				|

		52013PC0580

			Propunere de DECIZIE A CONSILIULUI de abrogare a Deciziei 2007/124/CE, Euratom a Consiliului /* COM/2013/0580 final - 2013/0281 (APP) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
1.           CONTEXTUL PROPUNERII
1.1. Cadrul multianual pentru perioada
2007-2013
Programul general „Securitate și
protecția libertăților” a fost instituit în conformitate cu
cadrul multianual pentru perioada 2007-2013. Obiectivul său principal a
fost acela de a garanta o cooperare operațională eficace în ceea ce
privește lupta împotriva terorismului, inclusiv consecințele acestui
fenomen, împotriva criminalității organizate și a
infracționalității de drept comun, sprijinind totodată
furnizarea de informații la scară europeană și consolidând
activitățile de prevenire a criminalității și a
terorismului, pentru a promova societăți sigure, întemeiate pe statul
de drept.
Având în vedere faptul că aceste
obiective aveau temeiuri juridice diferite în tratate și că
regimurile lor juridice erau, în esență, diferite, programul general
a fost alcătuit din două instrumente juridice distincte. În primul
rând, Decizia 2007/125/JAI a Consiliului a instituit programul specific „Prevenirea
și combaterea infracționalității” (denumit în continuare
„programul specific ISEC”). Programul specific s-a axat pe patru domenii
tematice: prevenirea infracționalității și criminologia,
asigurarea respectării legii, protecția și sprijinirea
martorilor, precum și protecția victimelor. În al doilea rând,
Decizia 2007/124/CE, Euratom a Consiliului a instituit programul specific
„Prevenirea, pregătirea și gestionarea consecințelor
terorismului și ale altor riscuri legate de securitate” (denumit în
continuare „programul specific CIPS”). Obiectivul său general a fost acela
de a sprijini eforturile depuse de statele membre pentru a preveni atacurile
teroriste și alte incidente legate de securitate, pentru a face
față acestora și a proteja populația și
infrastructurile critice împotriva acestor fenomene.
1.2. Cadrul multianual pentru perioada
2014-2020
În cadrul general al Fondului pentru
securitate internă, instrumentul de sprijin financiar pentru cooperarea
polițienească, prevenirea și combaterea criminalității
și gestionarea crizelor (denumit în continuare „FSI-Poliție”) va
oferi sprijin financiar pentru cooperarea polițienească, schimbul de
informații și accesul la informații, prevenirea și lupta
împotriva criminalității transfrontaliere și a
criminalității grave și organizate, inclusiv împotriva
terorismului, protecția populației și a infrastructurii critice
împotriva incidentelor legate de securitate și gestionarea eficace a
riscurilor și a crizelor legate de securitate.
În consecință, programele specifice
ISEC și CIPS de furnizare a unui sprijin financiar pentru acest domeniu de
politică în conformitate cu cadrul multianual 2007-2013 trebuie să
fie abrogate începând de la 1 ianuarie 2014, sub rezerva normelor tranzitorii.
Programul specific ISEC este abrogat prin
Regulamentul de instituire a FSI-Poliție.
În ceea ce privește programul specific
CIPS, abrogarea sa nu a fost posibilă, deoarece aceasta necesită un
document legislativ separat, ca urmare a diferitelor reguli de vot în temeiul
juridic dublu (CE/Euratom). Cu toate acestea, dispozițiile finale privind
intrarea în vigoare a prezentei decizii sunt redactate astfel încât abrogarea
programului specific CIPS va coincide cu intrarea în vigoare a Regulamentului
de instituire a FSI-Poliție, ca și cum abrogarea programului
specific CIPS ar fi fost prevăzută chiar în Regulamentul de
instituire a FSIPoliție. Prin urmare, abrogarea programelor CIPS și
ISEC va fi abordată în același mod.
2.           ELEMENTELE JURIDICE ALE
PROPUNERII
2.1.        Conținutul
măsurilor propuse
Având în vedere cele de mai sus, Comisia
propune ca Decizia de instituire a programului specific CIPS să fie
abrogată începând de la 1 ianuarie 2014.
2.2.        Temei juridic
Decizia 2007/124/CE, Euratom a Consiliului a
fost adoptată în temeiul articolului 308 din Tratatul de instituire a
Comunității Europene și al articolului 203 din Tratatul de
instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice.
Temeiul juridic al prezentei propuneri de
abrogare a deciziei sus-menționate a Consiliului îl reprezintă
articolul 352 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și
articolul 203 din Tratatul de instituire a Comunității Europene a
Energiei Atomice.
3.           IMPLICAȚIILE BUGETARE
Propunerea nu are nicio implicație
directă pentru bugetul UE.
2013/0281 (APP)
Propunere de
DECIZIE A CONSILIULUI
de abrogare a Deciziei 2007/124/CE, Euratom a
Consiliului
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 352,
având în vedere Tratatul de instituire a
Comunității Europene a Energiei Atomice, în special articolul 203,
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectului de act
legislativ către parlamentele naționale,
având în vedere aprobarea Parlamentului
European[1],
hotărând în conformitate cu o
procedură legislativă specială,
întrucât:
(1)       Decizia 2007/124/CE, Euratom
a Consiliului de stabilire pentru perioada 2007-2013, în cadrul programului
general „Securitate și protecția libertăților”, a
programului specific „Prevenirea, pregătirea și gestionarea
consecințelor terorismului și ale altor riscuri legate de securitate”
vizează perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2007 și 31 decembrie
2013.
(2)       Instrumentul de sprijin
financiar pentru cooperarea polițienească, prevenirea și
combaterea criminalității și gestionarea crizelor, ca parte a
Fondului pentru securitate internă este instituit pentru perioada
cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2020[2].
(3)       Prin urmare, Decizia
2007/124/CE, Euratom a Consiliului ar trebui să fie abrogată începând
de la 1 ianuarie 2014,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Decizia 2007/124/CE, Euratom a Consiliului se
abrogă începând de la 1 ianuarie 2014.
Articolul 2
1.         Această abrogare nu
afectează continuarea sau modificarea, inclusiv anularea totală sau
parțială a proiectelor, până la data închiderii acestora sau
până la data aprobării asistenței financiare de către
Comisie pe baza Deciziei 2007/124/CE, Euratom a Consiliului sau a oricărui
alt act legislativ care se aplică asistenței respective la data de 31
decembrie 2013.
2.         Atunci când adoptă decizii
privind cofinanțarea în temeiul instrumentului de sprijin financiar pentru
cooperarea polițienească, prevenirea și combaterea
criminalității și gestionarea crizelor, ca parte a Fondului
pentru securitate internă, Comisia ia în considerare măsurile
adoptate pe baza Deciziei 2007/124/CE, Euratom a Consiliului înainte de [data
publicării în Jurnalul Oficial], care au repercusiuni financiare pe
perioada care face obiectul cofinanțării.
3.         Sumele angajate pentru
cofinanțare, aprobate de Comisie în perioada 1 ianuarie 2011 - 31
decembrie 2013, pentru care documentele necesare închiderii operațiunilor
nu au fost trimise Comisiei până la expirarea termenului-limită
pentru înaintarea raportului final, sunt dezangajate automat de către
Comisie până la 31 decembrie 2017, având ca efect rambursarea sumelor
plătite în mod necuvenit.
Sumele aferente operațiunilor care au
fost suspendate ca urmare a unor proceduri judiciare sau a unor căi de
atac administrative cu efect suspensiv nu sunt luate în considerare la
calcularea sumelor care vor fi dezangajate în mod automat.
4.         Statele membre prezintă
Comisiei, până la 30 iunie 2015, un raport de evaluare a rezultatelor
și a efectelor acțiunilor cofinanțate prin Decizia 2007/124/CE,
Euratom a Consiliului pentru perioada 2011‑2013.
5.         Comisia prezintă Parlamentului
European și Consiliului, până la 31 decembrie 2015, un raport privind
rezultatele obținute și privind aspectele calitative și cantitative
ale punerii în aplicare a Deciziei 2007/124/CE, Euratom a Consiliului pentru
perioada 2011‑2013.
Articolul 3
1.         Prezenta decizie intră în
vigoare în aceeași zi cu Regulamentul Parlamentului European și al
Consiliului de instituire, ca parte a Fondului pentru securitate internă,
a instrumentului de sprijin financiar pentru cooperarea
polițienească, prevenirea și combaterea criminalității
și gestionarea crizelor (denumit în continuare „Regulamentul de instituire
a FSIPoliție”).
2.         În cazul în care Regulamentul de
instituire a FSI-Poliție intră în vigoare înainte de publicarea
prezentei decizii în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, prezenta
decizie intră în vigoare în ziua următoare datei publicării
sale.
Articolul 4
Prezenta
decizie se adresează statelor membre în conformitate cu tratatele.
Adoptată la Bruxelles,
                                                                       Pentru
Consiliu
                                                                       Președintele
[1]               JO C , , p. .
[2]               Propunere de regulament al Parlamentului European
și al Consiliului de instituire, ca parte a Fondului pentru securitate
internă, a instrumentului de sprijin financiar pentru cooperarea
polițienească, prevenirea și combaterea criminalității
și gestionarea crizelor, COM(2011) 753.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 22.9.2016
            COM(2016) 614 final
            2016/0294(NLE)
            Propunere de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            de stabilire a poziției care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul Consiliului General al Organizației Mondiale a Comerțului cu privire la cererea Statelor Unite de a deroga de la normele OMC pentru a permite Statelor Unite să acorde un tratament preferențial produselor eligibile originare din Nepal

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.CONTEXTUL PROPUNERII

               •Motivele și obiectivele propunerii

               Obiectivul prezentei propuneri este de a stabili poziția care urmează să fie adoptată de Uniunea Europeană în cadrul Consiliului General al Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) cu privire la cererea Statelor Unite de a deroga de la normele OMC, permițând astfel Uniunii Europene să sprijine această cerere de derogare.

