				|

		52012PC0617

			Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI privind Fondul de ajutor european pentru cele mai defavorizate persoane /* COM/2012/0617 final - 2012/0295 (COD) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
1.           CONTEXTUL PROPUNERII
1.1.        Sărăcia și
deprivarea materială în Uniune
În cadrul strategiei Europa 2020, Uniunea
Europeană și-a stabilit obiectivul de a reduce, până în 2020, cu
cel puțin 20 de milioane numărul persoanelor afectate sau
amenințate de sărăcie și de excluziune socială. Cu
toate acestea, criza economică a exacerbat sărăcia și
excluziunea socială, generând îngrijorări cu privire la
consecințele sociale pentru persoane și pentru societatea în
ansamblu.
În 2010, aproape un sfert dintre europeni (116
milioane) au fost expuși riscului de sărăcie sau de excluziune
socială. Cifra aceasta este cu aproximativ 2 milioane mai mare decât în
anul precedent, iar primele cifre disponibile pentru 2011 confirmă această
tendință.
În timp ce nevoile persoanelor care se
află la marginea societății continuă să crească,
capacitatea multor state membre de a le sprijini s-a diminuat. Coeziunea
socială este amenințată de constrângeri fiscale mai mult decât
oricând în trecut. În multe state membre se consideră că politicile
decise la nivel european sunt într-o anumită măsură responsabile
pentru aceste evoluții.
Sărăcia în creștere are un
impact negativ asupra condițiilor de viață ale
cetățenilor europeni, aproximativ 40 de milioane dintre aceștia
suferind de deprivare materială severă. Această cifră a
scăzut semnificativ între 2005 și 2008 și a început să
crească din nou între 2009 și 2010, numărul persoanelor suferind
de deprivare materială severă crescând cu 342 000 în doar un an.

Una dintre caracteristicile principale ale
deprivării materiale este incapacitatea de a avea acces la alimente
adecvate din punct de vedere cantitativ și calitativ. Proporția din
populația Uniunii care nu își permite o masă care să conțină
carne, pui sau pește (sau echivalent vegetarian) la fiecare două zile
– ceea ce este definit ca o nevoie de bază de către Organizația
Mondiale a Sănătății – a fost de 8,7% în 2010, adică
peste 43 de milioane de persoane, iar primele cifre disponibile pentru 2011
indică o tendință de înrăutățire.
O formă de deosebit de gravă de
deprivare materială, care depășește cu mult deprivarea
alimentară, este lipsa de adăpost. Amploarea fenomenului lipsei de
adăpost este dificil de cuantificat, dar estimările arată
că în 2009/2010 existau în Europa 4,1 milioane de persoane fără
adăpost. Creșterea recentă a numărului persoanelor
fără adăpost se datorează impactului social al
creșterii economice slabe și inegale, precum și creșterii
șomajului. Și mai îngrijorător este faptul că se
conturează un nou profil al persoanelor fără adăpost,
reprezentat de familiile cu copii, tinerii și persoanele care provin din
familii de migranți.
În Uniune există 25,4 milioane de copii
expuși riscului de sărăcie sau de excluziune socială. În
ansamblu, copiii sunt expuși unui risc mai mare de sărăcie sau
de excluziune socială decât restul populației (27% față de
23%). Acest fapt îi expune la deprivare materială care nu se
limitează la starea de (mal)nutriție. De exemplu, 5,7 milioane de
copii nu au haine noi (haine nepurtate anterior), iar 4,7 milioane nu au
două perechi de încălțăminte potrivită (incluzând o
pereche de încălțăminte pentru orice vreme). Copiii care
suferă de aceste forme de deprivare materială au șanse mai mici
în raport cu alți copii de aceeași vârstă aflați într-o
situație mai bună să aibă rezultate bune la
învățătură, să se bucure de o stare bună de
sănătate și să-și valorifice întregul lor
potențial ca adulți.
1.2.        Răspunsul Uniunii la
sărăcie și la deprivarea materială
Principalul instrument al Uniunii pentru a
sprijini capacitatea de inserție profesională, lupta împotriva
sărăciei și promovarea incluziunii sociale este și va
rămâne Fondul social european (FSE). Acest instrument structural este
sursa investițiilor directe în persoane și în competențele lor
și urmărește ameliorarea oportunităților acestora pe
piața forței de muncă. Cu toate acestea, unii dintre cei mai
vulnerabili cetățeni, cei care sunt afectați de forme extreme de
sărăcie, sunt prea îndepărtați de piața muncii pentru
a beneficia de măsurile de incluziune socială ale FSE.
Programul UE de distribuire a alimentelor
către cele mai defavorizate persoane (CDP) a pus la dispoziție timp
de mai mult de două decenii ajutor alimentar pentru persoanele respective.
