aplicau, trebuie să se ajungă la concluzia că acesta a fost un exercițiu voluntar al societății, ceea ce nu demonstrează că un sistem eficient de verificare a fost de fapt pus în aplicare de către GI. Mai mult, nu s-a arătat că remiterea excesivă a taxei, așa cum a fost calculată de către contabilul autorizat, a fost de fapt plătită guvernului.(e) Concluzie(27) Scutirea de taxele de import constituie o subvenție în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, adică o contribuție financiară a GI, ceea ce a conferit un avantaj exportatorilor care au făcut obiectul anchetei.(28) În plus, AAS pentru exporturi fizice sunt condiționate prin lege de rezultatele la export și, prin urmare, sunt considerate specifice și susceptibile de a face obiectul unor măsuri compensatorii în sensul articolului 3 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază. O societate nu poate obține niciun avantaj în cadrul acestor sisteme fără a încheia un angajament de export.(29) Subsistemul aplicat în cazul de față nu poate fi considerat un sistem autorizat cu rambursare a taxelor vamale sau un sistem cu rambursare a taxelor vamale pentru produsele de înlocuire în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Sistemul nu respectă normele stricte stipulate în anexa I punctul (i), anexa II (definiție și norme privind sistemele cu rambursare a taxelor vamale) și în anexa III (definiție și norme privind sistemele cu rambursare a taxelor vamale pentru produsele de înlocuire) din regulamentul de bază. GI nu a aplicat în mod eficace niciun sistem sau procedură de verificare prin care să confirme dacă și ce cantitate de materii prime au fost consumate în fabricarea produsului exportat [anexa II partea (II) punctul (4) din regulamentul de bază și, în cazul sistemelor cu rambursare a taxelor vamale pentru produsele de înlocuire, anexa III partea (II) punctul (2) din regulamentul de bază]. Normele SION în sine nu pot fi considerate un sistem de verificare a consumului real, deoarece nu permit GI să verifice cu suficientă precizie ce cantitate de materii prime a fost consumată în fabricarea produsului pentru export. În plus, GI nu a exercitat, pe parcursul PAR, un control eficace pe baza unui registru de consum real ținut în mod corect. În plus, GI nu a realizat o examinare suplimentară pe baza materiilor prime reale implicate, deși aceasta ar trebui realizată în mod normal, în absența aplicării eficace a unui sistem de verificare [anexa II partea (II) punctul (5) și anexa III partea (II) punctul (3) din regulamentul de bază].(30) Prin urmare, acest subsistem poate face obiectul unor măsuri compensatorii.(f) Calculul valorii subvenției(31) În absența unor sisteme permise cu rambursare a taxelor vamale sau a sistemelor cu rambursare a taxelor vamale pentru produse de înlocuire, avantajul care face obiectul măsurilor compensatorii este remiterea tuturor taxelor de import aplicate în mod normal asupra materiilor prime importate. În această privință, se observă că regulamentul de bază prevede măsuri compensatorii nu numai pentru remiterea „excesivă” de taxe. În conformitate cu articolul 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și anexa I punctul (i) din regulamentul de bază, doar remiterea excesivă a taxelor poate face obiectul unor măsuri compensatorii, cu condiția să fie îndeplinite condițiile prevăzute în anexele II și III din regulamentul de bază. Totuși, aceste condiții nu au fost îndeplinite în cazul de față. Astfel, dacă se stabilește absența unui proces de monitorizare adecvat, excepția anterioară privind sistemele cu rambursarea taxelor vamale nu este aplicabilă și se aplică regula normală a măsurilor compensatorii aplicate la valoarea taxelor neplătite (venitul neperceput), mai degrabă decât o presupusă remitere excesivă. Așa cum se prevede în anexele II partea (II) și III partea (II) din regulamentul de bază, sarcina de a calcula astfel de remiteri excesive nu cade asupra autorității care efectuează ancheta. Dimpotrivă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază, aceasta trebuie doar să stabilească suficiente elemente de probă ca să respingă fiabilitatea unui pretins sistem de verificare.(32) Valoarea subvenției pentru exportatorul care a utilizat AAS a fost calculată pe baza taxelor de import nepercepute (taxa vamală de bază și taxa vamală suplimentară specială) pe materialele importate în cadrul subsistemului utilizat pentru produsul în cauză în cursul PAR (numărătorul). În conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază, costurile suportate în mod necesar pentru obținerea subvenției au fost deduse din valoarea subvenției pe baza depunerii unor cereri justificate. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției a fost alocată în funcție de cifra de afaceri la export generată de produsul în cauză în cursul PAR (numitorul), deoarece subvenția este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.(33) Nivelul subvenției stabilite cu privire la acest sistem în cursul PAR pentru producătorul cooperant în cauză se ridică la 0,3%.2. Sistemul de credite pentru taxe de import (Duty Entitlement Passbook Scheme „DEPBS”)(a) Temei juridic(34) Descrierea detaliată a acestui sistem se regăsește la alineatul 4.3 din documentul privind politica exporturilor și importurilor 2004-2009 și în capitolul 4 din Manualul de proceduri 2004-2009 (volumul I).(b) Eligibilitate(35) Orice producător-exportator sau comerciant-exportator este eligibil în cadrul acestui sistem.(c) Aplicare practică a DEPBS(36) Orice exportator eligibil poate solicita credite DEPBS care se calculează ca procent din valoarea produselor exportate în cadrul acestui sistem. Autoritățile indiene au stabilit astfel de rate DEPBS pentru majoritatea produselor, inclusiv pentru produsul în cauză. Acestea sunt stabilite în funcție de SION, ținând seama de partea estimată de materii prime importate din produsul exportat și de efectul taxelor vamale aplicabile acestor importuri, indiferent dacă taxele de import au fost realmente plătite sau nu.(37) Pentru a fi eligibilă pentru acordarea de beneficii în cadrul acestui sistem, o societate trebuie să exporte. În momentul tranzacției de export, exportatorul trebuie să prezinte o declarație prin care să comunice autorităților indiene că exportul se efectuează în cadrul DEPBS. Pentru ca bunurile să poată fi exportate, autoritățile vamale indiene eliberează, în cursul procedurii de expediere, un aviz de expediere. Acest document indică, printre altele, valoarea creditului DEPBS care trebuie acordat pentru această tranzacție de export. În acest stadiu, exportatorul cunoaște avantajul de care urmează să beneficieze. Odată ce autoritățile vamale eliberează un aviz de expediere, GI nu mai are niciun mijloc să influențeze acordarea unui credit DEPBS. Nivelul DEPBS relevant pentru a calcula beneficiul este cel aplicat la data declarației de export.(38) Creditele DEPBS pot fi transferate liber și au o valabilitate de până la 12 luni de la data acordării lor. Acestea pot fi folosite pentru plata taxelor vamale datorate pentru orice import ulterior de mărfuri nesupuse restricțiilor la import, cu excepția mijloacelor de producție. Produsele astfel importate pot fi vândute pe piața internă (fiind supuse impozitelor pe vânzări) sau utilizate altfel.(39) Cererile de credite DEPBS se prezintă în format electronic și pot acoperi un număr nelimitat de tranzacții de export. În realitate, nu există un termen strict pentru a solicita credite DEPBS. Sistemul electronic utilizat pentru gestionarea DEPBS nu exclude în mod automat tranzacțiile de export efectuate după termenul de depunere a cererilor menționat în capitolul 4.47 din Manualul de proceduri 2004-2009 (volumul I). Mai mult, așa cum se prevede clar în capitolul 9.3 din Manualul de proceduri 2004-2009 (volumul I), cererile primite după expirarea termenelor de depunere pot fi întotdeauna luate în considerare cu instituirea unei taxe de penalizare (10 % din credit).(d) Comentarii formulate în urma comunicării informațiilor(40) Un exportator cooperant a argumentat că toate creditele DEPB obținute de către societate au fost utilizate pentru a importa materiale folosite la fabricarea produsului în cauză, cu toate că s-a permis, în principiu, utilizarea lor în alte scopuri, așa cum s-a menționat mai sus. Acest exportator a indicat că, prin urmare, utilizarea efectivă a DEPB de către societate era, în acea privință, în conformitate cu un sistem normal cu rambursare a taxelor vamale și că, prin urmare, doar remiterea excesivă, dacă există, ar trebui să facă obiectul unor măsuri compensatorii. Cu toate acestea, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și anexa I punctul (i) din regulamentul de bază, remiterea excesivă a taxelor poate face obiectul unor măsuri compensatorii doar dacă condițiile prevăzute în anexele II și III din regulamentul de bază sunt îndeplinite. Aceste condiții, așa cum s-a explicat în considerentul (43), nu au fost îndeplinite în cazul de față. Astfel, se aplică regula normală a măsurilor compensatorii aplicate la valoarea taxelor neplătite (venitul neperceput), mai degrabă decât o presupusă remitere excesivă.(e) Concluzii privind DEPBS(41) Sistemul DEPB acordă subvenții în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Creditele DEPBS reprezintă o contribuție financiară a GI, deoarece, în final, ele sunt utilizate pentru plata taxelor de import, GI renunțând astfel la venituri vamale exigibile în mod normal. În plus, creditele DEPBS conferă exportatorului un avantaj prin ameliorarea lichidității societății. Sistemul DEPBS este subordonat de drept rezultatelor la export;(42) prin urmare, se consideră specific și susceptibil de a face obiectul unor măsuri compensatorii în sensul articolului 3 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază.(43) Acest sistem nu poate fi considerat un sistem autorizat cu rambursare a taxelor vamale sau un sistem cu rambursare a taxelor vamale pentru produsele de înlocuire în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Sistemul nu respectă normele stricte stipulate în anexa I punctul (i), anexa II (definiție și norme privind sistemele cu rambursare a taxelor vamale) și în anexa III (definiție și norme privind sistemele cu rambursare a taxelor vamale pentru produsele de înlocuire) din regulamentul de bază. Nimic nu obligă exportatorul să consume efectiv în procesul de producție bunurile importate scutite de taxe vamale, iar valoarea creditelor nu se calculează în funcție de cantitatea reală de materii prime utilizate. În plus, nu există niciun sistem sau procedură prin care s-ar putea verifica ce materii prime sunt consumate în procesul de producție a produsului exportat sau dacă s-a realizat o plată excesivă de taxe de import, în sensul punctului (i) din anexa I și al anexelor II și III din regulamentul de bază. În fine, exportatorii pot beneficia de avantajele DEPBS indiferent dacă importă sau nu materii prime. Pentru a obține avantajul, exportatorul trebuie pur și simplu să exporte bunuri, fără a fi nevoie să facă dovada că a importat materii prime. Astfel, chiar și exportatorii ale căror materii prime sunt de origine națională și care nu importă niciunul dintre bunurile utilizate ca materii prime pot încă beneficia de avantajele sistemului DEPBS.(f) Calculul valorii subvenției(44) În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) și articolul 5 din regulamentul de bază, valoarea subvenției care poate face obiectul unor măsuri compensatorii a fost calculată în ceea ce privește avantajul conferit beneficiarului, astfel cum a fost constatat în perioada anchetei de reexaminare. În această privință, s-a considerat că avantajul era conferit beneficiarului în momentul tranzacției de export efectuate în temeiul acestui sistem. În acest moment, GI poate renunța să mai perceapă taxe vamale, ceea ce constituie o contribuție financiară în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Odată ce autoritățile vamale eliberează un aviz de expediere care indică, printre altele, valoarea creditului DEPBS care trebuie acordat pentru această tranzacție de export, GI nu mai are niciun mijloc prin care să influențeze acordarea subvenției și valoarea acesteia. În plus, producătorii-exportatori cooperanți au înscris creditele DEPBS ca profit, în conformitate cu principiile „contabilității de angajamente”, în momentul tranzacției de export.(45) Pe baza depunerii unor cereri justificate, costurile suportate în mod necesar pentru a beneficia de subvenție au fost deduse din creditele astfel stabilite pentru a obține valoarea subvenției (numărător), în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției a fost repartizată pe cifra de afaceri totală realizată la export în perioada anchetei de reexaminare (numitor), deoarece subvenția este subordonată rezultatelor la export și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.(46) Nivelurile subvenției stabilite cu privire la acest sistem pe parcursul PAR pentru producătorii-exportatori cooperanți se ridică la 6,2% și 5,7%.3. Sistemul taxelor preferențiale la importul de mijloace de producție (Export Promotion Capital Goods Scheme, „EPCGS")(a) Temei juridic(47) Descrierea detaliată a EPCGS se regăsește în capitolul 5 din documentul privind politica exporturilor și importurilor 2004-2009 și în capitolul 5 din Manualul de proceduri 2004-2009 (volumul I).(b) Eligibilitate(48) Pot beneficia de acest sistem producătorii-exportatori, comercianții-exportatori „asociați” producătorilor și furnizorilor de servicii.(c) Aplicare practică(49) Sub rezerva unei obligații de export, societățile sunt autorizate să importe mijloace de producție (noi și, din aprilie 2003, mijloace de producție uzate, vechi de până la 10 ani) cu un nivel al taxei redus. În acest scop, GI eliberează la cerere o licență EPCGS în schimbul achitării unei taxe. Până la 31 martie 2000, se aplica un nivel efectiv al taxelor de 11% (inclusiv o suprataxă de 10%) și, pentru importurile cu valoare ridicată, un nivel zero al taxelor. Din aprilie 2000, sistemul prevede un nivel redus al taxelor de import de 5%, care se aplică tuturor mijloacelor de producție importate în temeiul acestui sistem. Pentru a respecta obligația de export, mijloacele de producție importate trebuie utilizate pentru a produce o anumită cantitate de bunuri pentru export într-o perioadă dată.(50) Titularul licenței EPCGS poate, de asemenea, să obțină mijloacele de producție în țară. Într-un astfel de caz, producătorul local de mijloace de producție poate beneficia de avantaj pentru importul scutit de taxe vamale al componentelor necesare pentru producerea acestor mijloace de producție. Invers, producătorul local poate cere titularului licenței EPCGS avantajul exporturilor estimate pentru furnizarea mijloacelor de producție.(d) Concluzie privind sistemul EPCG(51) Sistemul EPCG acordă subvenții în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Reducerea taxelor reprezintă o contribuție financiară a GI, deoarece prin această concesie GI renunță la venituri vamale exigibile în mod normal. În plus, reducerea taxelor conferă exportatorilor un avantaj, ameliorând lichiditatea societății prin taxele de import economisite.(52) În plus, EPCGS este subordonat de drept rezultatelor la export, deoarece aceste licențe nu pot fi obținute fără angajamentul de a exporta. Prin urmare, se consideră specific și susceptibil de a face obiectul unor măsuri compensatorii în conformitate cu articolul 3 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază.(53) În fine, acest sistem nu poate fi considerat un sistem autorizat cu rambursare a taxelor vamale sau un sistem cu rambursare a taxelor vamale pentru produsele de înlocuire în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Mijloacele de producție nu sunt acoperite de astfel de sisteme, astfel cum prevede anexa I, punctul (i), din regulamentul de bază, deoarece nu se consumă în procesul de fabricație a produselor exportate.(e) Calculul valorii subvenției(54) În conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din regulamentul de bază, valoarea subvenției a fost calculată pe baza taxelor vamale neachitate pentru mijloacele de producție importate repartizate pe o perioadă care corespunde perioadei normale de amortizare a acestor mijloace de producție. În conformitate cu practicile obișnuite, valoarea astfel calculată, care se poate atribui PAR, a fost ajustată prin adăugarea dobânzii corespunzătoare acestei perioade, astfel încât să reflecte întreaga valoare a beneficiului în timp. Rata dobânzii comerciale pe termen lung în perioada anchetei de reexaminare din India a fost considerată adecvată acestui scop. Pe baza depunerii unor cereri justificate, costurile suportate în mod necesar pentru a beneficia de subvenție au fost deduse din această sumă pentru a obține valoarea subvenției (numărător), în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază. În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției a fost repartizată pe cifra de afaceri realizată la export în perioada anchetei de reexaminare (numitor), deoarece subvenția este subordonată rezultatelor la export și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.(55) Nivelurile subvenției stabilite cu privire la acest sistem pe parcursul PAR pentru producătorii cooperanți se ridică la 0,7 % și 0,3%.(f) Comentarii formulate în urma comunicării informațiilor(56) Un exportator cooperant a evidențiat o greșeală în metodologia utilizată inițial pentru a calcula avantajele EPCG, în special în ceea ce privește valoarea dobânzii aplicate. Această greșeală, care i-a afectat pe ambii exportatori cooperanți, a fost corectată.4. Sistemul scutirii de impozitul pe venit (Income Tax Exemption Scheme, „ITES")Sec țiunea 80HHC din Legea impozitului pe venit 1961 (Income Tax Act, „ITA”)(57) În cadrul acestui sistem, exportatorii puteau beneficia de o scutire parțială de impozitul pe profit realizat din vânzările la export. Temeiul juridic al acestei scutiri este prevăzut în secțiunea 80HHC din ITA.(58) Această dispoziție a fost eliminată începând cu anul de evaluare 2005-2006 (exercițiul financiar de la 1 aprilie 2004 la 31 martie 2005); astfel, secțiunea 80HHC din ITA nu mai conferă niciun avantaj după 31 martie 2004. Producătorii-exportatori cooperanți nu au beneficiat de niciun avantaj în cadrul acestui sistem pe perioada anchetei de reexaminare. În consecință, deoarece sistemul a fost retras, nu va face obiectul unor măsuri compensatorii, în conformitate cu articolul 15 alineatul (1) din regulament.Secțiunea 80IA din ITA(a) Temei juridic(59) Sistemul se bazează pe secțiunea 80 I A din ITA. Această dispoziție a fost inclusă în ITA prin Legea finanțelor din 2001.(b) Eligibilitate(60) Secțiunea 80 I A din ITA se aplică societăților angajate în crearea de facilități pentru infrastructură, inclusiv generarea și distribuția de energie electrică, în orice regiune a Indiei.(c) Aplicare practică(61) În conformitate cu dispozițiile secțiunii 80 I A din ITA, o sumă corespunzătoare profitului rezultat din activitățile de generare a energiei electrice este scutit de impozitul pe profit pentru 10 ani consecutivi din primii 15 ani de funcționare a unității generatoare. Unitatea în cauză trebuie să fie nouă și să fi început să funcționeze în perioada 1 aprilie 2003 - 31 martie 2010.(62) Calculul deducerii impozitului pe venit face parte din declarația de impunere anuală a societății și este auditată împreună cu profiturile și pierderile societății, precum și cu alte situații financiare. Acesta trebuie să respecte normele prevăzute de ITA, și anume, valoarea contabilă a energiei electrice generate trebuie să reflecte valoarea sa de piață. Autoritățile financiare au rolul de a verifica dacă calculul deducerii impozitului pe venit respectă normele ITA și conturile auditate ale societății. Ancheta a evidențiat elemente de probă conform cărora autoritățile au verificat calculul în practică și au efectuat ajustări la calcule acolo unde se impunea.(63) Ancheta a arătat că ambii producători-exportatori care au făcut obiectul anchetei au înființat uzine care produc electricitate pentru consumul propriu în cadrul unităților de producție a grafitului. Prin urmare, ei au cerut deducerea corespunzătoare a impozitului pe venit, în conformitate cu dispozițiile ITA.(d) Concluzii privind ITES în cadrul secțiunii 80 I A din ITA(64) Scutirea de impozitul pe venit este o subvenție în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, și anume, o contribuție financiară a GI, care a conferit un avantaj exportatorilor care au făcut obiectul anchetei.(65) Totuși, ancheta a evidențiat că accesul la ITES în conformitate cu secțiunea 80 I A din ITA nu este limitat pentru anumite întreprinderi în sensul articolului 3 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază. Acest sistem pare să fie disponibil pentru toate societățile, pe baza unor criterii obiective. De asemenea, nu a fost identificat niciun alt element de probă, în acest caz, care să indice că sistemul este specific.