               Aprobarea cererii Statelor Unite de a deroga de la normele OMC i-ar permite SUA să acorde un tratament preferențial produselor eligibile originare din Nepal care sunt importate pe teritoriul vamal al Statelor Unite până la 31 decembrie 2025.

               •Coerența cu dispozițiile existente în domeniul de politică

               Nu se aplică.

               •Coerența cu alte politici ale Uniunii

               Nu se aplică.

               2.TEMEIUL JURIDIC, SUBSIDIARITATEA ȘI PROPORȚIONALITATEA

               •Temei juridic

               Articolul 218 alineatul (9) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) prevede că, atunci când o decizie cu efecte juridice trebuie adoptată în cadrul unui organism creat printr-un acord internațional, Consiliul, la propunerea Comisiei sau a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, adoptă o decizie de stabilire a poziției care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene. Acordarea unei derogări pentru a permite Statelor Unite să acorde un tratament preferențial produselor eligibile originare din Nepal intră sub incidența acestei dispoziții, întrucât decizia se adoptă în cadrul unui organism creat în baza unui acord internațional (Consiliul General sau Conferința ministerială a OMC) care are efecte asupra drepturilor și a obligațiilor Uniunii Europene.

               •Subsidiaritate (pentru competență neexclusivă)

               Nu se aplică.

               •Proporționalitate

               Nu se aplică.

               •Alegerea instrumentului

               Nu se aplică.

               3.REZULTATELE EVALUĂRILOR EX-POST, ALE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRILOR IMPACTULUI

               Nu se aplică.

               4.IMPLICAȚIILE BUGETARE

               Nu se aplică.

               5.ALTE ELEMENTE

               Comisia va fi autorizată să adopte o poziție în numele Uniunii Europene pentru a sprijini cererea Statelor Unite de a deroga de la normele OMC în măsura necesară pentru a permite Statelor Unite să acorde un tratament preferențial produselor eligibile originare din Nepal până la 31 decembrie 2025.

               Statele Unite solicită o derogare de la obligațiile care le revin în temeiul articolului I alineatul (1) și al articolului XIII alineatele (1) și (2) din GATT 1994 în măsura necesară pentru a le permite să acorde un tratament tarifar preferențial și o administrare preferențială a restricțiilor cantitative privind anumite produse originare din Nepal care îndeplinesc criteriile de eligibilitate specifice.

               Conform Statelor Unite, aceste preferințe sunt acordate pentru a veni în ajutorul Nepalului în procesul de redresare a acestuia în urma unui cutremur devastator care a avut loc în aprilie 2015 și a replicilor care au urmat după acel cutremur. SUA a explicat că această măsură se bazează pe un cadru de programe existent destinat să sprijine dezvoltarea economică a Nepalului și va completa eforturile de a promova creșterea și dezvoltarea în Nepal.

               Această nouă cerere de derogare prezentată de SUA nu generează probleme economice pentru Uniunea Europeană, deoarece nu se preconizează că regimul preferențial va avea un impact negativ asupra comerțului dintre UE și țara beneficiară.

               Având în vedere aceste aspecte, Uniunea Europeană ar trebui să adere la consensul emergent în favoarea aprobării cererii de derogare în Consiliul General al OMC.

               2016/0294 (NLE)

               Propunere de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               de stabilire a poziției care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul Consiliului General al Organizației Mondiale a Comerțului cu privire la cererea Statelor Unite de a deroga de la normele OMC pentru a permite Statelor Unite să acorde un tratament preferențial produselor eligibile originare din Nepal

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 207 alineatul (4) primul paragraf, coroborat cu articolul 218 alineatul (9),

               având în vedere propunerea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)Articolul IX alineatele (3) și (4) din Acordul de la Marrakech privind constituirea Organizației Mondiale a Comerțului („Acordul OMC”) stabilește procedurile pentru derogarea de la obligația impusă unui stat membru în temeiul Acordului OMC sau al unui acord comercial multilateral.

               (2)În conformitate cu articolul IX alineatul 3 din Acordul OMC, Statele Unite au prezentat o cerere de derogare, până la 31 decembrie 2025, de la obligațiile care le revin în temeiul articolului I alineatul (1) și al articolului XIII alineatele (1) și (2) din Acordul General pentru Tarife și Comerț 1994, în măsura necesară pentru a permite Statelor Unite să acorde un regim preferențial produselor eligibile originare din Nepal importate pe teritoriul vamal al Statelor Unite.

               (3)Aprobarea cererii Statelor Unite de a deroga de la normele OMC nu ar avea un impact negativ nici asupra economiei Uniunii Europene, nici asupra relațiilor comerciale cu beneficiarul derogării.

               (4)Prin urmare, este adecvat să se stabilească poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul Consiliului General al OMC în vederea sprijinirii cererii de derogare a Statelor Unite,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul Consiliului General al Organizației Mondiale a Comerțului este aceea de a sprijini cererea Statelor Unite de a deroga, până la 31 decembrie 2025, de la obligațiile care le revin în temeiul articolului I alineatul (1) și al articolului XIII alineatele (1) și (2) din Acordul General pentru Tarife și Comerț 1994 , în conformitate cu cererea de derogare a Statelor Unite.

               Această poziție este exprimată de către Comisie.

               Articolul 2

               Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 20.5.2011
            COM(2011) 277 final
            2011/0123(NLE)
            Propunere de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            privind semnarea unui Acord de parteneriat voluntar între Uniunea Europeană și Republica Centrafricană cu privire la aplicarea legislației în domeniul forestier, guvernanța și schimburile comerciale cu lemn și produse din lemn care intră în Uniunea Europeană (FLEGT)

               EXPUNERE DE MOTIVE

               Planul de acțiune privind aplicarea legislației în domeniul forestier, guvernanța și schimburile comerciale (FLEGT)
                  1
               , aprobat de Consiliu în 2003
                  2
               , propune un set de măsuri printre care se numără sprijinirea țărilor producătoare de lemn, dezvoltarea unei colaborări multilaterale în scopul combaterii comerțului cu lemn recoltat ilegal, sprijinirea inițiativelor din sectorul privat, precum și măsuri menite să descurajeze investițiile în activități care încurajează exploatarea forestieră ilegală. Elementul fundamental al acestui plan de acțiune este stabilirea de parteneriate FLEGT între Uniune și țările producătoare de lemn în vederea combaterii exploatării forestiere ilegale. În 2005, Consiliul a adoptat Regulamentul (CE) nr. 2173/2005
                  3
               , care instituie un regim de licențe și un mecanism de verificare a legalității importurilor de lemn în Uniune.

               În decembrie 2005, Consiliul a autorizat Comisia să negocieze acorduri de parteneriat cu țările producătoare de lemn în vederea punerii în aplicare a Planului de acțiune al UE privind aplicarea legislației în domeniul forestier, guvernanța și schimburile comerciale (FLEGT) și, în special, în vederea încurajării comerțului și a importurilor în Uniune de lemn legal verificat, originar din aceste țări partenere
                  4
               . Acordul cu Republica Centrafricană reprezintă al patrulea astfel de acord, care urmează a fi negociat între o țară producătoare și Uniune, după acordurile cu Ghana, Congo și Camerun.

               Comisia a deschis negocierile cu Republica Centrafricană în octombrie 2009. Negocierile s-au desfășurat pe o perioadă de 14 luni și au cuprins patru sesiuni de negocieri față în față și optsprezece reuniuni de lucru cu caracter tehnic. Pe tot parcursul negocierilor, Comisia a fost sprijinită, în această misiune, de unele state membre. Comisia a ținut Consiliul la curent cu evoluția negocierilor, prezentând rapoarte Grupului de lucru pentru păduri, precum și șefilor de misiune și reprezentanților UE din Republica Centrafricană. După fiecare sesiune de negocieri, părțile au organizat reuniuni publice pentru informarea părților interesate cu privire la progresele înregistrate în cadrul discuțiilor. În plus, Republica Centrafricană a adoptat o abordare participativă, prin asocierea, la procesul de elaborare a acordului, atât a societății civile, cât și a sectorului privat.