A fost înființat în 1987 pentru a da o utilitate excedentului de produse
agricole, care altminteri ar fi fost distruse, oferindu-le statelor membre care
doreau să le utilizeze. De-a lungul anilor, programul a devenit o
sursă importantă de provizii pentru organizațiile care
lucrează în contact direct cu cei mai puțin norocoși membri ai
societății, oferindu-le alimente. Preconizata epuizare a stocurilor
de intervenție și imprevizibilitatea lor mare în perioada 2011 –
2020, ca o consecință a reformelor succesive ale politicii agricole
comune, a privat programul CDP de fundamentarea sa inițială, iar
acesta va fi oprit la sfârșitul anului 2013.
Cu toate acestea, deprivarea materială
continuă să cauzeze probleme grave, iar cele mai defavorizate
persoane din societate continuă să aibă nevoie de asistență
din partea UE. Această necesitate a fost reflectată de către
Comisie în propunerea sa pentru următorul cadru financiar multianual,
rezervând un buget de 2,5 miliarde EUR pentru un nou instrument conceput pentru
a combate formele extreme de sărăcie și de excluziune
socială.
În acest context, prin prezentul regulament se
instituie, pentru perioada 2014 – 2020, un instrument nou, care va completa
instrumentele de coeziune existente, în special Fondul social european, prin
abordarea celei mai grave și mai nocive din punct de vedere social forme
de sărăcie, deprivarea alimentară, dar și lipsa de
adăpost și deprivarea materială a copiilor, sprijinind, în
același timp, măsuri auxiliare care vizează reintegrarea
socială a celor mai defavorizate persoane din Uniune.
2.           REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU
PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII IMPACTULUI
2.1.        Poziția
părților interesate
Discuțiile din cadrul Consiliului și
al Parlamentului, precum și cele cu societatea civilă și cu
autoritățile locale privind formele actuale de ajutor pentru
persoanele cele mai defavorizate acordat în cadrul programului CDP au generat
informații și idei utile pentru viitor. În plus, Comisia a fost
deschisă punctelor de vedere ale părților interesate și s-a
consultat cu organizațiile-umbrelă (IATE) de la nivelul UE care
reprezintă atât furnizorii de ajutor alimentar, cât și destinatarii
finali.
Reducerea potențial semnificativă a
sprijinului acordat în 2012 în baza programului CDP a fost sever criticată
de către organizații ale societății civile,
reprezentanții autorităților locale și regionale subliniind
importanța acestui sprijin și pledând pentru continuarea sa într-o
perioadă în care necesitățile sunt în creștere.
Organizațiile caritabile mari și
organizațiile societății civile reprezentând băncile de
alimente, precum și organizațiile care lucrează cu copii și
cu persoane fără adăpost, au exprimat în mod repetat necesitatea
unui sprijin public, în special din partea UE.
Au avut loc două întâlniri cu
asociații-umbrelă ale organizațiilor care reprezintă nu
doar beneficiarii, ci și destinatarii finali efectivi. În general,
organizațiile și-au exprimat satisfacția cu privire la posibila
extindere a domeniului de aplicare al instrumentului dincolo de ajutorul
alimentar și la idea recurgerii la o abordare orientată către
cetățeni.
Opiniile statelor membre cu privire la un
astfel de instrument sunt diverse: șapte state membre și-au exprimat
opoziția față de continuarea programului CDP după 2013.
Alte state membre au susținut puternic programul. Treisprezece state
membre au emis o declarație în decembrie 2011, prin care au solicitat
continuarea programului CDP după 2013.
Parlamentul European și-a exprimat în
repetate rânduri sprijinul puternic pentru continuarea programului de ajutor
alimentar în interesul unei mai bune coeziuni sociale în Europa.
În decembrie 2011, unsprezece
organizații-umbrelă s-au adresat în scris comisarului Andor și
directorului general pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale
și incluziune, solicitând realizarea de progrese în elaborarea unei
Strategii UE privind persoanele fără adăpost. În plus,
Parlamentul European a solicitat elaborarea unei astfel de strategii – prima
oară într-o declarație scrisă (2010), iar apoi într-o rezoluție
(2011).
Pactul
pentru creștere economică și locuri de muncă, adoptat de
Consiliul European la 29 iunie 2012 menționează că „în punerea
în aplicare a recomandărilor specifice fiecărei țări,
statele membre se vor axa în special pe găsirea unei soluții în ceea
ce privește șomajul și abordarea consecințelor sociale ale
crizei în mod eficient […și] pe elaborarea și punerea în aplicare a
unor politici eficace de combatere a sărăciei și de sprijinire a
grupurilor vulnerabile”.
2.2.        Evaluarea impactului
Principalul subiect al evaluării
impactului a fost domeniul de aplicare al noului instrument. Opțiunile
avute în vedere au fost (0) neacordarea de finanțare, (1) un instrument
succesor al actualului program CDP limitat la distribuirea de ajutor alimentar,
(2) un instrument care, pe lângă distribuirea de ajutoare alimentare, ar
cuprinde sprijin pentru măsuri auxiliare vizând incluziunea socială a
destinatarilor ajutorului alimentar și (3) un instrument cuprinzător
prin care să se reducă lipsurile materiale prin oferirea de alimente,
de bunuri pentru persoanele fără adăpost și de bunuri
pentru copiii afectați de deprivare materială, combinate cu
măsuri auxiliare vizând reintegrarea socială a celor mai defavorizate
persoane.
