               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 15.3.2019
            COM(2019) 141 final
            2019/0082(NLE)
            Propunere de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            privind poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul Comitetului mixt instituit prin Acordul de parteneriat economic dintre Uniunea Europeană și Japonia în legătură cu adoptarea Regulamentului de procedură al Comitetului mixt, a Regulamentului de procedură al unei comisii de arbitraj, a procedurii de mediere și a Codului de conduită pentru arbitri

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.Obiectul propunerii

               Propunerea se referă la poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul Comitetului mixt instituit prin Acordul de parteneriat economic dintre Uniunea Europeană și Japonia în legătură cu adoptarea preconizată a Regulamentului de procedură al Comitetului mixt, a Regulamentului de procedură al unei comisii de arbitraj, a procedurii de mediere și a Codului de conduită pentru arbitri.

               2.Contextul propunerii

               2.1.Acordul între Uniunea Europeană și Japonia pentru un parteneriat economic

               Acordul de parteneriat economic dintre Uniunea Europeană și Japonia (denumit în continuare „acordul”) urmărește liberalizarea și facilitarea comerțului și a investițiilor, precum și promovarea unei relații economice mai strânse între părți.

               Acordul a fost încheiat de Consiliul Uniunii Europene la 20 decembrie 2018, după aprobarea de către Parlamentul European la 12 decembrie 2018. Acordul a intrat în vigoare la 1 februarie 2019.

               2.2.Comitetul mixt

               Articolul 22.1 alineatul (1) din acord instituie Comitetul mixt care include reprezentanți ai ambelor părți. Articolul 22.1 alineatul (4) prevede că, pentru a asigura funcționarea corectă și eficace a acordului, „Comitetul mixt:

               (a)își adoptă regulamentul de procedură în cadrul primei sale reuniuni; și

               (b)adoptă, în cadrul primei sale reuniuni, Regulamentul de procedură al comisiei de arbitraj și Codul de conduită pentru arbitri, menționate la articolul 21.30, precum și procedura de mediere menționată la articolul 21.6 alineatul (2).”

               Toate deciziile și recomandările Comitetului mixt vor fi adoptate prin consens.

               2.3.Actul avut în vedere de Comitetul mixt

               În cadrul primei sale reuniuni, Comitetul mixt urmează să adopte propriul Regulament de procedură, Regulamentul de procedură al unei comisii de arbitraj, procedura de mediere și Codul de conduită pentru arbitri („actul avut în vedere”).

               3.Poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii

               Prezenta propunere de decizie a Consiliului stabilește poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul Comitetului mixt instituit prin Acordul de parteneriat economic dintre Uniunea Europeană și Japonia în legătură cu adoptarea Regulamentului de procedură al Comitetului mixt, a Regulamentului de procedură al unei comisii de arbitraj, a procedurii de mediere și a Codului de conduită pentru arbitri.

               Părțile la acord au convenit asupra proiectelor documentelor respective. Sub rezerva procedurilor decizionale ale UE, acestea ar trebui adoptate în cadrul primei reuniuni a Comitetului mixt care, în conformitate cu articolul 22.1 alineatul (2), va avea loc în termen de trei luni de la data intrării în vigoare a acordului, și anume cel târziu până în mai 2019.

               Conținutul Regulamentului de procedură al Comitetului mixt, al Regulamentului de procedură al unei comisii de arbitraj, al procedurii de mediere și al Codului de conduită pentru arbitri, prevăzută în anexă, este foarte similar cu cel adoptat de comitetele mixte instituite prin alte acorduri de parteneriat economic sau alte acorduri comerciale.

               Adoptarea acestor documente este esențială pentru ca dispozițiile acordului să fie operaționale și, mai precis, pentru punerea în aplicare a dispozițiilor din capitolul 21 (Soluționarea litigiilor) și din capitolul 22 (Dispoziții instituționale).

               4.Temei juridic

               4.1.Temei juridic procedural

               4.1.1.Principii

               Articolul 218 alineatul (9) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) prevede adoptarea unor decizii de stabilire „a pozițiilor care trebuie adoptate în numele Uniunii în cadrul unui organism creat printr-un acord, în cazul în care acest organism trebuie să adopte acte cu efecte juridice, cu excepția actelor care modifică sau completează cadrul instituțional al acordului.”

               Noțiunea de „acte cu efecte juridice” include actele care au efecte juridice în temeiul normelor de drept internațional aplicabile organismului în cauză. Acest concept include, de asemenea, instrumentele care nu au un caracter obligatoriu în temeiul dreptului internațional, dar care „au vocația de a influența în mod decisiv conținutul reglementării adoptate de legiuitorul Uniunii”
                  1
               .

               4.1.2.Aplicarea în cazul în discuție

               Comitetul mixt este un organism instituit printr-un acord, și anume prin Acordul de parteneriat economic dintre Uniunea Europeană și Japonia.

               Actul pe care Comitetul mixt este invitat să îl adopte este un act cu efecte juridice. Actul avut în vedere va avea caracter obligatoriu în temeiul dreptului internațional, în conformitate cu articolul 22.2 din acord.

               Actul avut în vedere nu completează și nu aduce modificări cadrului instituțional al acordului.

               Prin urmare, temeiul juridic procedural al propunerii de decizie este articolul 218 alineatul (9) din TFUE.

               4.2.Temeiul juridic material

               4.2.1.Principii

               Temeiul juridic material al unei decizii adoptate în temeiul articolului 218 alineatul (9) din TFUE depinde în primul rând de obiectivul și de conținutul actului avut în vedere cu privire la care se adoptă o poziție în numele Uniunii. În cazul în care actul avut în vedere urmărește două obiective sau include două elemente, iar unul dintre aceste obiective sau elemente poate fi identificat ca fiind obiectivul sau elementul principal, iar celălalt obiectiv sau element are mai degrabă un caracter accesoriu, decizia adoptată în temeiul articolului 218 alineatul (9) din TFUE trebuie să se întemeieze pe un singur temei juridic material, respectiv cel impus de obiectivul sau de elementul principal sau predominant.

               4.2.2.Aplicarea în cazul în discuție

               Obiectivul principal și conținutul actului preconizat se referă la politica comercială comună.

               Prin urmare, temeiul juridic material al deciziilor propuse este articolul 207 din TFUE.

               4.3.Concluzie

               Temeiul juridic al deciziei propuse ar trebui să fie articolul 207 din TFUE coroborat cu articolul 218 alineatul (9) din TFUE.

               2019/0082 (NLE)

               Propunere de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               privind poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul Comitetului mixt instituit prin Acordul de parteneriat economic dintre Uniunea Europeană și Japonia în legătură cu adoptarea Regulamentului de procedură al Comitetului mixt, a Regulamentului de procedură al unei comisii de arbitraj, a procedurii de mediere și a Codului de conduită pentru arbitri

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 207 alineatul (3) și articolul 207 alineatul (4) primul paragraf, coroborate cu articolul 218 alineatul (9),

               având în vedere propunerea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)Acordul de parteneriat economic dintre Uniunea Europeană și Japonia (denumit în continuare „acordul”) a fost aprobat în numele Uniunii la 20 decembrie 2018.

               (2)În conformitate cu articolul 22.1 alineatul (4) literele (e) și (f) din acord, în cadrul primei sale reuniuni, Comitetul mixt urmează să adopte propriul regulament de procedură, Regulamentul de procedură al unei comisii de arbitraj și Codul de conduită pentru arbitri, menționate la articolul 21.30, precum și procedura de mediere menționată la articolul 21.6 alineatul (2) din acord.

               (3)Este necesar să se stabilească poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul Comitetului mixt, deoarece decizia preconizată de modificare a Comitetului mixt va avea caracter obligatoriu pentru Uniune,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul primei reuniuni a Comitetului mixt instituit prin Acordul de parteneriat economic dintre Uniunea Europeană și Japonia în legătură cu adoptarea propriului său regulament de procedură, a Regulamentului de procedură al unei comisii de arbitraj, a Codului de conduită pentru arbitri și a procedurii de mediere se bazează pe proiectul de decizie a Comitetului mixt, inclusiv anexele acesteia, astfel cum este anexat la prezenta decizie.