               În cadrul acordului sunt abordate toate elementele prevăzute în directivele de negociere ale Consiliului. În special, acordul stabilește cadrul, instituțiile și sistemele regimului de licențe FLEGT și prezintă controalele efectuate la nivelul lanțului de aprovizionare, cadrul de conformitate juridică și cerințele în materie de audit independent al sistemului. Aceste elemente sunt prevăzute în anexele la acord și oferă o descriere detaliată a structurilor pe care se întemeiază asigurarea legalității conferite de eliberarea unei licențe FLEGT. Republica Centrafricană și-a elaborat propria definiție privind legislația aplicabilă în cadrul unor consultări ample ale părților interesate. Această definiție include legile și reglementările privind atribuirea drepturilor de exploatare și înregistrarea întreprinderilor, gestionarea forestieră, legislația muncii și a mediului, impunerea fiscală, obligațiile sociale, cum ar fi participarea comunităților locale, a populațiilor autohtone și a societății civile, alte obligații prevăzute de legislația în domeniul transporturilor și al comercializării lemnului, precum și cerințele privind exportul.

               Acordul nu se limitează la produsele enumerate în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 2173/2005 privind regimul FLEGT, ci acoperă toate tipurile de lemn și produse din lemn exportate. Astfel, Republica Centrafricană se angajează să pună bazele unui sistem care să îi ofere Uniunii certitudinea că toate produsele din lemn originare din această țară sunt produse în mod legal, ceea ce ar trebui să contribuie în mod pozitiv și durabil la creșterea economică a acestei țări.

               Acordul prevede controlul importurilor la frontierele Uniunii, astfel cum se menționează în Regulamentul (CE) nr. 2173/2005 privind regimul FLEGT și în Regulamentul (CE) nr. 1024/2008 de punere în aplicare a acestuia. Acordul include o descriere a licențelor FLEGT eliberate de Republica Centrafricană, care adoptă formatul prevăzut în regulamentul de punere în aplicare menționat anterior.

               Acordul instituie un mecanism de dialog și cooperare cu Uniunea privind regimul FLEGT, prin intermediul unui Comitet mixt de punere în aplicare a acordului. De asemenea, acordul stabilește principiile privind participarea părților interesate, protecția socială, transparența, monitorizarea efectelor punerii în aplicare, precum și principiile privind elaborarea rapoartelor de punere în aplicare.

               Acordul stabilește calendarul și procedurile pentru intrarea în vigoare a acordului și aplicarea regimului de eliberare a licențelor. Întrucât Republica Centrafricană urmează să își modernizeze și să își reorganizeze sistemul de reglementare și de gestionare a informațiilor, să instituie controale mai complexe la nivelul lanțului de aprovizionare și o verificare independentă a conformității juridice, vor fi necesari mai mulți ani pentru dezvoltarea și testarea noilor sisteme și pentru consolidarea capacităților administrației publice, ale societății civile și ale sectorului privat în vederea îndeplinirii atribuțiilor preconizate. Regimul de licențe FLEGT ar trebui să fie pe deplin operațional până în anul 2014. Acesta va fi evaluat pe baza criteriilor stabilite în acord, înainte ca UE să inițieze acceptarea licențelor FLEGT.

               2011/0123 (NLE)

               Propunere de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               privind semnarea unui Acord de parteneriat voluntar între Uniunea Europeană și Republica Centrafricană cu privire la aplicarea legislației în domeniul forestier, guvernanța și schimburile comerciale cu lemn și produse din lemn care intră în Uniunea Europeană (FLEGT)

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 207 alineatul (3) primul paragraf, coroborat cu articolul 218 alineatul (5),

               având în vedere propunerea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)În mai 2003, Comisia Europeană a adoptat o Comunicare către Parlamentul European și Consiliu intitulată „Aplicarea legislației în domeniul forestier, guvernanța și schimburile comerciale (FLEGT) - Propunere privind un plan de acțiune al Uniunii Europene”
                  5
               , în care se solicita adoptarea unor măsuri de combatere a exploatării forestiere ilegale prin încheierea unor acorduri de parteneriat voluntar cu țările producătoare de lemn. Concluziile Consiliului privind Planul de acțiune au fost adoptate în octombrie 2003
                  6
               , iar Parlamentul European a adoptat o rezoluție pe această temă la 11 iulie 2005
                  7
               .

               (2)La 5 decembrie 2005, Consiliul a autorizat Comisia să inițieze negocieri privind încheierea unor acorduri de parteneriat în vederea punerii în aplicare a Planului de acțiune al Uniunii privind aplicarea legislației în domeniul forestier, guvernanța și schimburile comerciale (FLEGT).

               (3)La 20 decembrie 2005, Consiliul a adoptat Regulamentul (CE) nr. 2173/2005
                  8
                privind instituirea unui regim de licențe FLEGT pentru importurile în Uniune de lemn originar din țările cu care Uniunea a încheiat acorduri de parteneriat voluntar.

               (4)Negocierile cu Republica Centrafricană au fost încheiate, iar Acordul de parteneriat voluntar între Uniunea Europeană și Republica Centrafricană cu privire la aplicarea legislației în domeniul forestier, guvernanța și schimburile comerciale cu lemn și produse din lemn care intră în Uniunea Europeană (FLEGT) (denumit în continuare „acordul”) a fost parafat la 21 decembrie 2010.

               (5)Acordul ar trebui semnat, sub rezerva încheierii acestuia,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Prin prezenta se autorizează semnarea, în numele Uniunii, a Acordului de parteneriat voluntar între Uniunea Europeană și Republica Centrafricană cu privire la aplicarea legislației în domeniul forestier, guvernanța și schimburile comerciale cu lemn și produse din lemn care intră în Uniunea Europeană (FLEGT), sub rezerva încheierii respectivului acord
                  9
               .

               Articolul 2

               Președintele Consiliului este autorizat să desemneze persoana împuternicită să semneze acordul în numele Uniunii, sub rezerva încheierii acestuia.

               Articolul 3

               Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

               Adoptată la Bruxelles, […]

                     Pentru Consiliu

                     Președintele
                     […]

                     (1)
                  COM(2003) 251.

                     (2)
                  JO C 268, 7.11.2003, p. 1.

                     (3)
                  JO L 347, 30.12.2005, p. 1.

                     (4)
                  Document intern al Consiliului nr. 15102/05.

                     (5)
                  COM(2003) 251.

                     (6)
                  JO C 268, 7.11.2003, p. 1.

                     (7)
                  JO C 157E, 6.7.2006, p. 482.

                     (8)
                  JO L 347, 30.12.2005, p. 1.

                     (9)
                  Textul acordului va fi publicat împreună cu decizia privind încheierea acestuia.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 26.2.2016
            COM(2016) 90 final
            2016/0054(NLE)
            Propunere de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            privind semnarea, în numele Uniunii Europene și al statelor membre ale acesteia, a Protocolului la Acordul de parteneriat și cooperare de stabilire a unui parteneriat între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Tadjikistan, pe de altă parte, pentru a se ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană

               EXPUNERE DE MOTIVE

               Propunerea anexată constituie instrumentul juridic pentru semnarea și aplicarea provizorie a unui protocol la Acordul de parteneriat și cooperare de stabilire a unui parteneriat între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Tadjikistan, pe de altă parte, pentru a se ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană (denumit în continuare „protocolul”).

               Potrivit Actului său de aderare, Croația se angajează să adere la acordurile internaționale semnate sau încheiate de Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, prin intermediul unui protocol la acordurile respective.

               Acordul de parteneriat și cooperare de stabilire a unui parteneriat între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Tadjikistan, pe de altă parte, denumit în continuare „acordul”, a fost semnat la Bruxelles la 11 octombrie 2004 și a intrat în vigoare la 1 octombrie 2010.

               Prin Decizia Consiliului din 14 septembrie 2012
                  1
               , Comisia a fost autorizată să deschidă negocieri cu țările terțe în cauză pentru a încheia protocoalele relevante. Negocierile cu Republica Tadjikistan s-au încheiat cu succes, prin parafarea protocolului.

               Prin protocolul propus, Republica Croația este inclusă în calitate de parte contractantă la acord, iar UE se angajează să prezinte versiunea autentică a acordului în limba croată.

               Comisia consideră că rezultatele negocierilor sunt satisfăcătoare și solicită Consiliului să autorizeze semnarea protocolului în numele Uniunii Europene și al statelor membre ale acesteia.

               2016/0054 (NLE)

               Propunere de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               privind semnarea, în numele Uniunii Europene și al statelor membre ale acesteia, a Protocolului la Acordul de parteneriat și cooperare de stabilire a unui parteneriat între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Tadjikistan, pe de altă parte, pentru a se ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 207 și 209, coroborate cu articolul 218 alineatul (5),

               având în vedere Actul de aderare a Republicii Croația, în special articolul 6 alineatul (2),

               având în vedere propunerea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)În conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din Actul de aderare a Republicii Croația, aderarea Republicii Croația la Acordul de parteneriat și cooperare de stabilire a unui parteneriat între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Tadjikistan, pe de altă parte („acordul”) se aprobă prin intermediul unui protocol la acord. În conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din Actul de aderare, în cazul unei astfel de aderări se aplică o procedură simplificată, prin care Consiliul, hotărând în unanimitate în numele statelor membre, încheie un protocol cu țările terțe în cauză.