(66) În plus, sistemul este asociat unui produs (electricitatea) altul decât produsul în cauză și, astfel, avantajele din cadrul sistemului sunt obținute pe baza unei activități care nu este producția sau vânzarea produsului în cauză. În aceste condiții, se consideră că orice avantaje conferite exportatorilor implicați în cadrul acestui sistem nu trebuie să facă obiectul unor măsuri compensatorii.3. Scutirea de impozitul pe electricitate (Electricity Duty Exemption, „EDE")(67) În conformitate cu Politica de promovare industrială din 2004, statul Madhya Pradesh („MP”) oferă scutire de impozitul pe electricitate societăților industriale care investesc în generarea de energie electrică pentru nevoi proprii.(a) Temei juridic(68) Descrierea sistemului de scutire de impozitul pe electricitate aplicat de guvernul MP este expus în secțiunea 3-B din Legea privind impozitul pe electricitate din 1949.(b) Eligibilitate(69) Orice societate industrială aflată sub jurisdicția guvernului MP care investește în uzine care produc electricitate pentru consumul propriu noi.(c) Aplicare practică(70) În conformitate cu o notificare din 29 septembrie 2004 a Guvernului MP, societățile sau persoanele care investesc în uzine noi de cogenerare a electricității cu o capacitate de peste 10 KW pot obține de la Inspectoratul pentru electricitate din MP un certificat de scutire de la impozitul pe electricitate. Scutirea se acordă exclusiv pentru electricitatea generată pentru consum propriu și numai dacă uzina electrică nouă nu înlocuiește una mai veche. Scutirea se acordă pe o perioadă de cinci ani.(71) O notificare a Guvernului MP, datată 5 aprilie 2005, a scutit uzina electrică nouă, înființată de unul dintre producătorii-exportatori cooperanți în ancheta în cauză, de impozitul pe electricitate pe o perioadă de zece ani.(d) Comentarii formulate în urma comunicării informațiilor(72) Exportatorul cooperant căruia i s-a acordat o scutire de la impozitul pe electricitate a indicat că sistemul EDE nu este specific și că este aplicat fără discriminare tuturor societăților eligibile. Conform exportatorului, politica inițială de acordare a unei scutiri pentru cinci ani a fost revizuită ulterior de Guvernul statului Madhya Pradesh pentru a conferi o scutire pentru zece ani. Cu toate acestea, nicio notificare publicată a unei astfel de schimbări a politicii nu a fost prezentată nici de exportatorul cooperant, nici de GI în cadrul răspunsurilor lor.(e) Concluzie privind sistemul EDE(73) Acest sistem constituie o subvenție în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Acesta reprezintă o contribuție financiară a Guvernului MP, deoarece acest stimulent reduce veniturile publice în mod normal exigibile. În plus, acesta conferă un avantaj societății căreia i se acordă.(74) Deși Politica de promovare industrială din 2004 și notificarea din 29 septembrie 2004 a Guvernului MP prevăd o perioadă de scutire de cinci ani, producătorului-exportator în cauză i s-a acordat o scutire de 10 ani. Prin urmare, acest stimulent nu pare să se acorde în funcție de criterii și condiții stabilite clar de o lege, un regulament sau orice alt document oficial.(f) Calculul valorii subvenției(75) Beneficiul producătorului-exportator a fost calculat pe baza valorii impozitului pe electricitate exigibilă în mod normal pe perioada anchetei de reexaminare, dar care a rămas neachitată în conformitate cu acest sistem. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, valoarea subvenției (numărătorul) a fost repartizată apoi în funcție de cifra totală a vânzărilor pe perioada anchetei de reexaminare (numitorul), deoarece se referă la toate vânzările, atât în plan intern, cât și la export, și deoarece nu s-a acordat în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.(76) S-a stabilit astfel o marjă a subvenției de 0,7% pentru o societate care a beneficiat de avantaje în cadrul EDE.III. Valoarea subvențiilor care fac obiectul măsurilor compensatorii(77) Se reamintește că, prin Regulamentul (CE) nr. 1628/2004 al Consiliului, valoarea subvențiilor care fac obiectul măsurilor compensatorii, exprimate ad valorem , se ridica la 15,7% și, respectiv, 7% pentru cei doi producători-exportatori care au cooperat în cadrul prezentei reexaminări intermediare parțiale.(78) În perioada prezentei reexaminări intermediare parțiale, valorile subvențiilor care fac obiectul unor măsuri compensatorii, exprimate ad valorem , erau astfel cum sunt prezentate în lista de mai jos:Societate | ALS | DEPB | EPCG | EDE | Total |Graphite India Ltd. | nimic | 6,2% | 0,1% | nimic | 6,3% |HEG Ltd. | 0,3% | 5,7% | 0,5% | 0,7% | 7,2% |IV. MĂSURI COMPENSATORII(79) În conformitate cu dispozițiile articolului 19 din regulamentul de bază antisubvenție și în temeiul prezentei reexaminări intermediare parțiale enunțate la punctul 3 al avizului de inițiere, se stabilește că nivelul de subvenționare pentru producătorii cooperanți s-a schimbat; în consecință, nivelul taxei compensatorii impuse prin Regulamentul (CE) nr. 1628/2004 al Consiliului trebuie modificat corespunzător.(80) Taxa compensatorie reexaminată a rezultat din anchetele paralele antisubvenție și antidumping („anchetele inițiale”). În conformitate cu articolul 24 alineatul (1) din regulamentul de bază și articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene, taxele antidumping instituite de Regulamentul (CE) nr. 1629/2004 al Consiliului au fost modificate în măsura în care valorile subvențiilor și marjele de dumping erau generate de aceeași situație.(81) Sistemele de subvenții care au făcut obiectul anchetei și au fost considerate susceptibile să facă obiectul unor măsuri compensatorii în procedura actuală de reexaminare, cu excepția EDE, au constituit subvenții la export în sensul articolului 3 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază.(82) Prin urmare, se impune reajustarea taxei antidumping pentru a reflecta noile niveluri ale subvenționării identificate de prezenta reexaminare, în ceea ce privește subvențiile la export. În plus, în conformitate cu articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază, nivelul taxelor compensatorii nu ar trebui să depășească marja de eliminare a prejudiciului evidențiat de ancheta inițială. La fel ca în ancheta inițială, dat fiind nivelul înalt de cooperare (100%), marja reziduală a subvențiilor a fost stabilită la nivelul societății cu cea mai înaltă marjă individuală.(83) Astfel, nivelurile taxelor compensatorii și antidumping ar trebui modificate după cum urmează:Societate | Marja subvenției | Marja de dumping | Marja de eliminare a prejudiciului | Taxă compensatorie | Taxă antidumping |Graphite India Ltd. | 6,3% | 31,1% | 15,7% | 6,3% | 9,4% |HEG Ltd. | 7,2% | 24,4% | 7,0% | 7,0% | 0% |Toate celelalte | 7,2% | 31,1% | 15,7% | 7,2% | 8,5% |(84) Un exportator cooperant a indicat că, deoarece prezenta reexaminare intermediară parțială s-a limitat la nivelul subvenționării, taxele antidumping nu ar trebui modificate.(85) În această privință, se reamintește că avizul de inițiere al prezentei reexaminări a menționat că „pentru acele societăți care sunt supuse atât măsurilor antidumping cât și celor compensatorii, măsura antidumping poate fi modificată în consecință, dacă apare o schimbare în măsura compensatorie.” Schimbarea în taxele antidumping nu este rezultatul unor noi concluzii referitoare la nivelul de dumping, ci o consecință automată a faptului că marjele inițiale de dumping fuseseră modificate pentru a reflecta nivelul subvențiilor la export identificate și că acestea au fost acum revizuite.(86) Nivelurile taxelor compensatorii individuale ale societăților specificate în prezentul regulament reflectă situația constatată în cursul reexaminării intermediare parțiale. Astfel, acestea sunt aplicabile exclusiv importurilor produsului în cauză fabricat de aceste societăți. Importurile produsului în cauză fabricat de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv entitățile asociate celor menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri și se vor supune nivelului taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.(87) Orice cerere prin care se solicită aplicarea acestor niveluri ale taxelor compensatorii individuale (de exemplu, ca urmare a schimbării numelui entității sau a creării unor entități de producție sau vânzare noi) vor fi adresate imediat Comisiei[5] împreună cu toate informațiile relevante, în special orice modificare privind activitățile societății legate de producție, vânzări în plan intern sau la export asociate, de exemplu, cu respectiva schimbare de nume sau cu respectiva schimbare a entităților de producție și de vânzare. Prin prezenta, Comisia este împuternicită, dacă este cazul și după consultarea comitetului consultativ, să modifice regulamentul în mod corespunzător prin actualizarea listei de societăți care beneficiază de niveluri individuale ale taxei,ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:Articolul 1La articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 1628/2004, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:„Nivelul taxei compensatorii definitive aplicabile prețului net franco frontieră comunitară, înainte de vămuire, pentru produsele fabricate de societățile enumerate mai jos, se stabilește după cum urmează:Societate | Taxă definitivă | Cod adițional TARIC |Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta — 700016, West Bengal | 6,3% | A530 |Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector- 1, Noida — 201301, Uttar Pradesh | 7,0% | A531 |Toate celelalte | 7,2% | A999 |”Articolul 2La articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 1629/2004, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:„Nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului net franco frontieră comunitară, înainte de vămuire, pentru produsele fabricate de societățile enumerate mai jos, se stabilește după cum urmează:Societate | Taxă definitivă | Cod adițional TARIC |Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta — 700016, West Bengal | 9,4% | A530 |Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector- 1, Noida — 201301, Uttar Pradesh | 0% | A531 |Toate celelalte | 8,5% | A999 |”Articolul 3Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.Adoptat la Bruxelles, […]Pentru ConsiliuPreședintele […] [1] JO L 288, 21.10.1997, p. 1.[2] JO L 295, 18.9.2004, p. 4.[3] JO L 295, 18.9.2004, p. 10.[4] JO C 230, 2.10.2007, p. 9.[5] European Commission, Directorate General for Trade, Directorate H, Office N-105 4/92, 1049 Bruxelles, Belgia.