               Articolul 2

               Prezenta decizie se adresează Comisiei.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)

                        Hotărârea Curții de Justiție din 7 octombrie 2014, Germania/Consiliul, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punctele 61-64.

    ---documentbreak---

               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 15.3.2019
            COM(2019) 141 final
            ANEXĂ
            la
            Propunerea de Decizie a Consiliului
            privind poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul Comitetului mixt instituit prin Acordul de parteneriat economic dintre Uniunea Europeană și Japonia în legătură cu adoptarea Regulamentului de procedură al Comitetului mixt, a Regulamentului de procedură al unei comisii de arbitraj, a procedurii de mediere și a Codului de conduită pentru arbitri

               PROIECT

               DECIZIA NR. …/2019 A COMITETULUI MIXT

               ÎN TEMEIUL ACORDULUI DE PARTENERIAT ECONOMIC UE-JAPONIA

               din ...

               privind adoptarea Regulamentului de procedură al Comitetului mixt, a Regulamentului de procedură al unei comisii de arbitraj, a procedurii de mediere și a Codului de conduită pentru arbitri

               COMITETUL MIXT,

               Având în vedere Acordul de parteneriat economic UE-Japonia, semnat la Tokyo la 17 iulie 2018, în special articolul 21.6 alineatul (2), articolul 21.30 și articolul 22,1 alineatele (1), (2) și (4),

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               1.Regulamentul de procedură al Comitetului mixt se stabilește în forma prevăzută în anexa I.

               2.Regulamentul de procedură al unei comisii de arbitraj se stabilește în forma prevăzută în anexa II.

               3.Procedura de mediere se stabilește în forma prevăzută în anexa III.

               4.Codul de conduită pentru arbitri se stabilește în forma prevăzută în anexa IV.

               Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

               Adoptată la …, …

                        Pentru Comitetul mixt

                        Ministerul Afacerilor Externe al Japoniei

                        Reprezentantul UE

               ANEXA I

               REGULAMENTUL DE PROCEDURĂ AL COMITETULUI MIXT

               ÎN TEMEIUL ACORDULUI DE PARTENERIAT ECONOMIC DINTRE UNIUNEA EUROPEANĂ ȘI JAPONIA

               ARTICOLUL 1

               Componență și președinție

               1.
                     Comitetul mixt înființat în conformitate cu articolul 22.1 alineatul (1) din Acordul de parteneriat economic dintre Uniunea Europeană și Japonia (denumit în continuare „acordul”) își exercită atribuțiile astfel cum se prevede la articolul 22.1 din acord și își asumă responsabilitatea pentru punerea în aplicare generală a acordului.

               2.
                     Comitetul mixt va fi compus din reprezentanți ai Uniunii Europene și ai Japoniei și, în conformitate cu articolul 22.1 alineatul (3) din acord, va fi coprezidat de membrul din partea Comisiei Europene responsabil pentru comerț și de Ministrul afacerilor externe al Japoniei.

               3.
                     Copreședinții pot fi reprezentați de delegații lor în conformitate cu articolul 22.1 alineatul (3) din acord. Orice trimitere ulterioară în prezentul regulament de procedură la membrii și copreședinții Comitetului mixt se va interpreta drept incluzându-i și pe delegații acestora.

               4.
                     Copreședinții pot fi însoțiți de funcționari. Listele funcționarilor care participă la reuniune pentru fiecare parte vor face obiectul unui schimb prin intermediul punctelor de contact înainte de reuniune.

               5.
                     Părțile pot decide, de comun acord, să invite în mod ad hoc observatori sau experți independenți.

               ARTICOLUL 2

               Puncte de contact

               1.
                     Punctele de contact desemnate în temeiul articolului 22.6 alineatul (1) din acord (denumite în continuare „punctele de contact” ) coordonează pregătirea și organizarea reuniunilor Comitetului mixt.

               2.
                     Orice schimb de corespondență și comunicări între părți cu privire la activitatea Comitetului mixt și la reuniunile acestuia se va realiza prin intermediul punctelor de contact în conformitate cu articolul 22.6 alineatul (2) litera (c) din acord.

               3.
                     Punctele de contact vor fi responsabile de coordonarea pregătirii ordinii de zi provizorii, a proiectelor de decizii și a proiectelor de recomandări ale Comitetului mixt, precum și de corespondența și comunicarea dintre Comitetul mixt și comitetele de specialitate, grupurile de lucru și alte organisme instituite în temeiul acordului.

               ARTICOLUL 3

               Ordinea de zi

               1.
                     O ordine de zi provizorie pentru fiecare reuniune va fi întocmită în comun de punctele de contact și va fi transmisă, împreună cu documentele relevante, participanților la Comitetul mixt, cel târziu cu 7 zile calendaristice înainte de data reuniunii.

               2.
                     Oricare dintre părți poate propune puncte pe ordinea de zi cel târziu cu 14 zile calendaristice înainte de data reuniunii.

               3.
                     Părțile pot reduce de comun acord perioadele de timp menționate la alineatele (1) și (2) pentru a ține seama de cerințele fiecărui caz în parte.

               4.
                     Ordinea de zi va fi adoptată de Comitetul mixt la începutul reuniunii sale. Punctele care nu figurează pe ordinea de zi provizorie pot fi înscrise pe ordinea de zi în cazul în care părțile decid astfel.

               ARTICOLUL 4

               Limba de lucru

               Cu excepția cazului în care părțile decid altfel, întreaga corespondență și comunicarea dintre părți în legătură cu activitatea Comitetului mixt, precum și pregătirile și deliberările cu privire la decizii și recomandări se vor desfășura în limba engleză.

               ARTICOLUL 5

               Decizii și recomandări

               1.
                     Deciziile și recomandările Comitetului mixt, în conformitate cu articolul 22.2 din acord, vor fi adoptate prin consens. Acestea pot fi adoptate prin procedură scrisă, printr-un schimb de note între copreședinții comitetului.

               2.
                     Toate deciziile și recomandările Comitetului mixt vor primi un număr de ordine, data adoptării și un titlu referitor la obiectul lor.

               ARTICOLUL 6

               Proces-verbal comun

               1.
                     Proiectul de proces-verbal comun va include, ca regulă generală, ordinea de zi finală și un rezumat al discuțiilor din cadrul fiecărui punct de pe ordinea de zi.

               2.
                     Proiectul de proces-verbal comun al fiecărei reuniuni va fi întocmit de către punctele de contact cât mai curând posibil, dar nu mai târziu de 60 de zile de la data reuniunii.

               3.
                     Proiectul de proces-verbal comun va fi aprobat în scris de către părți cât mai curând posibil, dar nu mai târziu de 70 de zile de la data reuniunii. După aprobare, două exemplare ale procesului-verbal vor fi semnate de punctele de contact, iar fiecare parte va primi un exemplar original din aceste documente. Părțile pot stabili că această cerință este îndeplinită prin semnarea și schimbul de copii electronice.

               ARTICOLUL 7

               Publicitate și confidențialitate

               1.
                     Reuniunile Comitetului mixt nu vor fi deschise publicului, cu excepția cazului în care acordul prevede altfel sau părțile decid altfel.

               2.
                     Atunci când o parte la acord transmite Comitetului mixt sau oricărui alt comitet specializat, grup de lucru sau organism instituit în temeiul acordului informații considerate confidențiale sau protejate împotriva divulgării în conformitate cu legile și reglementările sale, cealaltă parte va trata în mod confidențial respectivele informații, în conformitate cu articolul 1.6 din acord.

               3.
                     Fiecare parte poate face publică, prin orice mijloc adecvat, ordinea de zi finalizată între părți înaintea reuniunii Comitetului mixt, procesul-verbal comun aprobat și întocmit în conformitate cu articolul 6 și deciziile și recomandările adoptate de Comitetul mixt, sub rezerva aplicării alineatului (2) de mai sus.