Impactul net al opțiunii zero depinde de
modul în care sunt realocate fondurile disponibilizate, dar ar fi considerat cu
certitudine o dovadă a erodării solidarității în Europa,
într-o perioadă în care sărăcia este în creștere. În
comparație cu opțiunea 1, opțiunea 2, și într-o
măsură și mai mare opțiunea 3, implică o reducere a ajutorului
alimentar distribuit, întrucât unele resurse sunt alocate altor tipuri de
acțiuni. Cu toate acestea, măsurile auxiliare ar trebui, de asemenea,
să asigure o mai mare sustenabilitate a rezultatelor obținute.
Opțiunea 3 este cea preferată, deoarece permite cel mai bine
adaptarea intervențiilor sprijinite la necesitățile locale.
3.           ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII
Acțiunea UE are ca temei articolul 174
(TFUE) care prevede că Uniunea acționează în sensul
„promovării unei dezvoltări armonioase a întregii Uniunii” prin
faptul că „dezvoltă și desfășoară acțiunea
care conduce la consolidarea coeziunii sale economice, sociale și
teritoriale”, precum și articolul 175 (TFUE) în care este specificat rolul
fondurilor structurale ale UE în realizarea acestui obiectiv și care
conține dispoziții privind realizarea de acțiuni specifice în
afara fondurilor structurale.
Acțiunea la nivelul UE este necesară
ținând cont de nivelul de sărăcie și de excluziune
socială din Uniune și de diversitatea inacceptabilă de situații
din statele membre individuale, agravate și mai mult de criza
economică și fiscală, care a determinat o deteriorare a
coeziunii sociale și a diminuat șansele îndeplinirii obiectivului
strategiei Europa 2020 în ceea ce privește combaterea sărăciei
și a excluziunii sociale.
Sprijinul financiar european ajută la
catalizarea acțiunilor la nivel național, la coordonarea eforturilor,
precum și la elaborarea și introducerea de instrumente pentru
promovarea incluziunii sociale. El permite Uniunii să conducă prin
puterea exemplului.
4.           IMPLICAȚIILE BUGETARE
Propunerea Comisiei pentru un cadru multianual
prevede o sumă de 2,5 miliarde EUR, în cadrul politicii de coeziune,
pentru perioada 2014 – 2020.
În conformitate cu articolul 84 alineatul (3)
din Regulamentul (UE) nr. … (RDC), sprijinul acordat unui stat membru prin
intermediul fondului se consideră ca fiind o parte a cotei din fondurile
structurale alocate Fondului social european.
 Bugetul propus pentru perioada 2014 – 2020 || Miliarde EUR
 Politica de coeziune (fonduri structurale) Din care Fondul de ajutor european pentru cele mai defavorizate persoane || 339 2,5
*Toate cifrele sunt exprimate în
prețuri constante din 2011
5.           Conținutul regulamentului
5.1.        Obiectivele și domeniul
de aplicare
Obiectivul general al Fondului de ajutor
european pentru cele mai defavorizate persoane (denumit în continuare „fondul”)
este promovarea coeziunii sociale în Uniune prin contribuirea la realizarea
obiectivului Strategiei Europa 2020 de reducere cu cel puțin 20 de milioane
a numărului de persoane afectate sau amenințate de sărăcie
și de excluziune socială.
Acest fapt se traduce prin obiectivul specific
de a sprijini programe naționale care să furnizeze
asistență nefinanciară celor mai defavorizate persoane prin
intermediul organizațiilor partenere.
În ceea ce privește domeniul de aplicare,
fondul vizează deprivarea alimentară, lipsa de adăpost și
deprivarea materială a copiilor. Fiecare stat membru poate alege să
abordeze una sau mai multe dintre aceste forme de deprivare. El poate sprijini,
de asemenea, măsuri auxiliare, completând sprijinul material, pentru a
contribui la reintegrarea socială a celor mai defavorizate persoane.
5.2.        Populația eligibilă
și selectarea acesteia
Populația eligibilă pentru a primi
asistență materială este reprezentată de cele mai
defavorizate persoane din Uniune. Definirea criteriilor de identificare a celor
mai defavorizate persoane care vor fi asistate va intra în responsabilitatea
statelor membre sau a organizațiilor partenere, deoarece ele sunt cele mai
în măsură să selecteze destinatarii sprijinului în funcție
de necesitățile locale.
Prin definirea tipului de bunuri care vor fi
distribuite și anume, alimente sau bunuri de consum de bază pentru
uzul personal al persoanelor fără adăpost sau al copiilor,
regulamentul conține, de asemenea, un mecanism indirect de selectare a
destinatarilor.