title: Propunere de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1290/2005 privind finanţarea politicii agricole comune

text:
     COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE

                                   Bruxelles, 20.3.2007
                                   COM(2007) 122 final

                                   2007/0045 (CNS)

                       Propunere de

           REGULAMENT AL CONSILIULUI

     de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1290/2005
         privind finanţarea politicii agricole comune

                  (prezentată de Comisie)

RO                                                        RO
 ---pagebreak---                                         EXUNERE DE MOTIVE

     1.    CONTEXTUL PROPUNERII

           • Motivele şi obiectivele propunerii
           Cerinţele privind publicarea informaţiilor referitoare la beneficiarii fondurilor
           comunitare, astfel cum au fost incluse în Regulamentul financiar prin Regulamentul
           (CE, Euratom) nr. 1995/2006 din 13 decembrie 2006 prevăd ca detaliile necesare să
           fie stabilite conform normelor sectoriale relevante. În scopul punerii în aplicare a
           acestei obligaţii, este necesară modificarea Regulamentului (CE) nr. 1290/2005 al
           Consiliului privind finanţarea politicii agricole comune. În plus, trebuie abordate o
           serie de probleme importante referitoare la punerea în aplicare eficientă a
           regulamentului.
           Următoarele teme sunt incluse în această propunere:

           1.     Publicarea informaţiilor privind beneficiarii fondurilor FEGA şi FEADR
           Propunerea fixează următoarele principii:
           –      referitor la cheltuielile FEGA, diferenţierea plăţilor directe de alte fonduri,
           –      referitor la cheltuielile FEADR, regruparea într-o singură sumă a tuturor
                  fondurilor publice,
           –      publicare anuală ex-post după an bugetar,
           –      publicarea informaţiilor privind cheltuielile FEADR pentru exerciţiul financiar
                  care începe la 1 ianuarie 2007 şi privind cheltuielile FEGA, de la 16 octombrie
                  2007,
           –      publicarea informaţiilor la nivel naţional este asigurată de statele membre.
           Detaliile procedurii se stabilesc prin normele de punere în aplicare care urmează a fi
           adoptate de către Comisie.
           Anexa VI la Regulamentul (CE) nr. 1974/2006 al Comisiei din 15 decembrie 2006 de
           stabilire a normelor detaliate de punere în aplicare a Regulamentului (CE)
           nr. 1698/2005 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul European
           Agricol pentru Dezvoltare Rurală (FEADR)1 prevede că, începând cu 2008,
           autoritatea de gestionare publică cel puţin un raport de execu ie pe an, sub formă
           electronică sau sub altă formă, lista beneficiarilor politicii de dezvoltare rurală,
           numele operaţiunilor şi valoarea contribuţiei publice alocată acestor operaţiuni.
           Totuşi, data la care începe publicarea acestor infornaţii este în prezent cea indicată în
           Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002, astfel cum a fost modificat prin
           Regulamentul (CE) nr. 1995/2006, care prevede o publicare ex-post a beneficiarilor
           acestui fond, începând cu 1 ianuarie 2007.

     1
          JO L 368, 23.12.2006, p. 15

RO                                                 2                                                   RO
 ---pagebreak---      2.    Reducerea şi suspendarea plăţilor lunare şi a plăţilor intermediare în avantajul
           statelor membre
     Mecanismul actual prevăzut de articolele 17 şi 27 nu este bine adaptat situaţiilor în
     care componentele esenţiale ale sistemului naţional de control nu există sau nu sunt
     eficiente de mult timp şi în cazul în care nu există nicio soluţie în viitorul apropiat. De
     aceea, se propune introducerea unui mecanism nou care ar împuternici Comisia, fără
     titlu de obligaţie, să reducă sau să suspende plăţile. Acest mecanism poate fi declanşat
     doar în cazul în care sunt întrunite condiţiile de mai jos:
     –     Comisia a impus deja două corecţii financiare referitoare la aceleaşi măsuri şi
           din aceleaşi motive;
     –     una sau mai multe din componentele esenţialele sistemului de control respectiv
           nu există sau nu sunt operaţionale din cauza că neregularităţile constatate sunt
           grave şi persistă;
     –     potrivit analizei Comisiei, statul membru în cauză nu a pus în aplicare
           recomandarea menită să rezolve situaţia şi nu poate remedia neregularităţile
           respective în viitorul apropiat.
     Suspendarea sau reducerea urmează „scrisorii de avertizare” transmisă statului
     membru. Decizia este valabilă pentru o perioadă de timp care urmează a fi stabilită de
     Comisie în aşa fel încât să acopere plăţile ulterioare deciziei, fără a fi nevoie de
     repetarea lunară a procedurii.