               ARTICOLUL 8

               Cheltuieli

               Fiecare parte va suporta toate cheltuielile pe care le efectuează ca urmare a reuniunilor Comitetului mixt. Cheltuielile legate de organizarea reuniunilor vor fi suportate de partea care găzduiește reuniunea. În cazul în care o reuniune are loc în afara Uniunii Europene sau a Japoniei, părțile vor decide de comun acord cu privire la responsabilitățile pentru cheltuielile suportate cu ocazia organizării reuniunii.

               ****

               ANEXA II

               REGULAMENTUL DE PROCEDURĂ
               AL UNEI COMISII DE ARBITRAJ

               În procedurile comisiei de arbitraj prevăzute la secțiunea C a capitolului 21 (Soluționarea litigiilor) din acord, se aplică următoarele norme:

               I. Definiții

               1.În prezentul regulament de procedură,

               (a)„personal administrativ”, în ceea ce privește un arbitru, înseamnă persoanele aflate sub coordonarea și controlul arbitrului, altele decât asistenții;

               (b)„consilier” înseamnă o persoană reținută de o parte pentru a consilia sau a asista această parte în scopul procedurii comisiei de arbitraj, alta decât reprezentanții acelei părți;

               (c)„acord” înseamnă Acordul de parteneriat economic UE-Japonia;

               (d)„arbitru” înseamnă un membru al unei comisii de arbitraj;

               (e)„asistent” înseamnă o persoană care, în temeiul mandatului unui arbitru, desfășoară activități de documentare sau îl asistă pe arbitru în activitatea acestuia;

               (f)„Cod de conduită” înseamnă Codul de conduită pentru arbitri menționat la articolul 21.30 din acord;

               (g)„parte reclamantă” înseamnă partea care solicită instituirea unei comisii de arbitraj în temeiul articolului 21.7 al acordului;

               (h)„zile” înseamnă zile calendaristice;

               (i)„comisie” înseamnă o comisie de arbitraj instituită în temeiul articolului 21.7 din acord;

               (j)„partea pârâtă” înseamnă partea împotriva căreia a fost formulat un litigiu în fața unei comisii, în temeiul articolului 21.7 din acord;

               (k)„procedură” înseamnă procedura comisiei de arbitraj; și

               (l)„reprezentant” în raport cu o parte înseamnă un funcționar sau orice altă persoană din cadrul unui departament sau al unei agenții guvernamentale sau orice altă entitate publică a unei părți și alt personal, pe care partea o desemnează ca reprezentant în cadrul procedurilor comisiei de arbitraj.

               II. Numirea arbitrilor

               2.Biroul desemnat de partea reclamantă în temeiul articolului 21.25 alineatul (1) din acord răspunde de organizarea tragerii la sorți menționate la articolul 21.8 alineatele (3), (4) și (5) din acord și îi informează pe copreședinții Comitetului mixt, cu suficient timp în avans, cu privire la data, ora și locul desfășurării tragerii la sorți. Copreședintele părții pârâte poate fi prezent sau poate fi reprezentat de o altă persoană în cadrul tragerii la sorți. De asemenea, pot fi prezenți reprezentanți ai ambelor părți. În orice caz, tragerea la sorți se efectuează cu partea prezentă sau cu părțile prezente.

               3.Părțile informează în scris fiecare persoană care a fost desemnată drept arbitru în conformitate cu articolul 21.8 din acord cu privire la desemnarea sa. Fiecare persoană confirmă ambelor părți disponibilitatea sa, în termen de cinci zile de la data la care persoana în cauză a fost informată cu privire la desemnarea sa.

               III. Reuniune de organizare

               4.Cu excepția cazului în care părțile convin altfel, părțile se întâlnesc cu comisia de arbitraj în termen de șapte zile de la data instituirii comisiei de arbitraj pentru a stabili aspectele pe care părțile sau comisia de arbitraj le consideră adecvate, inclusiv:

               (a)remunerația și cheltuielile care trebuie plătite arbitrilor, care sunt conforme cu standardele și criteriile OMC.

               (b)remunerația care trebuie plătită asistenților. Valoarea totală a remunerației pentru asistentul sau asistenții fiecărui arbitru nu trebuie să depășească 50 % din remunerația arbitrului respectiv, cu excepția cazului în care părțile convin altfel și

               (c)calendarul procedurii, care se stabilește pe baza fusului orar corespunzător părții pârâte.

               Numai arbitrii și reprezentanții părților care sunt funcționari sau alte persoane dintr-un departament sau agenție guvernamentală sau orice altă entitate publică pot lua parte la această reuniune personal, prin telefon sau prin videoconferință.

               IV. Notificări

               5.Orice solicitare, aviz, memoriu sau alt document transmis de:

               (a)comisia de arbitraj se transmite ambelor părți în același timp;

               (b)o parte către comisia de arbitraj se transmite în copie celeilalte părți în același timp și

               (c)o parte către cealaltă parte se transmite în copie și la comisia de arbitraj în același timp, după caz.

               Orice document menționat la prezentul alineat este, de asemenea, transmis în copie în același timp organismului extern menționat la articolul 21.25 alineatul (2) din acord, după caz.

               6.Notificarea către o parte a oricărui document menționat la alineatul (5) se adresează biroului desemnat de respectiva parte în temeiul articolului 21.25 alineatul (1) din acord.

               7.Orice notificare menționată la alineatul (5) se efectuează prin e-mail sau, după caz, prin orice alt mijloc de telecomunicație care permite înregistrarea trimiterii. În absența unor dovezi contrare, în cazul unei astfel de notificări, data primirii se consideră a fi aceeași cu data trimiterii.

               8.Erorile minore de redactare din orice solicitare, aviz, memoriu sau alt document asociat procedurilor comisiei de arbitraj pot fi corectate prin trimiterea unui nou document în care se indică în mod clar modificările.

               9.În cazul în care ultima zi de transmitere a unui document cade într-o zi de sărbătoare legală din Japonia sau Uniunea Europeană sau în orice altă zi în care birourile guvernamentale ale unei părți sunt închise oficial sau ca urmare a unui eveniment de forță majoră, se va considera că documentul este primit în următoarea zi lucrătoare. La reuniunea organizatorică menționată la alineatul (4), fiecare parte prezintă o listă a sărbătorilor legale și a oricăror alte zile în care birourile sale sunt închise oficial. Fiecare parte își actualizează lista pe parcursul procedurii comisiei de arbitraj.

               V. Memorii

               10.Partea reclamantă își transmite memoriul în termen de cel mult 20 de zile de la data instituirii comisiei de arbitraj. Partea pârâtă își transmite memoriul în apărare în termen de cel mult 20 de zile de la data primirii memoriului părții reclamante.

               VI. Funcționarea comisiei de arbitraj

               11.Președintele comisiei de arbitraj prezidează toate reuniunile acesteia. O comisie de arbitraj poate delega președintelui autoritatea de a lua decizii administrative și procedurale.

               12.În absența unor dispoziții contrare incluse în capitolul 21 din acord sau în prezentul regulament de procedură, comisia de arbitraj își poate desfășura activitățile prin orice mijloace, inclusiv prin telefon, transmisii fax sau mijloace informatice.

               13.În cazul în care apare o problemă procedurală care nu este acoperită de capitolul 21 din acord, de prezentul regulament de procedură sau de Codul de conduită pentru arbitri menționat la articolul 21.30, comisia de arbitraj, după consultarea părților, poate adopta o procedură adecvată compatibilă cu dispozițiile respective.

               14.Comisia de arbitraj poate modifica orice termen, cu excepția termenului stabilit în capitolul 21 din acord, și poate efectua orice altă modificare procedurală sau administrativă în procedură după consultarea părților. Atunci când comisia de arbitraj consultă părțile, aceasta le informează în scris cu privire la modificarea sau ajustarea propusă și motivele acesteia.

               VII. Audieri

               15.Pe baza calendarului stabilit în conformitate cu alineatul (4), după consultarea părților și a celorlalți arbitri, președintele comisiei de arbitraj stabilește data și ora audierii.

               16.Cu excepția cazului în care părțile convin altfel, partea la care are loc audierea în conformitate cu articolul 21.15 alineatul (2) din acord:

               (a)stabilește locul de desfășurare a audierii și îl informează pe președintele comisiei de arbitraj în acest sens și

               (b)este responsabilă de administrarea logistică a audierii.