5.3.        Organizațiile partenere
Organizațiile partenere sunt cele care
furnizează direct sau indirect alimentele sau bunurile celor mai
defavorizate persoane. Pentru a se asigura faptul că fondul va contribui
la reducerea sustenabilă a sărăciei și la creșterea
coeziunii sociale, organizațiile partenere care furnizează direct
alimentele sau bunurile vor trebui să efectueze ele însele
activități care completează furnizarea de asistență
materială, vizând integrarea socială a celor mai defavorizate
persoane. Fondul în sine poate fi un sprijin pentru asemenea măsuri
auxiliare.
Autoritățile naționale pot fie
să achiziționeze alimentele sau bunurile, fie să le pună la
dispoziția organizațiilor partenere, fie să le finanțeze pe
acestea din urmă în vederea achiziționării de alimente sau
bunuri. În cazul în care achiziția de alimente sau bunuri este
efectuată de către o organizație parteneră, aceasta poate
fie să le distribuie ea însăși, fie să încredințeze
distribuirea lor unor alte organizații partenere.
5.4.        Dispoziții de
implementare
Fondul va fi implementat după modelul
politicii de coeziune, și anume, prin gestiune partajată
realizată pe baza unui program operațional cu durată de 7 ani
pentru fiecare stat membru, vizând perioada 2014 – 2020.
Regulamentul urmează abordarea fondurilor
structurale în ceea ce privește modalitățile de implementare,
permițând statelor membre să utilizeze, în cazul în care doresc acest
lucru, structurile, autoritățile desemnate și procedurile
înființate pentru Fondul social european, pentru a reduce la minimum
sarcina administrativă aferentă tranziției de la sistemul actual
de distribuire de alimente către cele mai defavorizate persoane la noul Fond
de ajutor european pentru cele mai defavorizate persoane. Dispozițiile
referitoare la programare, monitorizare, evaluare, informare și comunicare
sunt, cu toate acestea, raționalizate și simplificate pentru a fi
proporționale cu specificitatea obiectivelor și cu populațiile
vizate de fond.
Regulile de eligibilitate sunt astfel
concepute încât să se țină seama și de natura fondului
și de diferiții actori care vor fi implicați în implementarea
sa. În special, regulamentul prevede metode de costuri simplificate pentru
majoritatea categoriilor de cheltuieli și deschide opțiuni pentru
celelalte categorii.
Sistemul de gestionare și control
financiar este derivat și el din modul de funcționare a fondurilor
structurale. De asemenea, unele dispoziții au fost adaptate și
simplificate pentru a fi pe deplin adecvate tipurilor de operațiuni care
vor fi sprijinite prin intermediul fondului, în special în ceea ce
privește prefinanțarea, conținutul cererilor de plată
adresate Comisiei, precum și controlul proporțional.
Organizațiile partenere au o capacitate
limitată de a furniza finanțarea necesară. De asemenea, statele
membre pot avea dificultăți în a mobiliza resursele necesare
prefinanțării operațiunilor. În plus, statele membre care se
confruntă cu cele mai mari constrângeri fiscale sunt, probabil, cele care
au cel mai mare număr de persoane care suferă de deprivare
materială. Pentru a soluționa această situație, care ar
putea periclita realizarea obiectivului fondului, nivelul prefinanțării
este stabilit la 11% din alocarea totală pentru un stat membru. Aceasta va
permite acoperirea costurilor din primul an al campaniei de acordare de ajutor
în proporție de până la 90%, fără a calcula asistența
tehnică, transportul, costurile administrative și măsurile
auxiliare.
2012/0295 (COD)
Propunere de
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN
ŞI AL CONSILIULUI
privind Fondul de ajutor european pentru cele
mai defavorizate persoane
PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 175 alineatul (3),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectului de act
legislativ către parlamentele naționale,
având în vedere avizul Comitetului Economic
și Social European[1],

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor[2],
hotărând în conformitate cu procedura
legislativă ordinară,
întrucât:
(1)       În conformitate cu
concluziile Consiliului European din 17 iunie 2010, în cadrul căruia a
fost adoptată strategia Uniunii pentru o creștere inteligentă,
durabilă și favorabilă incluziunii, Uniunea și statele
membre și-au stabilit obiectivul de a reduce până în 2020 cu cel
puțin 20 de milioane numărul persoanelor expuse riscului de
sărăcie și de excluziune socială.
(2)       Numărul de persoane din
Uniune afectate de deprivare materială sau chiar de deprivare
materială severă este în creștere, iar persoanele respective
suferă de o excluziune prea mare ca să beneficieze de măsurile
de activare din Regulamentul (UE) nr. […RDC] și, în special, din Regulamentul
(UE) nr. […FSE]
(3)       Articolul 174 din tratat
prevede că, în scopul promovării unei dezvoltări armonioase a
întregii Uniunii, aceasta dezvoltă și desfășoară
acțiuni care conduc la consolidarea coeziunii sale economice, sociale și
teritoriale.