               (2)La data de 14 septembrie 2012, Consiliul a autorizat Comisia să deschidă negocieri cu țările terțe respective
                  2
               . Negocierile cu Republica Tadjikistan au fost încheiate cu succes prin parafarea protocolului.

               (3)Protocolul ar trebui să fie semnat în numele Uniunii și al statelor membre ale acesteia, sub rezerva încheierii sale la o dată ulterioară,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Sub rezerva încheierii sale, se autorizează semnarea, în numele Uniunii și al statelor membre ale acesteia, a Protocolului la Acordul de parteneriat și cooperare de stabilire a unui parteneriat între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Tadjikistan, pe de altă parte, pentru a se ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană.

               Textul protocolului este atașat la prezenta decizie.

               Articolul 2

               Președintele Consiliului este autorizat să desemneze persoana (persoanele) împuternicită (împuternicite) să semneze protocolul în numele Uniunii și al statelor sale membre.

               Articolul 3

               Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)
                  Decizia Consiliului de autorizare a deschiderii de negocieri pentru adaptarea acordurilor semnate sau încheiate de Uniunea Europeană sau de Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia cu una sau mai multe țări terțe sau cu organizații internaționale, având în vedere aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană (Documentul 13351/12 al Consiliului, acces LIMITAT).

                     (2)
                  Decizia Consiliului de autorizare a deschiderii de negocieri pentru adaptarea acordurilor semnate sau încheiate de Uniunea Europeană sau de Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia cu una sau mai multe țări terțe sau cu organizații internaționale, având în vedere aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană (documentul nr. 13351/12 al Consiliului, acces LIMITAT).

    ---documentbreak---

               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 26.2.2016
            COM(2016) 90 final
            ANEXĂ
            la
            Propunerea de Decizie a Consiliului
            privind semnarea, în numele Uniunii Europene și al statelor membre ale acesteia, a Protocolului la Acordul de parteneriat și cooperare de stabilire a unui parteneriat între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Tadjikistan, pe de altă parte, pentru a se ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană

               PROTOCOL
                  LA ACORDUL DE PARTENERIAT ȘI COOPERARE DE STABILIRE A UNUI PARTENERIAT ÎNTRE COMUNITĂȚILE EUROPENE
                  ȘI STATELE MEMBRE ALE ACESTORA, PE DE O PARTE,
                  ȘI REPUBLICA TADJIKISTAN, PE DE ALTĂ PARTE,
                  PENTRU A SE ȚINE SEAMA DE ADERAREA

               REPUBLICII CROAȚIA

               LA UNIUNEA EUROPEANĂ

               REGATUL BELGIEI,

               REPUBLICA BULGARIA,

               REPUBLICA CEHĂ,

               REGATUL DANEMARCEI,

               REPUBLICA FEDERALĂ GERMANIA,

               REPUBLICA ESTONIA,

               IRLANDA,

               REPUBLICA ELENĂ,

               REGATUL SPANIEI,

               REPUBLICA FRANCEZĂ,

               REPUBLICA CROAȚIA,

               REPUBLICA ITALIANĂ,

               REPUBLICA CIPRU,

               REPUBLICA LETONIA,

               REPUBLICA LITUANIA,

               MARELE DUCAT AL LUXEMBURGULUI,

               UNGARIA,

               REPUBLICA MALTA,

               REGATUL ȚĂRILOR DE JOS,

               REPUBLICA AUSTRIA,

               REPUBLICA POLONĂ,

               REPUBLICA PORTUGHEZĂ,

               ROMÂNIA,

               REPUBLICA SLOVENIA,

               REPUBLICA SLOVACĂ,

               REPUBLICA FINLANDA,

               REGATUL SUEDIEI,

               REGATUL UNIT AL MARII BRITANII ȘI IRLANDEI DE NORD

               Părți contractante la Tratatul privind Uniunea Europeană, la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și la Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, denumite în continuare „statele membre”,

               UNIUNEA EUROPEANĂ, denumită în continuare „Uniunea”, și

               COMUNITATEA EUROPEANĂ A ENERGIEI ATOMICE,

                  pe de o parte,

               ȘI

               REPUBLICA TADJIKISTAN,

                  pe de altă parte,

               denumite în continuare, colectiv, „părțile contractante”,

               ÎNTRUCÂT Acordul de parteneriat și cooperare de stabilire a unui parteneriat între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Tadjikistan, pe de altă parte, denumit în continuare „acordul”, a fost semnat la Luxemburg la 11 octombrie 2004,

               ÎNTRUCÂT Tratatul privind aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană a fost semnat la Bruxelles la 9 decembrie 2011,

               ÎNTRUCÂT, în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Actul privind condițiile de aderare a Republicii Croația, precum și adaptările la Tratatul privind Uniunea Europeană, la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și la Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, aderarea acestei țări la acord se aprobă prin încheierea unui protocol la acord,

               ȚINÂND SEAMA DE aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană la 1 iulie 2013,

               CONVIN DUPĂ CUM URMEAZĂ:

               ARTICOLUL 1

               Republica Croația aderă în calitate de parte la Acordul de parteneriat și cooperare de stabilire a unui parteneriat între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Tadjikistan, pe de altă parte. Republica Croația adoptă și ia act, în același mod ca și celelalte state membre ale Uniunii, de textele acordului, de declarațiile comune, de declarațiile și de schimburile de scrisori anexate la actul final semnat la aceeași dată.

               ARTICOLUL 2

               Uniunea Europeană transmite statelor sale membre și Republicii Tadjikistan, în timp util după parafarea prezentului protocol, versiunea în limba croată a acordului. Sub rezerva intrării în vigoare a prezentului protocol, versiunea în limba croată devine autentică în aceleași condiții ca și versiunile acordului în limbile bulgară, cehă, daneză, engleză, estonă, finlandeză, franceză, germană, greacă, italiană, letonă, lituaniană, maghiară, malteză, neerlandeză, polonă, portugheză, română, slovacă, slovenă, spaniolă, suedeză și tadjică.

               ARTICOLUL 3

               Prezentul protocol face parte integrantă din acord.

               ARTICOLUL 4

               1.
                     Prezentul protocol este aprobat de părțile contractante în conformitate cu procedurile proprii ale acestora. Părțile contractante își notifică reciproc finalizarea procedurilor necesare în acest scop. Instrumentul de aprobare se depune la Secretariatul General al Consiliului Uniunii Europene.

               2.
                     Prezentul protocol intră în vigoare în prima zi a lunii care urmează datei de depunere a ultimului instrument de aprobare.

               ARTICOLUL 5

               Prezentul protocol este întocmit în dublu exemplar în limbile bulgară, cehă, croată, daneză, engleză, estonă, finlandeză, franceză, germană, greacă, italiană, letonă, lituaniană, maghiară, malteză, neerlandeză, polonă, portugheză, română, slovacă, slovenă, spaniolă, suedeză și tadjică, fiecare dintre aceste texte fiind în egală măsură autentic.

               DREPT CARE, subsemnații plenipotențiari, pe deplin autorizați în acest scop,

               semnează prezentul protocol.

               Încheiat la … la ...

               PENTRU UNIUNEA EUROPEANĂ, COMUNITATEA EUROPEANĂ A ENERGIEI ATOMICE ȘI STATELE MEMBRE,

               PENTRU REPUBLICA TADJIKISTAN,


Anunţ juridic important

|

52007PC0596

Propunere de decizie a Consiliului privind poziţia care urmează a fi adoptată de către Comunitate în legătură cu propunerea de modificare a Convenţiei vamale relative la transportul internaţional de mărfuri sub acoperirea carnetelor TIR (Convenţia TIR din 1975)  /* COM/2007/0596 final - ACC 2007/0208 */