     3.    Modificarea articolului 31 alineatul (5) din Regulament (excepţii la aşa-numita
           regulă a celor 24 de luni)
     Regulamentul (CEE) nr. 4045/89 solicită statelor membre să efectueze controale ex-
     post asupra unor cheltuieli PAC. O interpretare literală a regulii celor 24 de luni
     stabilite la articolul 31 alineatul (4) din regulament nu permite Comisiei să impună
     corecţii financiare statelor membre, în cazul în care acestea nu respectă obligaţiile de
     control în conformitate cu regulamentul menţionat anterior, datorate lipsei de timp
     după efectuarea controlului de către statul membru. Din acest motiv, se propune
     modificarea articolului 31 alineatul (5) din regulament pentru a oferi Comisiei
     suficient timp să verifice dacă statele membre şi-au îndeplinit obligaţiile de control în
     conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 4045/89 şi, dacă este cazul, să impună
     corecţii financiare.

     4.    Competenţe executive conferite Comisiei în temeiul articolului 42
     Se propune adaptarea acestui articol pentru a permite Comisiei să adopte modalităţi
     de aplicare pentru toate dispoziţiile stabilite în regulament. În plus, având în vedere
     noul articol inclus în regulament referitor la transparenţă, se recomandă să se facă
     trimitere direct la dispoziţia articolului privind competenţele executive în domeniul
     transparenţei, pentru a permite Comisiei să adopte modalităţi detaliate de aplicare.

     5.    Adaptări tehnice
     În final, se propune soluţionare unei serii de probleme tehnice minore care au fost
     constatate, referitoare, în special, la coerenţa dintre gestiunea financiară a FEGA şi
     gestiunea financiară a Fondurilor structurale şi finanţarea măsurilor de intervenţie
     financiară în cazul în care nu s-a fixat nicio sumă unitară..

RO                                          3                                                      RO
 ---pagebreak---           • Contextul general
          Reducerea plăţilor lunare şi intermediare este deja posibilă în temeiul legislaţiei în
          vigoare. Totuşi, în cazul situaţiei specifice care face obiectul acestei propuneri, mai
          sunt posibile unele ameliorări. În ceea ce priveşte transparenţa, evoluţia legislaţiei
          necesită o adaptare a regulamentului.
          • Dispoziţii în vigoare în sfera de acoperire a propunerii
          Articolele 17, 27 şi 42 din Regulamentul (CE) nr. 1290/2005 al Consiliului
          Articolul 105 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006
          Articolele 30 alineatul (3) şi 53b din Regulamentul (CE) nr. 1605/2002 al Consiliului
          • Coerenţa cu celelalte politici şi obiective ale Uniunii
          Nu se aplică.

     2.   CONSULTAREA PĂRŢILOR INTERESATE ŞI EVALUAREA IMPACTULUI
          • Consultarea părţilor interesate
          Nu se aplică, având în vedere că propunerea se referă, în special, la relaţia dintre
          statele membre şi Comisie.
          • Obţinerea şi utilizarea expertizei
          Expertiză externă nu a fost necesară.
          • Evaluarea impactului
          Pentru a modifica un regulament al Consiliului, este necesară adoptarea unui nou
          regulament al Consiliului.
          După cum s-a explicat, nu se poate recurge la alte modalităţi având în vedere că nu au
          aceleaşi efect juridic.

     3.   ELEMENTE JURIDICE ALE PROPUNERII
          • Sinteza acţiunii propuse
          –    Introducerea dispoziţiilor legale privind transparenţa
          –    un mecanism nou de reducere plăţilor lunare şi intermediare de fonduri pentru
               PAC destinate statelor membre într-o situaţie specifică
          –    ameliorarea aplicabilităţii corecţiunilor financiare pentru controalele ulterioare
               plăţilor
          –    adaptări tehnice
          • Baza legală
          Articolul 37 alineatul (2) al treilea paragraf din Tratatul de instituire a Comunităţii
          Europene.
          • Principiul subsidiarităţii
          Propunerea intră sub incidenţa competenţei exclusive a Comunităţii. În consecinţă,
          principiul subsidiarităţii nu se aplică.

RO                                                4                                                 RO
 ---pagebreak---            • Principiul proporţionalităţii
           Propunerea respectă principiul proporţionalităţii din următorul (următoarele)
           motiv(e).
           Modificarea cu privire la reduceri permite aplicarea unei proceduri care este în mare
           parte în conformitate cu procedurile în vigoare. În ceea ce priveşte transparenţa,
           propunerea se limitează la unele dispoziţii destul de simple care au primit acordul
           statelor membre în acest sens. În ceea ce priveşte celelalte modificări, acestea permit
           o mai bună punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1290/2005.
           Această propunere nu presupune nicio responsabilitate administrativă pentru
           autorităţile regionale şi locale, pentru agenţii economici şi cetăţeni. Responsabilitatea
           administrativă este minimă pentru statele membre şi Comunitate, iar sarcina
           financiară nu s-a modificat în trecut. Aspectele referitoare la transparenţă necesită un
           efort sporit din partea statelor membre şi a Comunităţii.
           • Alegerea instrumentelor
           Instrumente propuse: regulament.
           Alte mijloace nu ar fi adecvate din următorul/următoarele considerente(e):
           modificarea unui regulament al Consiliului necesită un alt regulament al acestuia.

     4.    CONSECINŢE BUGETARE
           Propunerea nu are consecinţe pentru bugetul comunitar.

     5.    INFORMAŢII SUPLIMENTARE
           • Abrogarea legislaţiei existente
           Nu.
           Totuşi, trebuie notat că în propunerea sa de regulament al Consiliului de stabilire a
           normelor în materie de modulare voluntară a plăţilor directe prevăzute în
           Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 de stabilire a normelor comune pentru schemele de
           sprijin direct în cadrul politicii agricole comune şi de stabilire a anumitor scheme de
           sprijin pentru agricultori şi de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1290/20052,
           Comisia a propus o modificare a articolului 42 din Regulamentul (CE) nr. 1290/2005
           care este similară cu modificarea de la articolul 1 alineatul (8) al prezentei propuneri,
           şi prin urmare, este înlocuită prin această nouă propunere.

     2
          COM(2006) 241 final.

RO                                               5                                                     RO
 ---pagebreak---                                                                   2007/0045 (CNS)

                                                   Propunere de

                                    REGULAMENT AL CONSILIULUI

                           de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1290/2005
                               privind finanţarea politicii agricole comune

     CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

     având în vedere Tratatul de instituire a Comunităţii Europene, în special articolul 37
     alineatul (2) al treilea paragraf,

     având în vedere propunerea Comisiei,

     având în vedere avizul Parlamentului European3,

     după consultarea autorităţii europene pentru protecţia datelor,

     întrucât:

     (1)    În cazul măsurilor de intervenţie pentru care nu s-a fixat o sumă unitară în cadrul unei
            organizări comune a pieţei, este necesar să se prevadă dispoziţii de punere în aplicare,
            în special în ceea ce priveşte modul în care se stabilesc sumele ce vor fi finanţate,
            finanţarea cheltuielilor care rezultă din imobilizarea fondurilor necesare pentru
            achiziţionarea de produse şi finanţarea cheltuielilor care rezultă din operaţiuni de
            stocare şi, dacă este cazul, de prelucrare.

     (2)    Având în vedere natura măsurilor şi a programelor reglementate de
            Decizia 90/424/CEE4 privind anumite cheltuieli în domeniul veterinar, trebuie să se
            prevadă că, în unele cazuri excepţionale cu adevărat justificate, FEGA poate finanţa
            costurile administrative şi de personal generate de executarea măsurilor şi programelor
            respective.

     (3)    Articolul 17 din Regulamentul (CE) nr. 1290/20055 al Consiliului prevede procedura
            pe care Comisia o va urma pentru a decide reducerea sau suspendarea plăţilor.
            Articolul 27 din acest regulament prevede procedura care trebuie urmată pentru a
            decide suspendarea sau reducerea plăţilor intermediare.

     (4)    În conformitate cu articolul 31 din Regulamentul (CE) nr. 1290/2005, Comisia
            hotărăşte sumele care vor fi excluse din finanţarea comunitară în cazul în care constată
            că aceste cheltuieli nu au fost efectuate în conformitate cu normele comunitare. În

     3
             JO C …, …, p. ….
     4
             JO L 224, 18.8.1990, p. 19. Decizie astfel după cum a fost modificată ultima dată prin Decizia
             2006/965/CE (JO L 397, 30.12.2006, p. 22).
     5
             JO L 209, 11.8.2005, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 320/2006
             (JO L 58, 28.2.2006, p. 42).