(4)       Fondul de ajutor european
pentru cele mai defavorizate persoane (denumit în continuare „fondul”) ar
trebui să întărească coeziunea socială prin contribuirea la
reducerea sărăciei în Uniune, prin sprijinirea sistemelor naționale
care oferă asistență nefinanciară celor mai defavorizate
persoane pentru a reduce deprivarea alimentară, lipsa de adăpost
și deprivarea materială a copiilor.
(5)       În temeiul articolului 317
din tratat și în contextul gestiunii partajate, ar trebui specificate
condițiile care permit Comisiei să își exercite
responsabilitățile de executare a bugetului general al Uniunii
Europene, iar responsabilitățile în materie de cooperare ale statelor
membre ar trebui clarificate. Respectivele condiții ar trebui să
permită Comisiei să obțină asigurarea că statele
membre utilizează fondul în mod legal și judicios și în
conformitate cu principiul bunei gestiuni financiare în sensul Regulamentului
nr. […] al Consiliului privind regulamentul financiar aplicabil bugetului
general al Uniunii Europene (denumit în continuare „regulamentul financiar”)[3].
(6)       Respectivele dispoziții
garantează, de asemenea, că operațiunile sprijinite sunt
conforme cu legislația Uniunii și cu legislațiile naționale
aplicabile, în special în ceea ce privește siguranța bunurilor care
sunt distribuite celor mai defavorizate persoane.
(7)       În scopul instituirii unui
cadru financiar adecvat, Comisia ar trebui să realizeze, prin intermediul
unor acte de punere în aplicare, o defalcare anuală a resurselor globale
per stat membru, folosind o metodă obiectivă și
transparentă care să reflecte decalajele în materie de
sărăcie și de deprivare materială.
(8)       Programul operațional
din fiecare stat membru ar trebui să identifice și să justifice
formele de deprivare materială care urmează a fi abordate și
să descrie obiectivele și caracteristicile asistenței acordate
celor mai defavorizate persoane care va fi oferită prin intermediul
sistemelor naționale de asistență. El ar trebui să
includă, de asemenea, elementele necesare pentru a asigura implementarea
efectivă și eficientă a programului operațional.
(9)       În scopul de a maximiza
eficiența fondului, în special în ceea ce privește
circumstanțele naționale, este adecvat să se stabilească o
procedură în vederea unei posibile modificări a programului operațional.
(10)     Schimburile de
experiență și de cele bune practici au o importantă valoare
adăugată, iar Comisia ar trebui să faciliteze difuzarea lor.
(11)     Pentru a monitoriza progresele
înregistrate în implementarea programelor operaționale, statele membre ar
trebui să întocmească și să prezinte Comisiei rapoarte
anuale și un raport final de implementare, asigurând astfel
disponibilitatea unor informații esențiale și actualizate.
Pentru aceleași scopuri, Comisia și fiecare stat membru ar trebui
să se întâlnească în fiecare an în cadrul unor reuniuni bilaterale de
reexaminare, cu excepția cazului în care se convine altfel.
(12)     Pentru a
îmbunătăți concepția și calitatea fiecărui
program operațional și pentru a evalua eficacitatea și
eficiența fondului, ar trebui realizate evaluări ex ante
și ex post. Respectivele evaluări ar trebui să fie
completate de anchete privind cele mai defavorizate persoane care au beneficiat
de programul operațional și, dacă este necesar, de evaluări
în cursul perioadei de programare. În acest sens, ar trebui precizate
responsabilitățile statelor membre și ale Comisiei.
(13)     Cetățenii au dreptul
să știe cum sunt investite resursele financiare ale Uniunii și
cu ce rezultate. În vederea asigurării unei difuzări pe scară
largă a informațiilor privind realizările fondului și
pentru a asigura accesibilitatea și transparența
oportunităților de finanțare, ar trebui să fie stabilite
reguli detaliate cu privire la informare și comunicare, în special în ceea
ce privește responsabilitățile statelor membre și ale
beneficiarilor.
(14)     Este aplicabilă
legislația Uniunii privind protecția persoanelor fizice în ceea ce
privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera
circulație a acestor date, în special Directiva 95/46/CE a Parlamentului
European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția
persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter
personal și libera circulație a acestor date[4].
(15)     Este necesar să se
stabilească un nivel maxim de cofinanțare din fond a programelor
operaționale pentru a se realiza un efect multiplicator al resurselor
Uniunii și ar trebui să fie abordată situația statelor
membre care se confruntă cu dificultăți bugetare temporare.
(16)     În întreaga Uniune ar trebui
să fie aplicate reguli uniforme și echitabile privind perioada de
eligibilitate, operațiunile și cheltuielile din fond. Condițiile
de eligibilitate ar trebui să reflecte natura specifică a
obiectivelor fondului și a populațiilor vizate, în special prin
stabilirea unor condiții adecvate privind eligibilitatea
operațiunilor, formele de sprijin și regulile și condițiile
de rambursare.