	[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |Bruxelles, 15.10.2007COM(2007) 596 final2007/0208 (ACC)Propunere deDECIZIE A CONSILIULUIprivind poziţia care urmează a fi adoptată de către Comunitate în legătură cu propunerea de modificare a Convenţiei vamale relative la transportul internaţional de mărfuri sub acoperirea carnetelor TIR (Convenţia TIR din 1975)(prezentată de Comisie)EXPUNERE DE MOTIVECONTEXTUL PROPUNERII |110 | Motivele şi obiectivele propunerii În numele Comunităţii Economice Europene, prin Regulamentul (CEE) nr. 2112/78 al Consiliului, s-a aprobat Convenţia vamală relativă la transportul internaţional de mărfuri sub acoperirea carnetelor TIR (Convenţia TIR) din 14 noiembrie 1975. Convenţia a intrat în vigoare în Comunitate la 20 iunie 1983. Scopul propunerii de decizie este de a aduce modificări articolului 13 din anexa 8 la Convenţia TIR. Aceste modificări se referă la dispoziţiile financiare privind funcţionarea Comitetului Executiv TIR şi a Secretariatului TIR ale Comisiei Economice pentru Europa a ONU. |120 | Context general Convenţia TIR, care este gestionată de către Comisia Economică pentru Europa a Organizaţiei Naţiunilor Unite (CEE-ONU), cu sediul la Geneva, a stabilit un regim de tranzit vamal pentru circulaţia internaţională a mărfurilor pe cale rutieră. Convenţia permite ca mărfurile care se află sub regim vamal şi de suspendare a plăţii taxelor să traverseze frontierele internaţionale cu un minim de intervenţie pe parcursul deplasării din partea autorităţilor vamale. Prin diminuarea obstacolelor tradiţionale din calea circulaţiei internaţionale a mărfurilor, sistemul TIR încurajează dezvoltarea comerţului internaţional. Prin reducerea duratei tranzitului, acesta permite realizarea de economii substanţiale la costurile de transport. Cel mai important avantaj al sistemului este faptul că, prin intermediul lanţului de garantare internaţional, Convenţia TIR permite accesul relativ simplu la garanţiile necesare. În ultimele luni, parteneriatul public-privat instituit de autorităţile vamale şi asociaţiile garante s-a confruntat cu probleme grave în cadrul sistemului TIR, în special cu privire la finanţarea Comitetului executiv TIR şi a Secretariatului TIR. Pentru a consolida sistemul TIR şi parteneriatul public-privat, ambii parteneri au hotărât să adopte toate măsurile necesare pentru modificarea Convenţiei TIR astfel încât termenul „taxă” să fie înlocuit cu termenul „sumă”, iar procedura de stabilire a acestei sume să fie clar precizată. O altă măsură necesară a fost întocmirea unui acord procedural între CEE-ONU şi IRU. Aceste acţiuni vor oferi cu siguranţă un sistem transparent de finanţare a secretariatului CEE-ONU şi a Comitetului executiv TIR. |139 | Dispoziţii în vigoare în domeniul prezentei propuneri Nu există dispoziţii în vigoare în domeniul prezentei propuneri. |140 | Coerenţa cu celelalte politici şi obiective ale Uniunii Propunerea de decizie este conformă cu politica comună în domeniul comerţului şi transportului. Prin facilitarea transportul rutier, sistemul TIR permite ca mărfurile să se deplaseze între teritoriile celor 66 de părţi contractante cu un minim de interferenţă din partea administraţiilor vamale şi oferă, prin intermediul lanţului de garantare internaţional, accesul relativ simplu la garanţiile necesare. Simplificările realizate prin intermediul Convenţiei TIR sunt în conformitate cu Strategia de la Lisabona revizuită. |CONSULTAREA PăRţILOR INTERESATE şI EVALUAREA IMPACTULUI |Consultarea părţilor interesate |211 | Metode de consultare, principalele sectoare vizate şi profilul general al respondenţilor S-au derulat consultări pe marginea propunerii cu Uniunea Internaţională a Transporturilor Rutiere, toate asociaţiile garante şi autorităţile vamale ale părţilor contractante la Convenţia TIR. Aceste consultări au avut loc în cadrul reuniunilor Comitetului Codului Vamal şi sesiunilor Grupului de lucru privind problemele vamale care vizează transporturile. |212 | Rezumatul răspunsurilor şi modul în care acestea au fost luate în considerare Aviz favorabil |Obţinerea şi utilizarea expertizei |229 | Nu a fost necesar să se recurgă la expertiză externă. |230 | Evaluarea impactului Normele privind finanţarea Comitetului executiv TIR (TIRExB) şi a Secretariatului TIR trebuie să fie precizate clar în Convenţia TIR. Prin introducerea acestor modificări se menţine dezvoltarea durabilă a sistemului TIR şi se permite continuarea existenţei organismelor TIR. |ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII |305 | Rezumatul acţiunii propuse Aceste modificări se referă la schimbări de terminologie în articolul 13 din anexa 8, înlocuindu-se termenul „taxă” cu termenul „sumă”. Se descrie clar, de asemenea, modul în care ar trebui să fie stabilită şi aplicată procedura de calcul a sumei aplicate fiecărui carnet TIR. |310 | Temei juridic Articolele 133 şi 300 alineatul (2) din Tratatul de instituire a Comunităţii Europene |329 | Principiul subsidiarităţii Propunerea ţine exclusiv de competenţa Comunităţii. Prin urmare, principiul subsidiarităţii nu se aplică. |Principiul proporţionalităţii Propunerea se conformează principiului proporţionalităţii din următorul motiv/următoarele motive. |331 | Propunerea este în conformitate cu principiul proporţionalităţii. Aceasta introduce o modificare la acordul internaţional care, ca atare, respectă principiul proporţionalităţii. |332 | Prin propunere se solicită modificări de ordin terminologic în articolul 13 din anexa 8 la Convenţia TIR. Scopul acestor modificări este, de asemenea, de a defini clar mecanismul de finanţare al organismelor TIR şi viitoarea colaborare dintre partenerii publici şi privaţi în acest sens. |Alegerea instrumentelor |341 | Instrumentele propuse: Decizie. |342 | Alte mijloace nu ar fi adecvate din următorul motiv/următoarele motive: Acordurile internaţionale şi modificările aduse acestor acorduri sunt, în mod normal, introduse în legislaţia comunitară prin intermediul unei decizii. |IMPLICAţII BUGETARE |409 | Propunerea nu are implicaţii asupra bugetului comunitar. |1.  2007/0208 (ACC)Propunere deDECIZIE A CONSILIULUIprivind poziţia care urmează a fi adoptată de către Comunitate în legătură cu propunerea de modificare a Convenţiei vamale relative la transportul internaţional de mărfuri sub acoperirea carnetelor TIR (Convenţia TIR din 1975)CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul de instituire a Comunităţii Europene, în special articolul 133 coroborat cu articolul 300 alineatul (2),întrucât:(1) În numele Comunităţii, prin Regulamentul (CEE) nr. 2112/78 al Consiliului din 25 iulie 1978[1] şi intrat în vigoare în Comunitate la 20 iunie 1983[2], s-a aprobat Convenţia vamală relativă la transportul internaţional de mărfuri sub acoperirea carnetelor TIR (Convenţia TIR) din 14 noiembrie 1975.(2) În ianuarie 2007, Comitetul de gestionare al Convenţiei TIR a hotărât că ar fi necesar, în vederea cooperării eficiente din cadrul parteneriatului public-privat, să se introducă unele modificări la Convenţia TIR pentru a furniza un sistem transparent de finanţare a Secretariatului CEE-ONU şi a Comitetului executiv TIR. Aceste modificări se referă la schimbări de ordin lingvistic, descriind clar, de asemenea, procedura de calcul a sumei aplicate fiecărui carnet TIR.(3) Toate statele membre şi-au exprimat avizul favorabil cu privire la propunerea de modificare. Proiectul elaborat de Comitetul de gestionare al Convenţiei TIR a fost deja discutat în cadrul Comitetului Codului Vamal şi a obţinut o aprobare prealabilă.(4) Ar trebui stabilită poziţia Comunităţii în legătură cu propunerea de modificare.ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:Articolul 1Poziţia Comunităţii în cadrul Comitetului de gestionare se bazează pe propunerile de modificări prezentate în anexă.Articolul […]Prezenta decizie se adresează statelor membre.Adoptată la Bruxelles, […]Pentru ConsiliuPreşedinteANEXĂTextul articolului 13 alineatul (1) din anexa 8 se înlocuieşte cu următorul text:"1. Activităţile Comitetului executiv TIR şi ale Secretariatul TIR sunt finanţate, până la obţinerea unor surse alternative de finanţare, printr-o sumă aplicată fiecărui carnet TIR distribuit de către organizaţia internaţională menţionată la articolul 6. Această sumă se aprobă de către Comitetul de gestionare.”Se adaugă o nouă notă explicativă:"8.13.1-3 SumaSuma menţionată la alineatul (1) se bazează pe (a) bugetul şi costurile estimative destinate Comitetului executiv TIR şi Secretariatul TIR, astfel cum au fost aprobate de Comitetul de gestionare şi (b) previziunile referitoare la numărul de carnete TIR care urmează a fi distribuite, după cum s-a stabilit de către organizaţia internaţională.”Textul articolului 13 alineatul (2) din anexa 8 se înlocuieşte cu următorul text:"2. Procedura prin care se permite finanţarea activităţilor Comitetului executiv TIR şi ale Secretariatului TIR se aprobă de către Comitetul de gestionare.”Se adaugă o nouă notă explicativă:"8.13.2. În urma consultării cu organizaţia internaţională menţionată la articolul 6, procedura menţionată la alineatul (2) se reflectă în acordul dintre CEE-ONU, în baza mandatului de la părţile contractate şi acţionând în numele acestora, şi organizaţia internaţională menţionată la articolul 6. Acest acord se aprobă de către Comitetul de gestionare.”[1] JO L 252, 14.9.1978.[2] JO L 31, 2.2.1983, p. 13.


|

52010PC0266

Propunere de decizie a Consiliului privind încheierea unui acord între Uniunea Europeană și guvernul Republicii Federative a Braziliei privind siguranța aviației civile  /* COM/2010/0266 final - NLE 2010/0143 */