RO                                                        6                                                           RO
 ---pagebreak---             contextul procedurilor care duc la excluderea de la finanţarea comunitară, Comisia,
            pentru a soluţiona problema, adresează recomandări statului membru referitoare la
            aplicarea legislaţiei comunitare. În cazul în care statul membru nu pune în aplicare
            aceste recomandări, Comisia formulează alte decizii care au drept efect excluderea
            sumelor în cauză de la finanţarea comunitară. În plus, în unele cazuri se poate stabili că
            astfel de recomandări nu vor fi sau nu pot fi puse în aplicare în viitorul apropiat.
     (5)    În aceste condiţii, posibilitatea suspendării sau a reducerii plăţilor lunare sau
            intermediare, astfel cum se prevede în prezent la articolele 17 şi 27 din Regulament
            (CE) nr. 1290/2005, nu protejează suficient interesele financiare ale Comunităţii. În
            acest sens, se consideră că este necesară instituirea unei proceduri noi care ar permite
            Comisiei să suspende sau să reducă plăţile în cazuri specifice într-un mod mai eficient.
     (6)    O suspendare ex-ante sau reducerea plăţilor în domeniul agriculturii poate avea
            consecinţe financiare grave pentru statul membru respectiv. În plus, în comparaţie cu
            procedura deciziei de verificare a conformităţii, statul membru dispune doar de
            posibilităţi limitate de menţinere a poziţiei sale în faţa Comisiei. De aceea, noua
            procedură de suspendare sau reducere a plăţilor utilizată doar în cazul în care unul sau
            mai multe din elementele esenţiale ale sistemului naţional de control nu există sau nu
            este operaţional din cauza caracterului grav şi persistent al neregularităţilor constatate.
     (7)    Este necesară clarificarea condiţiilor în care nu este admisibilă o declaraţie
            intermediară a cheltuielilor la Fondul European Agricol pentru Dezvoltare Rurală
            (FEADR).
     (8)    Regulamentul (CEE) nr. 4045/89 al Consiliului din 21 decembrie 1989 privind
            controalele efectuate de către statele membre cu privire la operaţiunile care fac parte
            din sistemul de finanţare prin Fondul European de Orientare şi Garantare Agricolă şi de
            abrogare a Directivei 77/435/CEE6 solicită statelor membre să efectueze controale ex-
            post asupra unor cheltuieli a politicii agricole comune pentru exerciţiul financiar "n" ,
            în perioada cuprinsă între 1 iulie n+1 şi 30 iunie n+2. Raportul privind activităţile de
            control pentru perioada respectivă trebuie prezentat Comisiei doar la sfârşitul
            anului n+2.
     (9)    Termenul pentru decizia de verificare a conformităţii stabilit la articolul 31
            alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1290/2005, nu permite Comisiei să formuleze
            o decizie cu privire la excluderea de la finanţarea comunitară în cazul în care un stat
            membru nu-şi respectă obligaţiile de control în conformitate cu Regulamentul (CEE)
            nr. 4045/89. Pentru a soluţiona această problemă, termenul nu trebuie să se aplice
            încălcării obligaţiilor de control de către statele membre în conformitate cu
            Regulamentul (CEE) nr. 4045/89, în cazul în care Comisia acţionează pe baza unui
            raport al statului membru în termen de 12 luni de la primirea raportului respectiv.
     (10)   Având în vedere că nu este nevoie ca statul membru să informeze Comisia asupra
            modului în care s-a luat decizia sau în care s-a programat reutilizarea fondurilor anulate
            şi modificarea planului respectiv de finanţare pentru programul de dezvoltare rurală,
            paragraful al doilea de la articolul 33 alineatul (4) din Regulamentul (CE)
            nr. 1290/2005 se elimină.

     6
            JO L 388, 30.12.1989, p. 18. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul
            (CE) nr. 2154/2002 (JO L 328, 5.12.2002, p. 4).

RO                                                     7                                                         RO
 ---pagebreak---      (11)   Pentru a alinia normele tranzitorii în ceea ce priveşte Fondul European de Orientare şi
            Garantare Agricolă (FEOGA), secţiunea Orientare, noilor dispoziţii aplicabile
            următoarei perioade de programare a Fondurilor Structurale, articolul 40 alineatul (1)
            din Regulamentul (CE) nr. 1290/2005 trebuie modificat în funcţie de articolul 105
            alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului din 11 iulie 2006 de
            stabilire a unor dispozi ii generale privind Fondul European de Dezvoltare Regională,
            Fondul Social European i Fondul de coeziune i de abrogare a Regulamentului (CE)
            nr. 1260/19997.
     (12)   Se impune clarificarea bazei juridice pentru adoptarea de norme detaliate privind
            aplicarea Regulamentului (CE) nr. 1290/2005. În special, Comisia ar trebui să poată
            adopta norme detaliate de aplicare privind publicarea informaţiilor referitoare la
            beneficiarii politicii agricole comune, la măsurile de intervenţie fără stabilirea unei
            sume fixe unitare în cadrul organizării comune a pieţelor şi referitoare la creditele
            reportate pentru finanţarea cheltuielilor prevăzute la articolul 3 alineatul (1) litera (c)
            din regulament.
     (13)   În contextul revizuirii Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din
            25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al
            Comunităţilor Europene8, articolul 30 alineatul (3) şi articolul 53b alineatul (2)
            litera (d) privind publicarea anuală ex-post de către statele membre a listei
            beneficiarilor fondurilor finanţate de bugetul au fost incluse în regulament pentru a
            pune în aplicare Iniţiativă Europeană privind Transparenţa. Reglementările sectoriale
            au drept scop furnizarea instrumentelor necesare acestei publicări. Fondul European de
            Garantare Agricolă (FEGA) şi FEADR fac parte din bugetul Comunităţilor Europene şi
            finanţează cheltuieli în contextul unei gestiuni comune cu participarea statelor membre
            şi a Comunităţii. De aceea, trebuie să se stabilească norme privind publicarea
            informaţiilor referitoare la beneficiarii acestor fonduri. În acest scop, statele membre
            trebuie să asigure publicarea anuală ex-post a beneficiarilor FEGA şi FEADR, precum
            şi a sumelor primite de către fiecare beneficiar din partea fiecăruia din aceste fonduri.
     (14)   Punerea acestor informaţii la dispoziţia publicului consolidează transparenţa în ceea ce
            priveşte utilizarea fondurilor comunitare în cadrul politicii agricole comune şi
            promovează o mai bună gestionare financiară a acestor fonduri, în special prin
            consolidarea controlului public a sumelor respective. Având în vedere importanţa
            primordială a obiectivelor urmărite, este justificat, ţinând cont de principiul
            proporţionalităţii şi de imperativul protecţiei datelor cu caracter personal, să se prevadă
            publicarea generală a informaţiilor relevante, întrucât aceste dispoziţii nu depăşesc ceea
            ce este necesar într-o societate democratică şi în scopul prevenirii neregularităţilor.
     (15)   Prin urmare, Regulamentului (CE) nr. 1290/2005 trebuie modificat în consecinţă,

     ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

                                                Articolul 1

     Regulamentul (CE) nr. 1290/2005 se modifică după cum urmează:

     7
            JO L 210, 31.7.2006, p. 25.
     8
            JO L 248, 16.9.2002, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE)
            nr. 1995/2006 (JO L 390, 30.12.2006, p. 1).

RO                                                  8                                                     RO
 ---pagebreak---      (1)   La articolul 3, se adaugă următorul alineat:
           „3.   În cazul în care, în cadrul organizării comune a pieţelor, nu se stabileşte o sumă
                 unitară în ceea ce priveşte măsura de intervenţie, FEGA finanţează măsura în
                 cauză pe baza sumelor forfetare uniforme pentru Comunitate, în special pentru
                 fondurile originare din statele membre utilizate pentru achiziţionarea de
                 produse, pentru operaţiunile materiale de depozitare şi, după caz, pentru
                 prelucrarea produselor de intervenţie.
                 Cheltuielile şi costurile respective se calculează în conformitate cu procedura
                 prevăzută la articolul 41 alineatul (3).”

     (2)   La articolul 13, se adaugă următorul paragraf:
           „În unele cazuri excepţionale cu adevărat justificate, primul paragraf nu se aplică
           măsurilor şi programelor reglementate de Decizia 90/424/CEE a Consiliului”.