(17)     [Propunerea de] Regulament al
Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unei
organizări comune a piețelor produselor agricole (Regulamentul
privind OCP unică)[5] prevede că stocurile de produse achiziționate în cadrul unei
intervenții publice pot fi lichidate prin cedarea lor în favoarea
programului de distribuire de alimente către cele mai defavorizate
persoane din Uniune, dacă programul respectiv prevede acest lucru. Dat
fiind că, în funcție de circumstanțe, obținerea de alimente
prin utilizarea, prelucrarea sau vânzarea unor astfel de stocuri ar putea fi
cea mai favorabilă opțiune din punct de vedere economic, este adecvat
să se prevadă o astfel de posibilitate în prezentul regulament.
Sumele derivate dintr-o tranzacție implicând astfel de stocuri ar trebui
utilizate în beneficiul celor mai defavorizate persoane și nu ar trebui
utilizate pentru a diminua obligația statelor membre de a cofinanța
programul. Pentru a asigura cea mai eficientă utilizare posibilă a
stocurilor de intervenție și a încasărilor aferente, Comisia ar
trebui, în conformitate cu articolul 19 litera (e) din Regulamentul (UE) nr.
[OCP], să adopte acte de punere în aplicare prin care să se
stabilească proceduri prin care produsele care fac parte din stocurile de
intervenție să poată fi utilizate, prelucrate sau vândute în
beneficiul programului vizând cele mai defavorizate persoane.
(18)     Este necesar să se
specifice tipurile de acțiuni de asistență tehnică
sprijinite prin intermediul fondului care pot fi realizate la inițiativa
Comisiei și a statelor membre.
(19)     În conformitate cu principiul
gestiunii partajate, statelor membre ar trebui să le revină
responsabilitatea primară, prin intermediul sistemelor lor de gestionare
și control, pentru implementarea și controlul programelor lor
operaționale.
(20)     Statele membre ar trebui
să adopte măsuri adecvate pentru a garanta instituirea și
funcționarea adecvată a sistemelor lor de gestionare și control,
pentru a asigura utilizarea legală și judicioasă a fondului.
Prin urmare, ar trebui să fie specificate obligațiile statelor membre
în ceea ce privește sistemele de gestionare și control ale
programului lor operațional, precum și în ceea ce privește
prevenirea, detectarea și corectarea neregulilor și a
încălcărilor legislației Uniunii.
(21)     Pentru programul lor
operațional, statele membre ar trebui să desemneze o autoritate de
management, o autoritate de certificare și o autoritate de audit
independentă din punct de vedere funcțional. Pentru a oferi
flexibilitate statelor membre în ceea ce privește instituirea sistemelor
de control, este adecvat să se prevadă posibilitatea ca
funcțiile autorității de certificare să fie îndeplinite de
autoritatea de management. De asemenea, ar trebui ca statele membre să
poată desemna organisme intermediare care să îndeplinească
anumite sarcini ale autorității de management sau ale
autorității de certificare. În acest caz, statele membre ar trebui
să precizeze în mod clar responsabilitățile și
funcțiile organismelor respective.
(22)     Autoritatea de management are
responsabilitatea principală în ceea ce privește implementarea
efectivă și eficientă a fondului și, prin urmare,
îndeplinește un număr substanțial de funcții legate de
gestionarea și monitorizarea programului operațional, de gestionarea
și controlul financiar, precum și de selectarea proiectelor.
Responsabilitățile și funcțiile sale ar trebui precizate.
(23)     Autoritatea de certificare ar
trebui să întocmească și să transmită Comisiei cereri
de plată. Ea ar trebui să întocmească conturile anuale,
certificând integralitatea, acuratețea și veridicitatea conturilor
anuale, precum și faptul că cheltuielile înscrise în conturi sunt în
conformitate cu reglementările UE și naționale aplicabile.
Responsabilitățile și funcțiile sale ar trebui precizate.
(24)     Autoritatea de audit ar trebui
să se asigure că se efectuează audituri ale sistemelor de
gestionare și control pe un eșantion adecvat de operațiuni
și audituri ale conturilor anuale. Responsabilitățile și
funcțiile sale ar trebui precizate.
(25)     Fără a aduce
atingere competențelor Comisiei în materie de control financiar, ar trebui
să se asigure cooperarea între statele membre și Comisie în cadrul
prezentului regulament și să se stabilească criterii care
să permită Comisiei să determine, în contextul strategiei sale
de control al sistemelor naționale, nivelul de asigurare pe care ar trebui
să îl obțină de la organismele de audit naționale.
(26)     Ar trebui să fie
stabilite competențele și responsabilitățile Comisiei în
ceea ce privește verificarea funcționării efective a sistemelor
de gestionare și control, precum și în ceea ce privește
solicitarea întreprinderii unor acțiuni de către statele membre. De
asemenea, Comisia ar trebui să aibă competența de a efectua
audituri vizând aspecte legate de buna gestiune financiară, pentru a
formula concluzii privind performanța fondului.