	[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |Bruxelles, 21.5.2010COM(2010)266 final2010/0143 (NLE)Propunere deDECIZIE A CONSILIULUIprivind încheierea unui acord între Uniunea Europeană și guvernul Republicii Federative a Braziliei privind siguranța aviației civileEXPUNERE DE MOTIVE1. Introducere1.1. La 4 august 2009, Comisia a solicitat Consiliului autorizarea de a purta negocieri cu Republica federativă a Braziliei privind acceptarea reciprocă a rezultatelor certificării în domeniul siguranței aviației civile și al compatibilității în materie de mediu[1].1.2. Consiliul a acordat această autorizare la 9 octombrie 2009 și a dat instrucțiuni Comisiei în sensul derulării negocierilor în conformitate cu un set de directive de negociere, instituind un comitet special care să o asiste în acest demers.1.3. Autorizarea acordată Comisiei avea în vedere un acord privind acceptarea reciprocă a constatărilor, concentrându-se în primă instanță asupra certificării produselor, pieselor și echipamentelor aeronautice. În plus, prin autorizare s-a confirmat faptul că, în urma unui proces de consolidare a încrederii, acordul respectiv ar putea să acopere, de asemenea, aprobarea și supravegherea întreprinderilor și personalului implicat în întreținerea acestor produse, piese și echipamente aeronautice. Prin urmare, un acord între UE și Republica Federativă a Braziliei trebuie să garanteze:1.  facilitarea emiterii aprobărilor necesare pentru ca produsele proiectate, fabricate, modificate sau reparate sub controlul reglementar al unei părți să poată fi înregistrate sau operate sub controlul reglementar al celeilalte părți;2.  efectuarea întreținerii aeronavelor înmatriculate sau operate sub controlul reglementar al unei părți de către întreprinderi aflate sub controlul reglementar al celeilalte părți.1.4. Obiectivele de bază ale acestui acord ar urma să fie facilitarea schimburilor comerciale de bunuri și servicii aflate sub incidența acordului, limitarea pe cât posibil a duplicării evaluărilor, testelor și inspecțiilor la diferențe semnificative la nivel de reglementare și încrederea în sistemele de certificare ale fiecărei părți în vederea verificării conformității cu cerințele celeilalte părți.1.5. Directivele de negociere au identificat mijloacele următoare pentru realizarea acestor obiective:-  apropierea treptată a cerințelor și proceselor de reglementare ale ambelor părți;-  menținerea încrederii în sistemele de certificare ale ambelor părți, pe baza experienței dobândite în urma cooperării dintre Autoritatea Aeronautică Civilă (ANAC) din Republica Federativă a Braziliei și Agenția Europeană de Siguranță a Aviației, astfel încât să li se permită tuturor autorităților competente din statele membre să îndeplinească, în numele ANAC, sarcinile pe care trebuie să le execute în vederea implementării Regulamentului (CE) nr. 216/2008;-  asigurările furnizate reciproc de către părți cu privire la faptul că organismele implicate în procesul de reglementare al celeilalte părți pot să întreprindă în mod satisfăcător evaluările conformității și supravegherea reglementară ce se impun pentru emiterea propriilor aprobări;-  consolidarea cooperării prin consultări periodice între părți, pentru a se asigura derularea optimă a acordului, în special prin introducerea mecanismelor adecvate de cooperare prin care să se verifice, pe bază de reciprocitate, dacă organismele de reglementare responsabile de punerea în aplicare a acordului dovedesc în continuare că dispun de aptitudinea și capacitățile necesare în acest sens;-  instituirea unui sistem de monitorizare continuă a funcționării acordului și în special a anexelor, care fac parte integrantă din acesta, și asigurarea gestionării eficiente a acordului de către un comitet mixt format din reprezentanți ai ambelor părți, cu misiunea de a identifica și de a propune în timp util soluții pentru orice problemă legată de punerea în aplicare a acordului.2. Procesul de negociere2.1. Negocierile cu Brazilia au avut ca punct central modalitatea de a activa acceptarea reciprocă a omologărilor care atestă navigabilitatea aeronavelor, a componentelor și echipamentelor montate pe acestea, precum și omologările care atestă întreprinderile responsabile de proiectarea, producerea și întreținerea acestora. Aceste omologări ar urma să fie emise de către fiecare dintre părți, în conformitate cu anumite proceduri privind navigabilitatea și întreținerea. Pe parcursul negocierilor, cele două părți au hotărât să stabilească detaliile acestor proceduri în anexe separate la acord.2.2. În cadrul negocierilor lansate la 14-15 decembrie 2009, la Bruxelles, și al procesului de consolidare a încrederii, ANAC și sectorul aeronautic brazilian au făcut obiectul unei vizite de evaluare din partea AESA în perioada 22-26 februarie 2010. Principalele domenii de siguranță vizate au fost aprobările de proiect și de producție și certificarea. În plus, vizita a inclus o evaluare generală a sistemului autorizațiilor de întreținere aplicat în Republica Federativă a Braziliei. În cadrul acestei vizite s-a evaluat, de asemenea, modul în care ANAC efectuează supravegherea sectorului aeronautic brazilian. Vizita și-a atins obiectivul, întrucât a permis o mai bună înțelegere a organizării și funcționării ANAC, precum și a cadrului brazilian de reglementare cu privire la siguranța aviației civile, inclusiv activitățile de certificare a proiectării produselor, de fabricare, de întreținere și de aprobare a întreprinderilor. Vizita a evidențiat faptul că, în ceea ce privește verificarea conformității, sistemul brazilian este în măsură să se ridice la nivelul de independență cerut de legislația europeană [Regulamentele (CE) nr. 216/2008 și nr. 1702/2003], prin implicarea directă a ANAC și prin utilizarea sistemului de „entități desemnate” (similar cu cel din SUA) pentru proiectare și producție. În ceea ce privește sectorul întreținerii, vizita a demonstrat că practicile și procedurile de certificare dovedesc conformitatea cu cerințe de reglementare echivalente cu cele din legislația europeană [Regulamentul (CE) nr. 2042/2003]. Cu toate acestea, vizita a evidențiat, de asemenea, faptul că aprofundarea procesului de consolidare a încrederii va determina o mai bună înțelegere a modului de supraveghere a întreprinderilor de întreținere autorizate de ANAC.2.3. Textul proiectului de acord și cele două anexe privind certificarea navigabilității și, respectiv, întreținerea au fost convenite ad referendum la Rio de Janeiro, la 2 martie 2010.3. Temeiul juridic al ACORDULUI3.1. ÎN CONFORMITATE CU JURISPRUDENțA CURțII DE JUSTIțIE, ELIMINAREA BARIERELOR DE ORDIN TEHNIC DIN CADRUL SCHIMBURILOR COMERCIALE CU BUNURI INTRă SUB INCIDENțA POLITICII COMERCIALE COMUNE, ASTFEL CUM ESTE DEFINITă LA ARTICOLUL 207 ALINEATUL (1) DIN TFUE, și, prin urmare, este de competența exclusivă a Uniunii Europene[2].3.2. În plus, odată cu intrarea în vigoare, în septembrie 2002, a Regulamentului (CE) nr. 1592/2002 privind normele comune în domeniul aviației civile și instituirea unei Agenții europene de siguranță a aviației (AESA), Uniunea Europeană a realizat armonizarea internă în domeniile reglementate de acest regulament, și anume: navigabilitatea inițială și menținerea navigabilității (inclusiv întreținerea), precum și compatibilitatea produselor aeronautice cu mediul. Aceste norme au fost înlocuite cu Regulamentul (CE) nr. 216/2008[3]. Acest regulament a fost completat de o serie de măsuri de implementare [Regulamentele (CE) nr. 1702/2003 și nr. 2042/2003 ale Comisiei], care stabilesc cerințele și procedurile pe care trebuie să le urmeze solicitanții de certificate, titularii acestora și autoritățile pentru a se asigura că obiectivele și cerințele esențiale ale regulamentului de bază sunt întotdeauna respectate. Acordul propus aduce atingere acestei legislații a UE în sensul jurisprudenței ERTA.3.3. Prin urmare, Comisia consideră că este de competența exclusivă a Uniunii Europene să încheie acordul pe baza articolului 207 alineatul (4) și a articolului 100 alineatul (2) din Tratatul TFUE.4. Structura ACORDULUI4.1. ACORDUL NEGOCIAT REFLECTă ÎN LINII MARI STRUCTURA UNUI ACORD „CLASIC” ÎN DOMENIUL SIGURANțEI AVIAțIEI, A UNUI „BASA” ( Bilateral Aviation Safety Agreement ), cum sunt denumite acordurile bilaterale în vigoare privind siguranța aviației, încheiate între statele membre și țări terțe. La fel ca în cazul unui BASA, acordul are la bază încrederea reciprocă în sistemele părților și compararea diferențelor la nivel de reglementare. Prin urmare, acordul cuprinde obligații și metode de cooperare între autoritatea importatoare și cea exportatoare, astfel încât aceasta din urmă să poată emite propriul certificat pentru produse aeronautice, repere sau dispozitive fără să duplice toate evaluările efectuate de autoritatea exportatoare, precum și procedurile de soluționare a litigiilor în cazul modificării acordului.4.2. Modalitățile de îndeplinire a