     (3)   Se introduce următorul articol 17a:

                                        „Articolul 17a
                   Reducerea şi suspendarea plăţilor lunare în cazuri specifice
           1.    Fără a aduce prejudiciu articolului 17, Comisia poate decide, în conformitate cu
                 alineatele (2) şi (3) din acest articol, să reducă sau suspende plăţile lunare
                 prevăzute la articolul 14, pentru o perioadă care urmează a fi determinată în
                 decizie.
           2.    Plăţile lunare pot fi reduse sau suspendate, în cazul în care următoarele condiţii
                 nu sunt întrunite:
                 (a)   Comisia a luat deja decizia, prin intermediul a cel puţin două decizii în
                       temeiul articolului 31, de a exclude de la finanţarea comunitară
                       cheltuielile statelor membre respective pentru aceeaşi măsură şi pentru
                       aceleaşi motive:
                 (b)   motivul excluderii, prevăzut la litera (a), este faptul că unul sau mai multe
                       elemente esenţiale ale sistemului naţional de control în cauză nu există
                       sau nu este operaţional din cauza caracterului grav şi persistent al
                       neregularităţilor constatate.
                 (c)   Comisia constată că statul membru în cauză nu a pus în aplicare
                       recomandările sale privind soluţionarea problemei şi nu este pregătită să
                       procedeze la aceasta în viitorul apropiat.
           3.    Înainte de a adopta decizia vizată la alineatul (1), Comisia trebuie să informeze
                 statul membru respectiv cu privire la intenţia sa şi trebuie să solicite un răspuns
                 de la acesta într-o perioadă de timp determinată de către Comisie în funcţie de
                 gravitatea problemei şi care, în general, este de cel puţin 30 de zile.
                 Procentul cu care plăţile lunare poate fi redus sau suspendat trebuie să fie egal
                 cu procentul decis de Comisie în ultima sa decizie, după cum se prevede la
                 alineatul (2) litera (a).”

RO                                               9                                                     RO
 ---pagebreak---      (4)   La articolul 26, alineatul (4) se înlocuieşte cu următorul text:
           „4.   În cazul în care nu se respectă vreuna din cerinţele prevăzute la alineatul (3) nu
                 este întrunită, Comisia informează cu privire la aceasta agenţia de plăţi
                 acreditată şi organismul coordonator, în cazul în care acesta a fost desemnat. În
                 cazul în care una din cerinţele stabilite la litera (a) sau (c) de la alineatul (3) nu
                 este respectată, declaraţia de cheltuieli nu este admisibilă.”

     (5)   Se introduce următorul articol 27a:

                                         „Articolul 27a
                 Suspendarea şi reducerea plăţilor intermediare în cazuri specifice

           Articolul 17a se aplică mutatis mutandis în cazul suspendării şi reducerii plăţilor
           intermediare prevăzute la articolul 26.”

     (6)   La articolul 31 alineatul (5) se adaugă următoarea literă (c):
           „(c) încălcarea de către statele membre a obligaţiilor prevăzute în Regulamentul
                (CEE) nr. 4045/89* al Consiliului, cu condiţia ca statului membru să i se
                notifice în scris concluziile sale în termen de 12 luni de la primirea de către
                Comisie a raportului privind rezultatele controlului cheltuielilor respective.
                 *     JO L 388, 30.12.1989, p. 18.”

     (7)   La articolul 33 alineatul (4), se elimină al doilea paragraf.

     (8)   La articolul 40, alineatul (1) se înlocuieşte cu următorul text:
           „1.   Prin derogare de la articolele 31 alineatul (2), 32 alineatul (4) şi 37 alineatul (1)
                 din Regulamentul (CE) nr. 1260/1999* al Consiliului, sumele parţiale destinate
                 intervenţiilor cofinanţate de FEOGA, secţiunea Orientare, aprobate de către
                 Comisie în perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2000 şi 31 decembrie 2006,
                 pentru care declaraţia certificată de cheltuieli efectiv plătite, raportul final
                 privind punerea în aplicare, cuprinzând şi declaraţia prevăzută la articolul 38
                 alineatul (1) litera (f) din regulamentul nu au fost trimise Comisiei în termen de
                 15 luni de la data finală de eligibilitate a cheltuielilor, stabilită în decizia de
                 acordare a unei contribuţii din partea fondurilor, sunt dezangajate automat de
                 către Comisie în termen de şase luni de la termenul menţionat anterior,
                 determinând rambursarea sumelor plătite în mod necuvenit.
                 *     JO L 161, 26.6.1999, p. 1.”

     (9)   Articolul 42 se modifică după cum urmează:
           (a)   în partea introductivă, a doua propoziţie se înlocuieşte cu următorul text:
                 „Aceste măsuri includ în special:”
           (b)   punctul 1 se înlocuieşte cu următorul text:
                 „1.   condiţiile aplicabile acreditării agenţiilor de plăţi, precum şi acreditărilor
                       specifice ale organismelor coordonatoare, informaţiile cerute şi
                       modalităţile de a fi puse la dispoziţia Comisiei sau transmise acesteia;”

RO                                                     10                                                 RO
 ---pagebreak---               (c)   se introduc următoarele puncte 8a, 8b şi 8c:
                    „8a. norme detaliate privind finanţarea şi organizarea contabilă a măsurilor de
                         intervenţie sub forma stocării publice, precum şi alte cheltuieli finanţate
                         de către FEGA şi FEADR;
                    8b.   normele detaliate privind obligaţia statelor membre de a publica
                          informaţii referitoare la beneficiari, stabilite la articolul 44a, insclusiv
                          aspectele referitoare la protecţia persoanelor în ceea ce priveşte
                          prelucrarea catelor cu caracter personal;
                    8c.   condiţiile şi normele detaliate aplicabile creditelor reportate pentru
                          finanţarea cheltuielilor prevăzute la articolul 3 alineatul (1) litera (c).”

     (10)     Se introduce următorul articol 44a:

                                             „Articolul 44a
                                      Publicarea listei beneficiarilor

              În conformitate cu articolul 53b alineatul (2) litera (d) din Regulamentul (CE)
              nr. 1605/2002, statele membre trebuie să asigure publicarea anuală ex-post a
              beneficiarilor FEGA şi FEADR, precum şi sumele primite de fiecare beneficiar în
              temeiul fiecăruia din aceste fonduri.
              Informaţia trebuie să includă cel puţin:
              (a)   pentru FEGA, suma subdivizată în plăţi directe în sensul articolului 2 litera (d)
                    din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 şi în alte cheltuieli;
              (b)   pentru FEADR, suma totală a fondurilor publice pentru fiecare beneficiar.”

                                                Articolul 2

     Prezentul regulament intră în vigoare în a şaptea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al
     Uniunii Europene.

     Alineatul (10) din articolul 1 se aplică în cazul cheltuielilor suportate de FEGA, începând cu
     16 octombrie 2007, şi cheltuielilor FEADR, începând cu 1 ianuarie 2007.

     Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale şi se aplică direct în toate statele
     membre.

     Adoptat la Bruxelles, […]

                                                    Pentru Consiliu,
                                                    Preşedintele

RO                                                   11                                                    RO


				|

		52011PC0296

			REGULAMENT AL CONSILIULUI de modificare a Regulamentului (CE) nr. 975/98 din 3 mai 1998 privind valorile nominale și specificațiile tehnice ale monedelor euro ce urmează să intre în circulație Propunere de REGULAMENT AL CONSILIULUI de modificare a Regulamentului (CE) nr. 975/98 din 3 mai 1998 privind valorile nominale și specificațiile tehnice ale monedelor euro ce urmează să intre în circulație /* COM/2011/0296 final - NLE 2011/0128 */

			   	2011/0128 (NLE)
Propunere de
REGULAMENT AL CONSILIULUI
de modificare a Regulamentului (CE) nr. 975/98
din 3 mai 1998 privind valorile nominale și specificațiile
tehnice ale monedelor euro ce urmează să intre în circulație
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 128 alineatul (2),
având în
vedere propunerea Comisiei Europene,
având în
vedere avizul Parlamentului European,
având în
vedere avizul Băncii Centrale Europene,
întrucât:
(1)
Recomandarea 2009/23/CE a Comisiei din 19 decembrie
2008 privind orientările comune pentru fețele naționale ale
monedelor euro și emiterea de monede euro destinate circulației[1], aprobată de concluziile Consiliului
din 10 februarie 2009, definește principii comune cu privire la desenele
utilizate pentru fețele naționale ale monedelor euro destinate
circulației, la informarea reciprocă în legătură cu aceste
desene și la aprobarea lor reciprocă.
(2)
Întrucât monedele euro circulă în întreaga
zonă euro, caracteristicile desenelor lor naționale sunt de interes
comun. Pentru a permite buna lor circulație și în interesul
securității și al transparenței juridice, este oportun
să se confere normelor din Recomandarea 2009/23/CE care privesc valorile
nominale și specificațiile tehnice ale monedelor euro destinate
circulației o formă obligatorie din punct de vedere juridic prin
integrarea lor în actualul Regulament (CE) nr. 975/98 al Consiliului privind
valorile nominale și specificațiile tehnice ale monedelor euro ce
urmează să intre în circulație[2]
.
(3)
Monedele euro au o față europeană
comună și o față națională distinctivă. Pe
fețele europene comune ale monedelor euro apar atât denumirea monedei
unice, cât și valoarea nominală a monedei. Pe fața
națională nu trebuie să se repete nici denumirea monedei unice,
nici valoarea nominală a monedei.
(4)
Pe fața națională a monedei euro
trebuie să fie clar indicat statul membru emitent, pentru ca acesta
să poată fi identificat cu ușurință de către
utilizatorii interesați.
(5)
Fiecare stat membru participant decide desenele
care figurează pe fețele naționale ale monedelor euro, în
limitele stabilite de prezentul regulament și ținând seama de faptul
că monedele euro circulă în întreaga zonă euro, nu numai în
statul membru emitent. Pentru ca monedele euro să poată fi imediat
recunoscute și după fața națională, desenul acesteia
trebuie să fie complet înconjurat de cele 12 stele ale steagului european.