(27)     Angajamentele bugetare ale
Uniunii ar trebui efectuate o dată pe an. Pentru a asigura gestionarea
eficientă a programului, este necesar să se stabilească reguli
comune pentru cererile de plată intermediare, plata soldului anual și
a soldului final.
(28)     Pentru a garanta o asigurare
rezonabilă pentru Comisie, cererea de plată intermediară ar
trebui să fie rambursată în proporție de 90% din cheltuielile
eligibile incluse în cererea de plată.
(29)     O prefinanțare la
începutul programului operațional ar trebui să asigure faptul că
statul membru are mijloacele necesare pentru a oferi sprijin beneficiarilor în
implementarea operațiunilor încă de la adoptarea programului
operațional. Această prefinanțare ar trebui utilizată
exclusiv în acest scop, iar beneficiarii ar trebui să primească
fonduri suficiente pentru a lansa operațiunea după ce este
selectată.
(30)     Pentru a proteja interesele
financiare ale Uniunii, ar trebui să existe măsuri limitate în timp
care să permită ordonatorului de credite delegat să
întrerupă plățile în cazul în care există probe care
sugerează o deficiență semnificativă în funcționarea
sistemelor de gestionare și control, probe privind nereguli legate de o
cerere de plată sau în cazul în care nu au fost prezentate documente
necesare pentru a verifica și accepta conturile.
(31)     Pentru a proteja interesele
financiare ale Uniunii și pentru a oferi mijloacele de a asigura
implementarea efectivă a programelor, ar trebui să existe măsuri
care să permită suspendarea plăților de către Comisie.
(32)     Pentru a garanta că
cheltuielile finanțate din bugetul Uniunii în orice an financiar sunt
realizate în conformitate cu regulile aplicabile, ar trebui creat un cadru
adecvat pentru verificarea și acceptarea anuală a conturilor. În
temeiul acestui cadru, organismele desemnate ar trebui să transmită
Comisiei, referitor la programul operațional, o declarație de
gestiune însoțită de conturile anuale certificate, un rezumat anual
al rapoartelor de audit finale și al controalelor efectuate, precum
și o opinie de audit și un raport de control independente.
(33)     Este necesar să se
specifice procedura detaliată pentru verificarea și acceptarea
anuală a conturilor aplicabilă fondului, pentru a asigura un temei
clar și securitatea juridică a acestor proceduri. Este important
să se prevadă o posibilitate limitată pentru ca statul membru
să definească un provizion în conturile sale anuale, care fac
obiectul unei proceduri în derulare desfășurată de autoritatea
de audit.
(34)     Pentru a proteja bugetul
Uniunii și pentru a asigura statelor membre certitudinea juridică
este adecvat să se stabilească modalitățile și
procedurile specifice pentru corecțiile financiare de către statele
membre și de către Comisie și, în special, să se
definească circumstanțele în care încălcările
legislației Uniunii sau ale legislației naționale aplicabile pot
duce la corecții financiare.
(35)     Frecvența auditurilor
operațiunilor ar trebui să fie proporțională cu nivelul
sprijinului pus la dispoziție de Uniune prin intermediul fondului. În
special, numărul auditurilor efectuate ar trebui să fie redus în cazul
în care totalul cheltuielilor eligibile pentru o operațiune nu
depășește 100 000 EUR. Cu toate acestea, ar trebui
să fie posibilă efectuarea de audituri în orice moment în cazul în
care există dovezi de nereguli sau fraude sau ca parte a unui
eșantion de audit. Pentru ca nivelul activității de audit
desfășurate de către Comisie să fie proporțional cu
riscul, Comisia ar trebui să-și poată reduce activitatea de
audit în ceea ce privește programele operaționale în cazul în care nu
există deficiențe semnificative sau în cazul în care autoritatea de
audit este fiabilă. În plus, obiectul auditurilor ar trebui să
țină cont pe deplin de obiectivul urmărit și de
caracteristicile populațiilor vizate de fond.
(36)     Pentru a asigura disciplina
financiară este adecvat să fie definite modalitățile de
dezangajare a oricărei părți a angajamentului bugetar pentru un
program operațional, în special în cazul în care o sumă poate fi
exclusă din dezangajare, mai ales dacă întârzierile în implementare
rezultă din circumstanțe independente de partea în cauză, sunt
de natură excepțională sau sunt neprevăzute, iar
consecințele lor nu pot fi evitate în pofida eforturilor depuse.
(37)     Pentru a completa și a
modifica anumite elemente neesențiale din prezentul regulament,
competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din tratat ar
trebui delegată Comisiei în ceea ce privește
responsabilitățile statelor membre referitoare la procedura de
raportare a neregulilor și de recuperare a sumelor plătite în mod
necuvenit, la modalitățile de schimb de informații cu privire la
operațiuni, la modalitățile de stabilire a pistei de audit
adecvate, la condițiile de desfășurare a auditurilor
naționale, la criteriile de desemnare a autorităților de
management și a autorităților de certificare, la identificarea
suporturilor de date acceptate în mod uzual și la criteriile de stabilire
a nivelului corecției financiare de aplicat. Desfășurarea de
către Comisie a unor consultări adecvate în cursul
activității pregătitoare, inclusiv la nivel de experți,
prezintă o importanță deosebită.