               17.Cu excepția cazului în care părțile convin altfel și fără a aduce atingere alineatului (46), părțile împart cheltuielile ocazionate de administrarea logistică a reuniunii.

               18.Președintele comisiei de arbitraj notifică, în timp util, părțile și, după caz, organismul extern menționat la articolul 21.25 alineatul (2) din acord, în scris, cu privire la data, ora și locul de desfășurare a ședinței. Aceste informații sunt făcute publice de către partea la care are loc audierea sau, dacă este cazul, de către organismul extern menționat la articolul 21.25 alineatul (2) din acord, cu excepția cazului în care audierea este închisă publicului.

               19.Ca regulă generală, ar trebui să existe o singură audiere. În cazul în care litigiul implică chestiuni extrem de complexe, comisia de arbitraj poate convoca audieri suplimentare din proprie inițiativă sau, la cererea uneia dintre părți, după consultarea părților. Pentru fiecare dintre audierile suplimentare, se aplică alineatele (15) - (18) mutatis mutandis.

               20.Toți arbitrii trebuie să fie prezenți pe parcursul întregii audieri.

               21.Următoarele persoane pot participa la audiere, indiferent dacă aceasta este deschisă sau nu publicului:

               (a)reprezentanți ai părților;

               (b)consilieri;

               (c)asistenți și personal administrativ;

               (d)interpreți, traducători și grefieri ai comisiei de arbitraj și

               (e)experți, după cum decide comisia de arbitraj în conformitate cu articolul 21.17 alineatul (2) din acord.

               22.Cu cel târziu cinci zile înainte de data audierii, fiecare parte trimite comisiei de arbitraj o listă cu numele persoanelor care vor pleda sau vor face prezentări în numele părții respective în cadrul audierii, precum și cu numele altor reprezentanți sau consilieri care vor lua parte la audiere.

               23.Comisia de arbitraj desfășoară audierea în modul următor, asigurându-se că partea reclamantă și partea pârâtă beneficiază de timp egal, atât în ceea ce privește pledoariile, cât și obiecțiile:

               Pledoarii

               (a)pledoaria părții reclamante și

               (b)pledoaria părții pârâte.

               Obiecții

               (a)replica părții reclamante și

               (b)contrareplica părții pârâte.

               24.Comisia de arbitraj poate adresa întrebări directe oricărei părți, în orice moment al audierii.

               25.Comisia de arbitraj ia măsurile necesare în vederea realizării și transmiterii către părți, în cel mai scurt timp de la data audierii, a unei transcrieri a audierii. Părțile pot formula observații referitoare la transcriere, iar comisia de arbitraj poate lua în considerare aceste observații.

               26.În termen de 10 zile de la data audierii, fiecare parte poate trimite un memoriu suplimentar cu privire la orice aspect abordat în cadrul audierii.

               VIII. Deliberări

               27.La dezbaterile din cadrul comisiei de arbitraj nu pot lua parte decât arbitrii. Fără a aduce atingere tezei anterioare, comisia de arbitraj le poate permite asistenților să fie prezenți în timpul deliberărilor sale.

               IX. Întrebări scrise

               28.Comisia de arbitraj poate, în orice moment al procedurii, să adreseze întrebări scrise unei părți sau ambelor părți. Orice întrebare adresată unei părți se transmite în copie celeilalte părți.

               29.Fiecare parte transmite celeilalte părți o copie a răspunsurilor sale la întrebările adresate de comisie. Fiecare parte are posibilitatea să prezinte observații în scris la răspunsul celeilalte părți în termen de cinci zile de la data primirii respectivei copii.

               X. Înlocuirea arbitrilor

               30.Pentru înlocuirea unui arbitru în conformitate cu articolul 21.11 din acord, articolul 21.8 se aplică mutatis mutandis.

               31.În cazul în care o parte consideră că un arbitru nu respectă cerințele codului de conduită și că, din acest motiv, ar trebui înlocuit, partea respectivă comunică acest lucru celeilalte părți, în termen de 15 zile de la data la care a obținut dovezi suficiente privind încălcarea de către arbitru a cerințelor prevăzute în codul de conduită.

               32.În cazul în care una dintre părți consideră că un arbitru, altul decât președintele, nu respectă cerințele codului de conduită, părțile se consultă și, în cazul în care ajung la un acord, selectează un arbitru nou în conformitate cu alineatul (30).

               În cazul în care părțile nu ajung la un acord în ceea ce privește necesitatea de a înlocui un arbitru, oricare dintre părți poate solicita ca această chestiune să fie supusă atenției președintelui comisiei de arbitraj, a cărui decizie este definitivă.

               Dacă, în urma acestei solicitări, președintele constată că arbitrul nu respectă cerințele codului de conduită, noul arbitru va fi selectat în conformitate cu alineatul (30).

               33.În cazul în care una dintre părți consideră că președintele comisiei de arbitraj nu respectă cerințele codului de conduită, părțile se consultă și, în cazul în care ajung la un acord, selectează un președinte nou în conformitate cu alineatul (30).

               În cazul în care părțile nu ajung la un acord cu privire la necesitatea de a înlocui președintele, oricare dintre părți poate solicita ca respectiva chestiune să fie transmisă spre soluționare celorlalți doi arbitri. Arbitrii hotărăsc, în termen de cel mult 10 zile de la data transmiterii solicitării, dacă este necesară înlocuirea președintelui comisiei de arbitraj. Hotărârea arbitrilor cu privire la necesitatea de a înlocui președintele este definitivă.

               Dacă arbitrii decid că președintele nu respectă cerințele codului de conduită, se va selecta un președinte nou în conformitate cu alineatul (30).

               34.Procedurile se suspendă pe durata desfășurării procedurilor prevăzute la alineatele (30) - (33).

               XI. Confidențialitatea

               35.În cazul în care o parte transmite comisiei de arbitraj o versiune confidențială a memoriului său, aceasta, la cererea celeilalte părți, furnizează, în termen de 20 de zile de la data solicitării, o versiune neconfidențială a memoriului, care poate fi făcută publică. Nicio dispoziție din prezentul regulament nu împiedică o parte să își facă publice propriile memorii în măsura în care nu dezvăluie nicio informație desemnată de cealaltă parte ca fiind confidențială. Comisia de arbitraj se reunește în sesiuni închise publicului atunci când observațiile și pledoariile uneia dintre părți conțin informații confidențiale. Comisia de arbitraj și părțile păstrează caracterul confidențial al audierilor organizate de comisie, atunci când acestea se desfășoară în sesiuni închise publicului.

               XII. Contacte ex parte

               36.Comisia de arbitraj nu se întâlnește și nu comunică cu o parte în absența celeilalte părți.

               37.Niciun arbitru nu poate discuta despre aspecte care fac obiectul procedurii cu o parte sau ambele părți în absența celorlalți arbitri.

               XIII. Observații amicus curiae

               38.Cu excepția cazului în care părțile convin altfel în termen de trei zile de la data instituirii comisiei de arbitraj, aceasta poate primi memorii nesolicitate din partea persoanelor menționate la articolul 21.17 alineatul (3) din acord care sunt independente de guvernele părților, cu condiția ca respectivele memorii să fie primite în termen de 10 zile de la data instituirii comisiei de arbitraj.

               39.Memoriile trebuie să fie concise și să conțină maximum 15 pagini scrise la două rânduri și să fie relevante, în mod direct, pentru o chestiune de fapt sau de drept aflată în atenția comisiei de arbitraj. Memoriile conțin o descriere a persoanei care le furnizează, inclusiv:

               (a)în cazul unei persoane fizice, cetățenia acesteia și

               (b)în cazul unei persoane juridice, locul de rezidență, natura activităților sale, statutul său juridic, obiectivele sale generale și sursa sa de finanțare.

               Orice persoană specifică în cadrul memoriilor natura interesului pe care îl are în ceea ce privește procedura. Memoriile în cauză se redactează în limbile alese de părți, în conformitate cu alineatele (42) și (43) din prezentul regulament de procedură.