acestui obiectiv, și anume cooperarea și acceptarea reciprocă a rezultatelor certificării în domeniul navigabilității și întreținerii (metode, domeniu de aplicare în ceea ce privește produsele sau serviciile, diferențe la nivel de reglementare, denumite în jargon și „condiții speciale”) sunt stabilite în anexele la acord. De la începutul negocierilor, cele două părți au convenit ca procedurile care să le permită să accepte reciproc rezultatele certificării în cele două domenii – certificarea proiectării și producției și aprobarea întreprinderilor de întreținere – să fie stabilite în anexe cu caracter obligatoriu pentru ambele părți și care să devină părți integrante ale acordului.4.3. Proiectul de acord oferă părților posibilitatea, în cadrul comitetului mixt, de a examina posibilitățile de consolidare a funcționării acordului și de a recomanda modificări, inclusiv adăugarea de noi anexe la acord. Se lasă la latitudinea părților libertatea de alegere a modalității de modificare a acordului și a anexelor la acesta, prin aceeași procedură de modificare care se încheie o dată cu ultima notificare a unei părți de către cealaltă cu privire la îndeplinirea procedurilor sale interne pentru intrarea în vigoare a unei modificări convenite.. În special în cazul în care obiectul modificărilor îl reprezintă modificarea anexelor existente sau adăugarea unor anexe noi, părțile pot conveni să modifice acordul printr-un simplu schimb de note diplomatice între părți.4.4. Totodată, proiectul de acord reprezintă un beneficiu net pentru Uniunea Europeană, întrucât prin acesta se va institui acceptarea reciprocă a rezultatelor certificării în toate domeniile navigabilității, pentru toate statele membre. Trebuie menționat că, până în momentul de față, doar 6 state membre au încheiat cu Brazilia acorduri bilaterale prin care se reglementează certificarea produselor. De asemenea, până în prezent, Transport Brazil a acceptat constatările administrațiilor europene, mai ales atunci când au fost realizate sub auspiciile JAA, pentru a emite propriile aprobări. Pe bază de reciprocitate, JAA a auditat sistemul brazilian și a fost de acord cu „contractele de externalizare” cu administrația braziliană, detaliind procesele care trebuie urmate pentru a permite JAA să recomande acceptarea constatărilor acesteia de către autoritățile membre JAA. Aceeași abordare se aplică și în cazul aprobării întreprinderilor de întreținere, domeniu în care există numai 6 acorduri oficiale. Și în acest sector s-a încheiat un acord „de externalizare” între Transport Brazil și JAA, permițând acceptarea, de către autoritățile membre, a unităților de reparații (întreprinderilor de întreținere) din Brazilia aflate sub supravegherea administrației braziliene. În prezent nu există acorduri care să reglementeze certificarea de mediu a componentelor aeronautice.5. Conținutul ACORDULUI5.1. DREPTURI șI OBLIGAțII CLARE ALE PăRțILOR5.1.1. Acordul nu își propune să depășească ceea ce este permis de legislația aplicabilă a părților. Legislația aplicabilă pentru Uniunea Europeană este Regulamentul (CE) nr. 216/2008 și normele de implementare a acestuia, inclusiv eventualele modificări ulterioare. Sistemul Uniunii Europene se reflectă pe deplin în textul proiectului care stabilește o separare clară a sarcinilor în ceea ce privește certificarea produselor și componentelor aeronautice și întreprinderile implicate în proiectarea și fabricarea acestor produse și componente.5.1.2. În ceea ce privește întreținerea, deși s-a constatat că procesul de calificare a personalului ANAC este cuprinzător, anumite procese de formare nu au fost încă implementate în totalitate. Din acest motiv, supravegherea întreprinderilor de întreținere se realizează prin intermediul unui audit anual amănunțit, efectuat de doi auditori ANAC pe baza unor liste de control detaliate. Întrucât ANAC și AESA au inițiat abia recent cooperarea în domeniul întreținerii, pentru a oferi garanții depline în ceea ce privește sistemul brazilian de supraveghere și pentru a menține încrederea în acest sistem, acordul propune ca activitățile de certificare și de supraveghere realizate de ANAC să fie recunoscute pe deplin numai după ce aceasta va demonstra că este capabilă să asigure supravegherea întreprinderilor de întreținere. Odată demonstrată această capacitate, se propune (ca și în cazul acordului bilateral dintre Uniunea Europeană și Canada privind siguranța aviației civile) ca ANAC să poată emite aprobări în numele AESA pentru întreprinderile de întreținere din Brazilia care realizează întreținerea aeronavelor și a componentelor proiectate în CE, fără a mai fi necesar ca agenția să emită propriile certificate/aprobări pe baza certificatelor/aprobărilor emise de ANAC. Acest lucru este în conformitate cu cerințele din legislația europeană stabilite la articolul 12 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 216/2008 care prevede că, în cadrul unui acord internațional, certificatele pot fi emise de AESA sau de autoritățile statelor membre pe baza certificatelor emise de autoritățile țărilor terțe.5.1.3. Comisia consideră că dispozițiile articolului 12 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 216/2008 nu reprezintă un obstacol pentru Uniunea Europeană în ceea ce privește încheierea unui acord internațional prin care certificatele emise de către autoritatea competentă a unei țări terțe sunt validate automat în Uniunea Europeană. Din această perspectivă, acordul prevede următoarele măsuri tranzitorii de consolidare a încrederii în domeniul întreținerii:-  Părțile convin că, în sensul procedurii de întreținere, respectarea legislației aplicabile a unei părți cu privire la întreținere și a cerințelor de reglementare prevăzute în apendicele B1 echivalează cu respectarea legislației aplicabile a celeilalte părți.-  Părțile convin că, în sensul procedurii de întreținere, practicile și procedurile de certificare ale autorităților competente ale fiecărei părți prevăd o dovadă a conformității echivalentă cu cerințele menționate anterior.-  Părțile convin că, în sensul procedurii de întreținere, standardele respective ale părților cu privire la autorizarea personalului de întreținere sunt considerate echivalente.5.2. Modalități clare de îndeplinire a obiectivelor mandatului5.2.1. Proiectul prevede că fiecare dintre părți va accepta constatările de conformitate ca rezultate ale procedurilor specificate ale celeilalte părți, atunci când acestea sunt realizate în conformitate cu prevederile din anexe – articolul 3 alineatul (1).5.2.2. Proiectul recunoaște dreptul autorității de reglementare a fiecărei părți de a emite certificate prin care să ateste conformitatea cu sistemul celeilalte părți, în numele părții respective – articolul 3 alineatul (1).5.2.3. Pentru a asigura menținerea încrederii printr-un mecanism adecvat, proiectul de acord prevede instituirea unui sistem de cooperare și consultare continuă, prin consolidarea cooperării în cadrul auditurilor, inspecțiilor, notificărilor și consultărilor în timp util asupra tuturor aspectelor care fac obiectul acordului – articolul 8 privind cooperarea, asistența și transparența reciproce.5.3. Intensificarea cooperării în cadrul politicii din domeniul siguranței prin transparență și prin schimbul de informații referitoare la siguranță5.3.1. Proiectul de acord prevede posibilitatea ca părțile să coopereze îndeaproape în cadrul politicii din domeniul siguranței urmând o abordare proactivă în vederea coordonării politicilor și inițiativelor lor în domeniul siguranței. Pentru a realiza acest lucru, se propune schimbul de informații și de date, precum și elaborarea de programe comune pentru a spori capacitățile de previziune și de prevenire sau atenuare a riscurilor potențiale care amenință aviația civilă, în vederea implementării unui sistem de supraveghere pentru toate aeronavele care operează pe teritoriul părților.5.3.2. Fără a aduce atingere confidențialității și protecției informațiilor sensibile (protejate de drepturile de proprietate intelectuală), acordul (articolul 8 bis) oferă celor două părți posibilitatea3.  de a-și transmite reciproc informații cu privire la accidente, incidente sau evenimente legate de elementele care fac obiectul acordului, precum și de a-și acorda reciproc asistență în acest sens, la cerere și la timp, și4.  