(6)
Pentru a facilita recunoașterea monedelor euro
destinate circulației și a asigura o continuitate adecvată a
emisiunilor de monede, desenele utilizate pentru fețele naționale ale
monedelor euro obișnuite destinate circulației nu trebuie să
fie, în principiu, modificate, cu excepția cazului în care se schimbă
șeful de stat reprezentat pe monedă.
(7)
Trebuie să li se permită totuși
statelor membre să emită monede euro comemorative destinate
circulației, pentru a celebra evenimente cu relevanță
majoră, națională sau europeană, în timp ce monedele comemorative
emise colectiv de către toate statele membre participante trebuie
rezervate evenimentelor de cea mai mare importanță la nivel european.
Moneda de 2 euro este cea mai potrivită pentru acest scop, în principal
datorită diametrului mare și caracteristicilor tehnice care
oferă o protecție adecvată împotriva contrafacerii.
(8)
Statele membre emitente trebuie să se
informeze reciproc în legătură cu noile fețe naționale cu
suficient timp înainte de data planificată a emisiunii. În acest scop,
statele membre emitente trebuie să trimită Comisiei proiectele
desenelor pentru monede euro, aceasta urmând să verifice conformitatea lor
cu prezentul regulament.
(9)
Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 975/98
trebuie modificat în consecință.
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
În Regulamentul (CE) nr. 975/98 se
inserează următoarele articole 1a–1h:
„Articolul
1a
Tipurile monedelor euro destinate circulației
1. Monedele euro
destinate circulației sunt fie obișnuite, fie comemorative.
2. Monedele euro
destinate circulației au o față europeană comună
și o față națională distinctivă.
Articolul
1b
Absența
de pe fața națională a denumirii și a valorii nominale a
monedei
1. Pe fața națională a
monedelor euro destinate circulației nu se repetă nicio
indicație a valorii nominale a monedei, sau a oricăror
părți ale acestei valori nominale. Pe fața națională
nu se repetă denumirea monedei unice sau denumirile subdiviziunilor
acesteia, cu excepția cazului în care o astfel de indicație decurge
din utilizarea unui alfabet diferit.
2. Cu toate acestea, gravura de pe muchia
monedei de 2 euro poate include o indicație a valorii nominale a acesteia,
cu condiția să fie utilizate numai cifra „2” sau termenul „euro”, sau
ambele.
Articolul
1c
Identificarea
statului membru emitent pe fața națională
Pe fețele naționale ale monedelor
euro destinate circulației, indiferent de valorile lor nominale,
figurează o indicație a statului membru emitent, respectiv denumirea
statului membru emitent sau o prescurtare a acesteia.
Articolul 1d
Desenul de pe fețele naționale
1. Pe fețele naționale ale monedelor
euro destinate circulației figurează 12 stele care înconjoară
complet desenul național, împreună cu indicația anului emiterii
și a denumirii statului membru emitent. Cele 12 stele sunt reproduse
așa cum apar pe steagul european.
2. Desenul se alege ținând seama de
faptul că monedele euro circulă în toate statele membre participante
definite la articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 974/98[3].
Articolul
1e
Modificările
fețelor naționale ale monedelor euro obișnuite destinate circulației
1. Fără a aduce atingere articolului
1f, desenele utilizate pentru fețele naționale ale monedelor
denominate în euro sau în cenți destinate circulației nu se
modifică, cu excepția cazului în care se schimbă șeful de
stat reprezentat pe monedă. Cu toate acestea, statele membre emitente sunt
autorizate să actualizeze o dată la cincisprezece ani desenul
monedelor euro care îl reprezintă pe șeful statului, pentru a
ține seama de eventuala schimbare a fizionomiei acestuia. Statele membre
emitente actualizează fețele naționale ale monedelor euro pentru
a se conforma pe deplin prezentului regulament înainte de sfârșitul
perioadei de tranziție stabilite la articolul 1h.
2. Neocuparea temporară sau ocuparea
provizorie a funcției de șef de stat nu conferă dreptul de a
modifica fețele naționale ale monedelor euro obișnuite destinate
circulației.
Articolul
1f
Monedele
euro comemorative destinate circulației
1. Monedele euro comemorative destinate
circulației au un desen național diferit de cel al monedelor euro
obișnuite destinate circulației și comemorează numai
evenimente cu relevanță majoră, națională sau
europeană. Monedele euro comemorative destinate circulației emise
colectiv de toate statele membre participante comemorează numai evenimente
de cea mai mare importanță la nivel european.
2. Însemnele gravate pe muchia monedelor euro
comemorative destinate circulației sunt aceleași cu cele gravate pe
muchia monedelor euro obișnuite destinate circulației.
3. Monedele comemorative destinate
circulației pot avea numai valoarea facială de 2 euro.
Articolul 1g
Procedura
de informare și publicarea modificărilor fețelor naționale
1. Statele membre se informează reciproc
cu privire la proiectele desenelor pentru noile fețe naționale ale
monedelor euro destinate circulației, inclusiv la însemnele gravate pe
muchiile monedelor, precum și cu privire la volumul emisiunii, înainte de
a aproba oficial aceste desene.
2. În aplicarea alineatului (1), statul membru
emitent trimite Comisiei noile proiecte ale desenelor pentru monedele euro cu
cel puțin șase luni înainte de data planificată a emisiunii.
Comisia verifică conformitatea cu dispozițiile prezentului regulament
fără întârziere, într-un termen de maximum zece zile lucrătoare.

3. Dacă și când consideră
că sunt respectate dispozițiile prezentului regulament, Comisia
comunică statului membru emitent evaluarea sa fără întârziere.
Comisia comunică evaluarea și celorlalte state membre fără
întârziere, prin intermediul subcomitetului competent al Comitetului Economic
și Financiar. Dacă un stat membru consideră că desenul nu
este adecvat, ținând seama de faptul că monedele euro circulă în
toate statele membre participante, acesta informează Comisia într-un
termen de cinci zile lucrătoare. Comisia ia ulterior, fără
întârziere, decizia finală cu privire la aprobarea sau respingerea
desenului.
4. Dacă și
când consideră că nu sunt respectate dispozițiile prezentului
regulament, Comisia informează fără întârziere statul membru
emitent, care trebuie să prezinte un nou desen.
5. Comisia publică toate
informațiile relevante cu privire la noile desene naționale pentru
monedele euro în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Articolul 1h
Dispoziții
tranzitorii
Articolele 1b, 1c și 1d, precum și
articolul 1f alineatul (2):
a) nu se aplică monedelor euro destinate
circulației emise înainte de intrarea în vigoare a Regulamentului (UE) nr.
… al Consiliului [a se insera numărul prezentului regulament de
modificare, atunci când va fi adoptat],
b) nu se aplică, în cursul perioadei de
tranziție care se încheie la 10 ani după intrarea în vigoare a
Regulamentului (UE) nr. … al Consiliului [a se insera numărul
prezentului regulament de modificare, atunci când va fi adoptat], desenelor
care sunt deja în uz, în mod legal, pe monedele euro destinate circulației,
la momentul intrării în vigoare a regulamentului respectiv.”
Articolul
2
Intrarea
în vigoare
Prezentul regulament intră în vigoare în
a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al
Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate
elementele sale și se aplică direct în statele membre în conformitate
cu tratatele.
Adoptat la Bruxelles
                                                                       Pentru
Consiliu,
                                                                       Preşedintele
[1]               JO L 9, 14.1.2009, p. 52.
[2]               JO L 139, 11.5.1998, p. 6.
[3]               JO L 139, 11.5.1998, p. 1.