               40.Comisia de arbitraj va include în raportul său toate memoriile pe care le-a primit în conformitate cu alineatele (38) și (39). Comisia de arbitraj nu este obligată să abordeze în raportul său argumentele formulate în cadrul acestor memorii. Memoriile se transmit părților pentru ca acestea să formuleze observații. Observațiile părților care au fost transmise comisiei de arbitraj în termen de 10 zile vor fi luate în considerare de către comisie.

               XIV. Situații de urgență

               41.În situațiile de urgență menționate în capitolul 21 din acord, comisia de arbitraj, după consultarea părților, ajustează în mod corespunzător perioadele menționate în cadrul prezentului regulament. Comisia de arbitraj notifică părților astfel de ajustări.

               XV. Limbă și traducere

               42.În cadrul consultărilor menționate la articolul 21.5 din acord și cel târziu până la reuniunea de organizare menționată la alineatul 4, părțile depun eforturi pentru a ajunge la un acord în privința unei limbi de lucru comune care să fie utilizată în cadrul procedurilor de pe rolul comisiei de arbitraj. Fiecare parte notifică celeilalte părți, în termen de cel mult 90 de zile de la adoptarea prezentului regulament de procedură de către Comitetul mixt, în conformitate cu articolul 22.1 alineatul (4) litera (f) din acord, o listă de limbi preferate. Lista trebuie să cuprindă cel puțin o limbă de lucru a OMC.

               43.În cazul în care părțile nu reușesc să ajungă la un acord în privința unei limbi de lucru comune, fiecare parte își transmite memoriile în limba aleasă, furnizând în același timp o traducere într-una dintre limbile de lucru ale OMC, notificată de cealaltă parte în conformitate cu alineatul (42), după caz. Partea responsabilă de organizarea audierii va asigura interpretarea comunicărilor orale în aceeași limbă de lucru a OMC, după caz.

               44.Raportul intermediar și final al comisiei de arbitraj se emite în limba comună de lucru. În cazul în care părțile nu au convenit asupra unei limbi de lucru comune, raportul intermediar și cel final al comisiei de arbitraj se redactează într-una dintre limbile de lucru ale OMC menționate la alineatul (43).

               45.Oricare dintre părți poate prezenta observații cu privire la exactitatea oricărei versiuni traduse a unui document elaborat în conformitate cu prezentul regulament.

               46.În cazul în care este necesară traducerea sau interpretarea observațiilor scrise și orale ale unei părți în limba de lucru relevantă a OMC, partea respectivă suportă costurile aferente.

               ****

               ANEXA III

               PROCEDURA DE MEDIERE

               I. Obiectiv

               1.Obiectivul procedurii de mediere în conformitate cu articolul 21.6 din acord, astfel cum se prevede în acest document, este de a facilita găsirea unor soluții convenite de comun acord pe baza unei proceduri complete și rapide, cu asistența unui mediator.

               II. Definiții

               2.În sensul prezentului document:

               (a)„acord” înseamnă Acordul de parteneriat economic UE-Japonia;

               (b)„Cod de conduită” înseamnă Codul de conduită pentru arbitri menționat la articolul 21.30 din acord;

               (c)„zile” înseamnă zile calendaristice;

               (d)„Comitet mixt” înseamnă comitetul mixt instituit în temeiul articolului 22.1 din acord;

               (e)„partea solicitată” înseamnă partea căreia îi este adresată solicitarea de a iniția o procedură de mediere în conformitate cu articolul 21.6 din acord;

               (f)„partea solicitantă” înseamnă partea care solicită să inițieze o procedură de mediere în conformitate cu articolul 21.6 din acord și

               (g)„Regulament de procedură” înseamnă regulamentul de procedură al unei comisii de arbitraj, menționat la articolul 21.30 din acord.

               III. Inițierea procedurii de mediere

               3.O parte poate solicita, în orice moment, inițierea unei proceduri de mediere între părți. O astfel de solicitare se adresează celeilalte părți în scris. Solicitarea trebuie să fie suficient de detaliată astfel încât cealaltă parte să înțeleagă în mod clar preocupările părții care solicită inițierea procedurii de mediere. În solicitarea sa, partea solicitantă descrie problema în cauză:

               (a)identificând măsura specifică în discuție;

               (b)furnizând o prezentare a presupuselor efecte negative pe care, în opinia părții solicitante, le are sau le va avea măsura asupra comerțului sau a investițiilor dintre părți și

               (c)explicând legătura de cauzalitate dintre măsură și efectele negative asupra comerțului și a investițiilor dintre părți.

               4.În mod normal, se așteaptă ca o parte să se folosească de orice dispoziții relevante privind cooperarea sau consultarea prevăzute în acord înainte de a adresa celeilalte părți o solicitare scrisă în temeiul alineatului (3). Pentru o certitudine mai mare, consultările în temeiul articolului 21.5 din acord nu sunt necesare înainte de inițierea procedurii de mediere.

               5.Procedura de mediere nu poate începe decât prin acordul părților pentru a se putea analiza soluții agreate de comun acord și a se lua în considerare orice recomandare și soluții propuse de către mediator. Partea solicitată examinează solicitarea cu atenție și furnizează un răspuns scris de acceptare sau de respingere în termen de 10 zile de la data primirii ei. În cazul în care partea solicitată nu răspunde în acest termen, solicitarea va fi considerată respinsă. Data primirii de către partea solicitantă a răspunsului de acceptare al părții solicitate este considerată data inițierii procedurii de mediere.

               IV. Selectarea mediatorului

               6.Părțile depun toate eforturile pentru a conveni asupra unui mediator în cel mult 15 zile de la data inițierii procedurii de mediere.

               7.În cazul în care părțile nu ajung la un acord cu privire la mediator în termenul prevăzut la alineatul (6), la cererea oricăreia dintre părți, copreședintele Comitetului mixt al părții solicitante sau persoana desemnată de acesta, selectează mediatorul prin tragere la sorți, în termen de cinci zile de la primirea solicitării, din lista secundară de președinți elaborată în temeiul articolului 21.9 alineatul (1) din acord. Solicitarea se transmite în copie celeilalte părți.

               8.Biroul desemnat de partea solicitantă în conformitate cu articolul 21.25 alineatul (1) din acord răspunde de organizarea tragerii la sorți și îi informează pe copreședinții Comitetului mixt, cu suficient timp în avans, cu privire la data, ora și locul de desfășurare a tragerii la sorți. Copreședintele părții solicitate poate fi prezent sau poate fi reprezentat de o altă persoană în cadrul tragerii la sorți. De asemenea, pot fi prezenți reprezentanți ai ambelor părți. În orice caz, tragerea la sorți se efectuează cu partea prezentă sau cu părțile prezente.

               9.Cu excepția cazului în care părțile convin altfel, mediatorul nu este resortisant al niciuneia dintre părți și nu poate fi angajat de niciuna dintre părți.

               10.Mediatorul oferă asistență părților, în mod imparțial și transparent, în vederea clarificării chestiunii în discuție, inclusiv a eventualelor efecte ale acestei măsuri specifice asupra comerțului sau a investițiilor, precum și în vederea stabilirii de comun acord a unei soluții.

               11.Codul de conduită pentru arbitri, adoptat de Comitetul mixt în conformitate cu articolul 21.30 din acord, se aplică mediatorului mutatis mutandis.

               V. Regulamentul procedurii de mediere

               12.În termen de 10 zile de la data la care mediatorul a fost ales de comun acord în conformitate cu alineatul (6) sau selectat în conformitate cu alineatul (7), partea solicitantă prezintă în scris mediatorului și părții solicitate o descriere detaliată a chestiunii în discuție, inclusiv modul în care este sau ar fi aplicată măsura specifică și în care aceasta afectează comerțul sau investițiile. În termen de 20 de zile de la data transmiterii informațiilor în cauză, partea solicitată poate pune la dispoziție, în scris, observațiile sale cu privire la descriere. Fiecare dintre părți poate include în descrierea sau în observațiile sale informațiile pe care le consideră relevante.