de a face schimb de informații privind siguranța legate de operațiunile aeronavelor și de rezultatele activităților de supraveghere, inclusiv inspecțiile la sol realizate pe aeronavele care utilizează aeroporturile oricărei părți, în conformitate cu procedurile elaborate de ANAC și AESA.5.4. Consultări periodice și soluționarea rapidă a litigiilor5.4.1. Proiectul de acord este conceput astfel încât să funcționeze pe o bază curentă, în mod flexibil, pentru a permite soluționarea cât mai rapidă a problemelor tehnice generate de punerea în aplicare a acestuia. În acest scop se instituie un comitet mixt al părților, precum și subcomitete – Comitetul mixt sectorial pentru certificare și Comitetul mixt sectorial pentru întreținere – care au rolul de a informa Comitetul și de a monitoriza aplicarea anexelor. Comitetul mixt, precum și subcomitetele, au funcții de mediere și consultare, pentru a garanta funcționarea optimă a acordului, constituind un for pentru soluționarea litigiilor dntre părți - articolul 9 (comitetul mixt), precum și punctul 2.2 din anexa 1 cu privire la certificare și punctul 4.2 din anexa 2 cu privire la întreținere.5.4.2. Comitetul mixt are rolul de a discuta și de a recomanda părților modificări ale acordului și ale anexelor la acesta și de a elabora proceduri de lucru cu privire la cooperarea și transparența la nivel de reglementare pentru toate activitățile care nu se întreprind de către subcomitete. Astfel, discuțiile din domeniile care nu sunt reglementate de cele două anexe, dar sunt reglementate de legislația Uniunii Europene (de exemplu operarea aeronavelor, licențele sau dispozitivele pentru pregătirea sintetică) pot fi discutate într-o manieră constructivă astfel încât să deschidă drumul pentru orice modificare ulterioară a acordului.5.4.3. Se pot solicita consultări în orice moment – articolul 15. Cu toate acestea, se recomandă părților să depună toate eforturile pentru a încerca să soluționeze problemele de ordin tehnic pe cât posibil la nivel inferior, înainte de a se transforma în „litigii”.5.5. Menținerea unui grad ridicat de încredere reciprocă în sistemele părților5.5.1. Pentru a menține un nivel ridicat de încredere reciprocă în sistemele de certificare ale părților privind navigabilitatea inițială și menținerea navigabilității, Uniunea Europeană și Brazilia își asumă anumite obligații, după cum urmează:- notifică celeilalte părți identitatea „autorității competente”; pentru Uniunea Europeană, aceasta cuprinde notificarea părții braziliene cu privire la faptul că o autoritate națională de aviație a fost auditată cu succes (de către AESA) și că acest audit arată că autoritatea în cauză respectă în totalitate legislația Uniunii Europene, este familiarizată cu cerințele legislației braziliene în domeniile în cauză și deține capacitatea de a-și îndeplini obligațiile care afectează certificarea și întreținerea prevăzute în anexe – articolul 5 alineatele (2) și (3);- se asigură, prin audituri periodice, că autoritățile naționale de aviație care au fost notificate celeilalte părți în calitate de „autorități competente” își mențin capacitatea de a-și îndeplini obligațiile care le revin în baza acordului și a anexelor la acesta – articolul 5 alineatele (4) și (5);- cooperează în privința asigurării calității și permit participarea reciprocă la controale de standardizare și la evaluarea conformității fiecăreia (autorități și întreprinderi) – articolul 5 alineatul (6) și articolul 8 alineatul (5);- fac schimburi de date privind siguranța – informații disponibile privind accidentele, incidentele sau evenimentele – articolul 8 alineatul (4) și asigură un grad corespunzător de confidențialitate în cadrul schimbului de informații – articolul 11;- își notifică reciproc toate cerințele aplicabile și se consultă reciproc, în timp util, cu privire la modificările organizatorice și la nivel de reglementare – articolul 8.5.6. Măsuri solide de salvgardare5.6.1. Textul proiectului de acord este conceput astfel încât să confere părților flexibilitatea necesară pentru a reacționa imediat la probleme de siguranță sau pentru a ridica nivelul de protecție, după cum consideră că este necesar, din motive de siguranță – articolul 6. S-au prevăzut o serie de proceduri specifice, pentru a permite celor două părți să abordeze acest tip de situații fără a periclita valabilitatea acordului.5.6.2. Cu toate acestea, în cazul în care părțile nu reușesc să soluționeze o anumită situație în mod satisfăcător, textul proiectului de acord prevede, în primul rând, posibilitatea de a se suspenda acceptarea constatărilor autorității competente contestate – articolele 6 și 10 și, în al doilea rând, modalitățile și procedurile de urmat în vederea denunțării acordului, în parte sau în întregime – articolul 16 alineatul (3).2010/0143 (NLE)Propunere deDECIZIE A CONSILIULUIprivind încheierea unui acord între Uniunea Europeană și guvernul Republicii Federative a Braziliei privind siguranța aviației civileCONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 100 alineatul (2) și articolul 207 alineatul (4), coroborat cu articolul 218 alineatul (6) litera (a) și alineatul (8) primul paragraf,având în vedere propunerea Comisiei[4],Having regard to the consent of the European Parliament[5],Întrucât:5.  Comisia a negociat în numele Uniunii Europene un acord privind siguranța aviației civile cu guvernul Republicii Federative a Braziliei, în conformitate cu decizia Consiliului prin care autorizează se Comisia să deschidă negocierile;6.  Acordul negociat de către Comisie a fost semnat la …, sub rezerva eventualei sale încheieri la o dată ulterioară;7.  Acordul trebuie să fie aprobat;8.  Este necesar să se stabilească regulamentul de procedură pentru participarea Uniunii la organismele mixte stabilite prin acord, precum și pentru adoptarea anumitor decizii care privesc în mod special modificarea acordului și a anexelor la acesta, adăugarea de anexe noi, denunțarea anexelor individuale, consultări, soluționarea litigiilor și adoptarea de măsuri de salvgardare.9.  Statele membre trebuie să ia măsurile necesare pentru a se asigura că acordurile lor bilaterale cu Brazilia în același domeniu sunt denunțate la data intrării în vigoare a acordului.DECIDE:Articolul 110.  Se aprobă, în numele Uniunii, acordul dintre Uniunea Europeană și Republica Federativă a Braziliei privind siguranța aviației civile.11.  Textul acordului este anexat la prezenta decizie.12.  Președintele Consiliului este autorizat să desemneze persoana împuternicită (persoanele împuternicite) să facă notificarea prevăzută la articolul 16 alineatul (1) din acord.Articolul 213.  În cadrul Comitetului mixt al părților, prevăzut la articolul 9 din acord, Uniunea este reprezentată de Comisia Europeană, asistată de Agenția Europeană de Siguranță a Aviației și însoțită de autoritățile aviatice în calitate de reprezentanți ai statelor membre.14.  În cadrul Comitetului mixt sectorial pentru certificare prevăzut la punctul 2.1.1 din anexa A la acord și al Comitetului mixt sectorial pentru întreținere prevăzut la punctul 4.1.1 din anexa B la acord, Uniunea este reprezentată de Agenția Europeană de Siguranță a Aviației, asistată de autoritățile aviatice vizate direct de agenda fiecărei reuniuni.Articolul 315.  După consultarea comitetului special numit de Consiliu, Comisia stabilește poziția pe care Uniunea trebuie să o adopte în cadrul Comitetului mixt al părților, în privința următoarelor aspecte:16.  adoptarea sau modificarea regulamentului de procedură al Comitetului mixt al părților prevăzut la articolul 9 din acord.17.  Comisia, după consultarea comitetului special menționat la alineatul (1), poate să întreprindă următoarele acțiuni:18.  să adopte măsuri de salvgardare în conformitate cu articolul 6 din acord;19.  să solicite consultări în conformitate cu articolul 15 din acord;20.  să ia măsuri de suspendare în conformitate cu articolul 10 din acord;21.  orice alte măsuri care trebuie luate de una dintre părți, în conformitate cu acordul, sub rezerva alineatului (3) și a legislației UE.22.  Consiliul decide, hotărând cu majoritate calificată, la propunerea Comisiei, în privința următoarelor aspecte:23.  adoptarea unor anexe suplimentare în conformitate cu articolul 16 alineatul (5) din acord;24.  orice alte modificări aduse acordului, care nu intră sub incidența alineatului (1);25.  denunțarea anexelor individuale în conformitate cu articolul 16 alineatul (3) din acord.Adoptată la Bruxelles, […]Pentru ConsiliuPreședintele […] [1] Recomandare de Decizie a Consiliului de autorizare a Comisiei să negocieze un acord între Uniunea Europeană și Brazilia privind acceptarea reciprocă a rezultatelor certificării în domeniul siguranței aviației civile și al compatibilității aviației civile cu mediul, SEC(2009) 1097 final din 3.8.2009.[2] Avizul 1/94, OMC, [1994] ECR I-5267, alineatul (33). În temeiul acestei jurisprudențe, acordurile de recunoaștere reciprocă a produselor se încheie, în general, în conformitate cu articolul 133 din Tratatul CE. A se vedea, de exemplu, Decizia 1999/78/CE a Consiliului din 22 iunie 1998 privind încheierea unui acord de recunoaștere reciprocă între Uniunea Europeană și Statele Unite ale Americii, JO L 31, 4.2.1999.[3] Regulamentul (CE) nr. 216/2008 din 20 februarie 2008 privind normele comune în domeniul aviației civile și instituirea unei Agenții Europene de Siguranță a Aviației și de abrogare a Directivei 91/670/CEE a Consiliului, a Regulamentului (CE) nr. 1592/2002 și a Directivei 2004/36/CE, JO L79, 19.3.2008, p.1.[4] JO C , , p..[5] JO C , , p..