               13.Mediatorul poate decide cu privire la modul cel mai adecvat de a clarifica chestiunea în discuție, inclusiv eventualele efecte ale măsurii specifice asupra comerțului sau a investițiilor. În special, mediatorul poate să organizeze reuniuni între părți, să consulte părțile împreună sau individual și să ofere orice sprijin suplimentar solicitat de către părți. Mediatorul poate solicita, de asemenea, asistența experților și a părților interesate relevante după consultarea părților.

               14.Mediatorul depune eforturi pentru a oferi consultanță și a propune o soluție pe care părțile trebuie să o examineze. Părțile pot accepta sau respinge soluția propusă sau pot conveni asupra unei soluții diferite. Mediatorul nu oferă consiliere sau observații cu privire la consecvența măsurii specifice cu acordul.

               15.Procedura are loc la partea solicitată, cu excepția cazului în care părțile convin altfel.

               16.În termen de 60 de zile de la data la care mediatorul a fost ales de comun acord în temeiul alineatului (6) sau a fost selectat în conformitate cu alineatul (7), părțile depun eforturi pentru a ajunge de comun acord la o soluție. La cererea unei părți, soluția convenită de comun acord se adoptă printr-o decizie a Comitetului mixt. Soluțiile convenite de comun acord se fac publice, cu excepția cazului în care părțile convin altfel. Versiunea făcută publică nu poate conține informații pe care una dintre părți le-a desemnat ca fiind confidențiale. În așteptarea unei soluții convenite finale, părțile pot lua în considerare posibile soluții provizorii.

               17.La cererea oricăreia dintre părți, mediatorul transmite părților în scris un proiect de raport faptic, furnizând o scurtă descriere:

               (a)a problemei în cauză, inclusiv a posibilelor efecte ale măsurii specifice asupra comerțului sau a investițiilor;

               (b)a procedurilor desfășurate;

               (c)a opiniilor exprimate de părți, de experți și de părțile interesate, după caz și

               (d)dacă este cazul, a oricărei soluții convenite de comun acord și a soluțiilor provizorii

               în termen de 15 zile de la data solicitării acestui raport.

               Părțile pot formula observații cu privire la proiectul de raport faptic în termen de 15 zile de la data emiterii acestuia. După examinarea observațiilor trimise de părți, mediatorul trimite părților, în scris, în termen de 30 de zile de la emiterea proiectului de raport faptic, raportul faptic final. Raportul faptic nu va include niciun fel de interpretare a acordului de către mediator.

               18.Procedura de mediere se încheie:

               (a)prin adoptarea unei soluții convenite de comun acord de către părți, la data adoptării;

               (b)printr-o declarație scrisă a mediatorului, după consultarea părților, conform căreia orice eforturi suplimentare de mediere ar fi inutile, la data acelei declarații;

               (c)printr-un acord comun al părților, în orice etapă a procedurii, la data acelui acord sau

               (d)printr-o declarație scrisă și fundamentată a uneia dintre părți după examinarea soluțiilor stabilite de comun acord în cadrul procedurii de mediere, la data respectivei declarații.

               Încetarea procedurii de mediere nu aduce atingere alineatului (17).

               19.Alineatele (5) - (9), (15) - (26), (33), (34) și (42) - (46) din Regulamentul de procedură al unei comisii de arbitraj se aplică procedurii de mediere mutatis mutandis.

               VI. Confidențialitatea

               20.Cu excepția cazului în care părțile convin altfel și fără a aduce atingere alineatului (16), toate etapele procedurii de mediere, inclusiv orice consiliere sau soluție propusă, sunt confidențiale. Mediatorul și părțile vor trata în mod confidențial toate informațiile transmise mediatorului de către o parte sau primite din orice altă sursă care au fost desemnate ca fiind confidențiale. Cu toate acestea, oricare dintre părți poate face public faptul că are loc o mediere.

               VII. Relația cu alte proceduri de soluționare a litigiilor

               21.Procedura de mediere nu aduce atingere drepturilor și obligațiilor părților prevăzute la capitolul 21 (Soluționarea litigiilor) din acord sau în orice altă procedură de soluționare a litigiilor din cadrul oricărui alt acord.

               22.O parte nu va introduce ca probe și nu se va baza, în alte proceduri de soluționare a litigiilor prevăzute în prezentul acord sau în orice alt acord, pe următoarele elemente și nici nu se va accepta ca o comisie de arbitraj să ia în considerare:

               (a)pozițiile adoptate de cealaltă parte în cursul procedurii de mediere sau informațiile colectate în conformitate cu alineatul (13);

               (b)faptul că cealaltă parte și-a arătat disponibilitatea de a accepta o soluție pentru chestiunea care face obiectul medierii sau

               (c)consilierea acordată sau propunerile făcute de mediator.

               23.Cu excepția cazului în care părțile convin altfel, un mediator nu poate avea calitatea de arbitru sau de membru al comisiei de arbitraj în cadrul procedurilor de soluționare a litigiilor în temeiul prezentului acord sau al altui acord referitor la aceeași problemă pentru care a avut calitatea de mediator.

               VIII. Termene

               24.Orice termen menționat în prezenta procedură de mediere poate fi modificat prin acordul comun al părților.

               IX. Costuri

               25.Fiecare parte își suportă propriile cheltuieli aferente participării la procedura de mediere.

               26.Părțile împart în mod egal cheltuielile aferente aspectelor organizatorice, inclusiv remunerația și cheltuielile mediatorului. Remunerația mediatorului este echivalentă cu remunerația arbitrilor prevăzută la alineatul (4) din Regulamentul de procedură al unei comisii de arbitraj.

               ***

               ANEXA IV

               CODUL DE CONDUITĂ PENTRU ARBITRI

               I. Definiții

               1.În prezentul cod de conduită:

               (a)„personal administrativ”, în ceea ce privește un arbitru, înseamnă persoanele aflate sub coordonarea și controlul arbitrului, altele decât asistenții.

               (b)„acord” înseamnă Acordul de parteneriat economic UE-Japonia;

               (c)„arbitru” înseamnă un membru al unei comisii de arbitraj;

               (d)„asistent” înseamnă o persoană care, în temeiul mandatului unui arbitru, desfășoară activități de documentare sau îl asistă pe arbitru în activitatea acestuia;

               (e)„candidat” înseamnă o persoană al cărei nume se află pe lista arbitrilor menționată la articolul 21.9 din acord;

               (f)„comisie de arbitraj” înseamnă o comisie de arbitraj instituită în temeiul articolului 21.7 din acord și

               (g)„procedură” înseamnă procedura comisiei de arbitraj;

               II. Furnizarea unui cod de conduită

               2.Părțile vor pune acest cod de conduită la dispoziția fiecărui candidat în momentul în care numele acestuia este inclus pe lista menționată la articolul 21.9 din acord.

               III. Principii de guvernare

               3.Fiecare candidat și arbitru trebuie să respecte standarde înalte de conduită, în conformitate cu prezentul cod de conduită, astfel încât să fie menținute integritatea și imparțialitatea mecanismului de soluționare a litigiilor.

               IV. Obligații de comunicare a informațiilor

               4.Înainte de acceptarea numirii sale ca arbitru, un candidat căruia i s-a solicitat să participe ca arbitru declară orice interese, relații sau aspecte care i-ar putea afecta independența sau imparțialitatea sau care ar putea da naștere, în mod rezonabil, la o aparență de încălcare a deontologiei sau de lipsă de imparțialitate în cursul procedurii. În acest scop, acesta depune toate eforturile rezonabile pentru a se informa în legătură cu existența unor astfel de interese, relații și aspecte, inclusiv interese financiare, interese profesionale sau interese legate de locul de muncă sau de familie.

               5.Obligația de comunicare a informațiilor prevăzută la alineatul (4) este o obligație continuă și i se aplică unui arbitru și după acceptarea numirii sale. În cursul procedurii, un arbitru comunică în scris părților orice informații noi privind obligația prevăzută la alineatul (4) în cel mai scurt timp posibil după ce ia cunoștință de acestea.

               6.În ceea ce privește respectarea acestor cerințe de comunicare, trebuie respectată viața privată.

               V. Îndeplinirea atribuțiilor

               7.După acceptarea numirii sale, un arbitru este disponibil să își îndeplinească atribuțiile și le va îndeplini cu atenție și promptitudine pe durata procedurii comisiei de arbitraj, în mod onest și cu profesionalism.

               8.În cadrul fiecărei proceduri, un arbitru analizează doar aspectele care sunt invocate și necesare în vederea pronunțării unei decizii și nu deleagă această atribuție niciunei alte persoane.

               9.Un arbitru nu se angajează în contacte ex parte în ceea ce privește aspectele examinate de comisia de arbitraj în cadrul procedurii.

               VI. Independența și imparțialitatea

               10.Un arbitru trebuie să fie independent și imparțial, să evite conflictele de interese directe și indirecte, să nu fie influențat de interesul propriu, de presiunea externă, de considerente politice, de proteste publice și de loialitatea față de o parte sau de teama de a fi criticat și trebuie să evite crearea unei aparențe de încălcare a deontologiei sau de lipsă de imparțialitate.

               11.Un arbitru nu își asumă, în mod direct sau indirect, o obligație și nu acceptă beneficii care ar afecta sau ar părea că afectează îndeplinirea în mod corespunzător a atribuțiilor sale.

               12.Un arbitru nu își va folosi poziția pe care o deține în cadrul comisiei de arbitraj în scopul promovării unor interese personale sau private și trebuie să evite acțiunile care pot crea impresia că unele persoane se află într-o poziție privilegiată și îl pot influența.

               13.Un arbitru nu permite ca judecata sau comportamentul său să fie influențate de relații sau responsabilități financiare, de afaceri, profesionale, personale, de familie sau sociale anterioare sau actuale.

               14.Un arbitru evită să intre în orice relație sau să dobândească orice interes financiar susceptibil de a-i afecta imparțialitatea sau care ar putea crea, în mod rezonabil, o aparență de încălcare a deontologiei sau de favorizare a unei părți.

               15.Un fost arbitru evită acțiunile care ar putea crea impresia că a favorizat una dintre părți în îndeplinirea atribuțiilor sale sau că ar fi obținut vreun beneficiu în urma deciziei comisiei de arbitraj în cadrul căreia și-a desfășurat activitatea.

               VII. Confidențialitatea

               16.Niciun arbitru nu va dezvălui în niciun moment informații care nu au caracter public cu privire la procedura comisiei de arbitraj pentru care este desemnat sau care au fost obținute în cursul acesteia. Niciun arbitru nu utilizează, în niciun caz, astfel de informații pentru a dobândi avantaje personale, pentru a favoriza alte persoane sau pentru a afecta interesele altora.

               17.Niciun arbitru nu va dezvălui decizia comisiei de arbitraj sau părți din aceasta, cu excepția cazului în care decizia este făcută publică.

               18.Un arbitru nu va dezvălui în niciun moment deliberările unei comisii de arbitraj sau opinia unui arbitru, nici nu va face declarații privind procedura comisiei de arbitraj pentru care a fost numit sau în legătură cu aspectele care fac obiectul litigiului în cadrul unei astfel de proceduri.

               19.Obligațiile prevăzute la alineatele (16) - (18) continuă să se aplice și în cazul foștilor arbitri.

               VIII. Alte obligații

               20.Un candidat sau un arbitru comunică ambelor părți aspecte privind încălcările reale sau potențiale ale prezentului cod de conduită în vederea examinării acestora cât mai curând posibil și în mod confidențial.

               21.Un arbitru ia toate măsurile rezonabile și adecvate pentru a se asigura că asistenții săi și personalul administrativ cunosc și respectă obligațiile arbitrilor ce le revin în temeiul părților III, IV, VI și VII din prezentul cod de conduită.

               22.Fiecare arbitru păstrează o evidență a timpului dedicat procedurii comisiei de arbitraj și a cheltuielilor efectuate, precum și a timpului și a cheltuielilor asistenților săi, și întocmește un raport final cu privire la aceste aspecte.

               ***


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 6.6.2019
            COM(2019) 273 final
            2019/0135(NLE)
            Propunere de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            privind poziția care urmează să fie luată în numele Uniunii Europene în cadrul celei de a 83-a reuniuni plenare a Grupului de state împotriva corupției (GRECO) în ceea ce privește participarea Uniunii Europene la GRECO în calitate de observator

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.OBIECTUL PROPUNERII

               Prezenta propunere se referă la decizia de stabilire a poziției care urmează să fie luată în numele Uniunii Europene în cadrul Grupului de state împotriva corupției (GRECO) în legătură cu adoptarea preconizată a unei decizii privind statutul de observator al Uniunii Europene.

               2.CONTEXTUL PROPUNERII

               GRECO a fost înființat în 1999 de Consiliul Europei pentru a monitoriza respectarea de către state a standardelor anticorupție prevăzute în Convenția penală privind corupția și în Convenția civilă asupra corupției. Obiectivul GRECO este de a îmbunătăți capacitatea membrilor săi în vederea combaterii corupției, prin monitorizarea respectării de către aceștia a standardelor anticorupție ale Consiliului Europei, printr-un proces dinamic de evaluare reciprocă și prin intermediul presiunii inter pares. Acesta contribuie, prin intermediul unui sistem de evaluări, la identificarea deficiențelor politicilor naționale de combatere a corupției, încurajând reformele necesare legislative, instituționale și privind practicile.

               În prezent, GRECO are 49 de membri cu drepturi depline
                  1
                și 10 observatori
                  2
               .

               Participarea UE la GRECO a constituit o prioritate pentru cooperarea dintre Uniunea Europeană și Consiliul Europei. Deși UE a cooperat cu Consiliul Europei pe baza unui memorandum de înțelegere convenit în 2007
                  3
               , GRECO este unul dintre puținele organisme ale Consiliului Europei cu care UE nu are un cadru juridic specific de cooperare. UE nu este prezentă la reuniunile GRECO și, prin urmare, oportunitățile de a schimba opinii cu GRECO și cu membrii săi și de a coopera în chestiuni de interes comun în domeniul statului de drept și al luptei împotriva corupției sunt foarte limitate.

                  În 2011, Comisia a stabilit principalele obiective ale unei cooperării consolidate între UE și GRECO și a analizat modalitățile posibile prin care UE poate participa la activitățile GRECO și beneficiile pe care le-ar aduce această participare
                     4
                  . În 2012 a urmat o comunicare a Comisiei
                     5
                   care stabilește o abordare în două etape pentru aderarea UE la GRECO, care presupune statutul de participant deplin
                     6
                  într-o primă etapă și statutul de membru cu drepturi depline într-o a doua etapă.

               Parlamentul European și-a exprimat sprijinul permanent pentru participarea UE la GRECO, prin numeroase rapoarte și rezoluții, cum ar fi rezoluția din 2016 privind combaterea corupției și acțiunile ulterioare rezoluției din 2015 referitoare la criminalitatea organizată, la corupție și la spălarea banilor, precum și în cadrul unei dezbateri în plen în 2018.

                  La 20 martie 2019, directorul executiv al GRECO a trimis o scrisoare Președinției Consiliului, sugerând ca aceasta să analizeze posibilitatea ca UE să devină observator în cadrul GRECO. Statutul de observator i-ar permite UE să participe la reuniunile GRECO și să aibă acces la toate documentele discutate. În calitate de observator, UE nu ar avea drept de vot, nu ar trebui să facă obiectul unei evaluări, nu ar adopta o poziție oficială în cadrul proceselor de evaluare și nu ar participa la misiuni de evaluare. Nu se solicită contribuție financiară din partea observatorilor. Trebuie remarcat faptul că normele sunt aceleași pentru toți observatorii.

               În temeiul articolului 220 din TFUE, Uniunea stabilește orice formă de cooperare utilă cu organismele Organizației Națiunilor Unite și cu instituțiile sale specializate, cu Consiliul Europei, cu Organizația pentru Securitate și Cooperare în Europa și cu Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică. Responsabilitatea de a pune în aplicare dispozițiile acestui articol revine Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și Comisiei. Comisia a informat oficial Parlamentul European și Consiliul cu privire la intenția sa de a solicita statutul de observator în cadrul GRECO pentru Uniunea Europeană. Consiliul și-a exprimat sprijinul pentru aderarea Uniunii la GRECO în calitate de observator, la reuniunea sa din 6 iunie 2019.

                  La 6 iunie 2019, Comisia a prezentat Secretarului General al Consiliului Europei cererea UE de a deveni observator
                     7
                  .

                  Demersul actual al UE pentru a deveni observator în cadrul GRECO nu împiedică alte forme posibile de participare în viitor, inclusiv dobândirea calității de membru cu drepturi depline.

               Este foarte posibil ca cererea UE să fie analizată de plenul GRECO la reuniunea sa din 1721 iunie 2019. Decizia se adoptă în unanimitate. În cazul în care nu se ajunge la unanimitate în plen, chestiunea poate fi supusă atenției Comitetului de Miniștri care va decide cu o majoritate de două treimi din toți reprezentanții săi. Toate statele membre ale UE sunt membre ale GRECO și vor participa la decizia care urmează a fi luată cu privire la acordarea statutului de observator al UE în cadrul GRECO.

                  Statele membre au obligația de a sprijini cererea, în conformitate cu principiul cooperării loiale. Cu toate acestea, Comisia a decis cu această ocazie să prezinte o propunere în temeiul articolului 218 alineatul (9) din TFUE. Acest lucru va asigura cu o și mai mare certitudine că statele membre ale UE vorbesc cu o singură voce pentru a sprijini UE să primească statutul de observator la reuniunea plenară a GRECO și, dacă este necesar, la reuniunea ulterioară a Comitetului de Miniștri.

               3.TEMEI JURIDIC

                  Principalul obiectiv al GRECO este să îmbunătățească capacitatea membrilor săi de a combate corupția. Temeiul juridic al deciziei propuse ar trebui, prin urmare, să fie articolul 83 din TFUE coroborat cu articolul 218 alineatul (9) din TFUE.

               2019/0135 (NLE)

               Propunere de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               privind poziția care urmează să fie luată în numele Uniunii Europene în cadrul celei de a 83-a reuniuni plenare a Grupului de state împotriva corupției (GRECO) în ceea ce privește participarea Uniunii Europene la GRECO în calitate de observator

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 83 coroborat cu articolul 218 alineatul (9),

               având în vedere propunerea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)Rezoluția statutară nr. (93) 28 a Consiliului Europei prevede posibilitatea ca statele care nu sunt membre și organizațiile internaționale să participe în calitate de observatori la acorduri parțiale și extinse precum cel de instituire a GRECO.

               (2)La 6 iunie 2019, Comisia a prezentat Secretarului General al Consiliului Europei o cerere privind participarea Uniunii la GRECO în calitate de observator.

               (3)Participarea Uniunii Europene la GRECO ca observator nu împiedică o eventuală participare viitoare la GRECO în calitate de membru cu drepturi depline.

               (4)Toate statele membre ale Uniunii Europene sunt membre ale GRECO.

               (5)Se preconizează că plenul GRECO va fi invitat să decidă cu privire la statutul de observator al Uniunii Europene la cea de a 83-a reuniune plenară a GRECO (Strasbourg, 17-21 iunie 2019).

               (6)În cazul în care această decizie nu este luată în cadrul celei de a 83-a reuniuni plenare a GRECO din 17-21 iunie 2019 sau la următoarea reuniune plenară a GRECO, statele membre ale Uniunii Europene ar trebui să susțină adoptarea unei decizii de către Comitetul de Miniștri, în cadrul căruia acestea ar trebui să sprijine admiterea UE ca observator în cadrul GRECO.

               (7)Prin urmare, este necesar să se stabilească poziția care urmează să fie luată în numele Uniunii Europene în legătură cu adoptarea deciziei privind statutul de observator al Uniunii Europene.

               (8)Prezenta decizie nu aduce atingere principiului cooperării loiale și obligației care există deja pentru toate statele membre de a sprijini cererea UE de acordare a statutului de observator.

               (9)[În conformitate cu articolul 3 din Protocolul nr. 21 privind poziția Regatului Unit și a Irlandei cu privire la spațiul de libertate, securitate și justiție, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, aceste state membre și-au notificat intenția de a participa la adoptarea și aplicarea prezentei decizii.]

               (10)[În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul nr. 21 privind poziția Regatului Unit și a Irlandei cu privire la spațiul de libertate, securitate și justiție, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, și fără a aduce atingere articolului 4 din protocolul menționat, aceste state membre nu participă la adoptarea și aplicarea prezentei decizii, nu au obligații în temeiul acesteia și nu fac obiectul aplicării sale.]

               (11)[În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la adoptarea prezentei decizii, nu are obligații în temeiul acesteia și nu face obiectul aplicării sale,]

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Poziția care urmează să fie luată în numele Uniunii Europene în cadrul celei de a 83-a reuniuni plenare a Grupului de state împotriva corupției (GRECO) din 17-21 iunie 2019 sau, dacă este necesar, în cadrul următoarei reuniuni plenare, este următoarea:

               Statele membre ale Uniunii Europene sprijină adoptarea deciziei privind dobândirea de către Uniunea Europeană a statutului de observator în cadrul GRECO.

               În cazul în care decizia nu este luată în cadrul celei de a 83-a reuniuni plenare a GRECO din 17-21 iunie 2019 sau la următoarea reuniune plenară a GRECO, statele membre ale Uniunii Europene susțin adoptarea unei decizii de către Comitetul de Miniștri, în cadrul căruia acestea sprijină admiterea UE ca observator în cadrul GRECO.

               Articolul 2

               Prezenta decizie se adresează statelor membre.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)

                        Albania, Andorra, Armenia, Austria, Azerbaidjan, Belarus, Belgia, Bosnia și Herțegovina, Bulgaria, Croația, Cipru, Cehia, Danemarca, Elveția, Estonia, Finlanda, Franța, Georgia, Germania, Grecia, Islanda, Irlanda, Italia, Letonia, Liechtenstein, Lituania, Luxemburg, Macedonia de Nord, Malta, Moldova, Monaco, Muntenegru, Norvegia, Polonia, Portugalia, Regatul Unit, România, Rusia, San Marino, Serbia, Slovacia, Slovenia, Spania, Statele Unite ale Americii, Suedia, Turcia, Țările de Jos, Ucraina și Ungaria.

                     (2)

                        Patru organisme ale Consiliului Europei, și anume Adunarea Parlamentară, Comitetul european pentru cooperare juridică (CDCJ), Comitetul european pentru probleme penale (CDPC) și Banca de Dezvoltare a Consiliului Europei (CEB), Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE), Organizația Națiunilor Unite, reprezentată de Biroul Națiunilor Unite pentru Droguri și Criminalitate (UNODC), Biroul pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului (ODIHR) al Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE), Academia Internațională Anticorupție (IACA), Institutul internațional pentru democrație și asistență electorală (IDEA) și Organizația Statelor Americane (OAS).

                     (3)

                        CM (2007) 74, adoptat la 10 mai 2007 de Comitetul de Miniștri al Consiliului Europei.

                     (4)

                        COM(2011) 307 final.

                     (5)

                        COM(2012) 604 final.

                     (6)

                        Statutul de participant deplin ar implica faptul că Uniunea Europeană nu ar face obiectul sistemului de evaluare reciprocă, nu ar beneficia de niciun drept de vot și nu ar putea să trimită un reprezentant la Biroul GRECO; de asemenea, s-a preconizat o anumită implicare a Uniunii Europene în sistemul de evaluare.

                     (7)

                        În conformitate cu procedura Consiliului Europei, pentru ca o organizație să dobândească statutul de observator în cadrul GRECO este necesar ca aceasta să trimită o scrisoare Secretarului General al Consiliului Europei în care să solicite un astfel de statut. A se vedea în special Rezoluția nr. (93) 28 a Consiliului Europei.


Proposal from the President of the Commission for a DECIZIE A CONSILIULUI privind neînlocuirea unora dintre membrii Comisiei