(38)     Atunci când
pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui
să asigure transmiterea simultană, la timp și adecvată a
documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.
(39)     Comisia ar trebui să fie
împuternicită să adopte, prin intermediul unor acte de punere în
aplicare, decizii de stabilire a defalcării anuale a resurselor globale
per stat membru, decizii de stabilire a alocațiilor financiare anuale
pentru fiecare stat membru, decizii de adoptare a programelor operaționale,
decizii de suspendare a plăților, decizii privind corecțiile
financiare și, în cazul dezangajării, decizii de modificare a
deciziilor de adoptare a programelor.
(40)     În vederea asigurării
unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului
regulament, competențele de executare referitoare la modelul de raport
anual și final de implementare și la lista de indicatori comuni, la
modelul de anchetă structurată privind destinatarii finali, la
sistemul electronic de schimb de date între statul membru și Comisie, la
modelul de declarație de gestiune, la modelele de strategie de audit, de
opinie de audit și de raport anual privind controlul, precum și la
metodologia utilizată pentru metoda de eșantionare, la regulile de
utilizare a datelor colectate în cursul auditurilor și la modelul de
cerere de plată ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE)
nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie
2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele
de control de către statele membre al exercitării competențelor
de executare de către Comisie[6].
(41)     Dispozițiile prezentului
regulament respectă drepturile fundamentale și sunt în acord cu
principiile recunoscute în special în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii
Europene, incluzând respectarea demnității umane și a
vieții private și de familie, dreptul la protecția datelor cu
caracter personal, drepturile copilului, drepturile persoanelor în vârstă,
egalitatea între bărbați și femei, precum și interzicerea
discriminării. Prezentul regulament
trebuie aplicat în conformitate cu aceste drepturi și principii.
(42)     Deoarece obiectivele
prezentului regulament, anume îmbunătățirea coeziunii sociale în
Uniune și contribuirea la combaterea sărăciei și a
excluziunii sociale, nu pot fi îndeplinite în mod suficient de către
statele membre, dar pot fi mai bine realizate la nivelul Uniunii, aceasta poate
adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității,
astfel cum se menționează la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea
Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității
enunțat la articolul respectiv, prezentul regulament nu
depășește ceea ce este necesar pentru realizarea obiectivului
menționat,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
TITLUL I DISPOZIȚII GENERALE
Articolul 1
Obiect
1.           Prin prezentul regulament
este înființat Fondul european de ajutor pentru cele mai defavorizate
persoane (denumit în continuare „fondul”) pentru perioada cuprinsă între 1
ianuarie 2014 și 31 decembrie 2020 și sunt stabilite obiectivele
fondului, domeniul de aplicare al sprijinului, resursele financiare disponibile
și criteriile de alocare a acestora, precum și regulile necesare
pentru a se asigura eficacitatea fondului.
Articolul 2
Definiții

Se aplică următoarele definiții:
(1)
„cele mai defavorizate persoane” înseamnă
persoane fizice, care pot fi persoane individuale, familii, gospodării sau
grupuri constituite din persoane, ale căror nevoi de asistență
au fost stabilite în funcție de criterii obiective adoptate de către
autoritățile naționale competente sau care sunt definite de
organizațiile partenere și care sunt aprobate de către
autoritățile competente respective;
(2)
„organizații partenere” înseamnă
organisme publice sau organizații non-profit care livrează alimentele
sau bunurile direct sau prin intermediul altor organizații partenere
către cele mai defavorizate persoane și ale căror
operațiuni au fost selectate de către autoritatea de management în
conformitate cu articolul 29 alineatul (3) litera (b);
(3)
„programe naționale” înseamnă orice
program având, cel puțin parțial, aceleași obiective ca și
fondul și care este implementat la nivel național, regional sau local
de către organisme publice sau de către organizații non-profit;
(4)
„operațiune” înseamnă un proiect, un contract
sau o acțiune selectată de autoritatea de management a programului
operațional în cauză sau care intră în domeniul ei de
responsabilitate și care contribuie la realizarea obiectivelor programului
operațional corespunzător;
(5)
„operațiune finalizată” înseamnă o
operațiune care a fost finalizată din punct de vedere material sau
implementată integral și pentru care toate plățile aferente
au fost efectuate de către beneficiari, iar sprijinul provenit din
programul operațional corespunzător a fost plătit beneficiarilor;
(6)
„beneficiar” înseamnă un organism public sau
privat responsabil de inițierea sau de inițierea și
implementarea operațiunilor;
(7)
„destinatar final” înseamnă cele mai
defavorizate persoane care primesc alimente sau bunuri și/sau care
beneficiază de măsurile auxiliare;
(8)
„sprijin public” înseamnă orice sprijin
financiar acordat unei operațiuni, provenit din bugetul
autorităților publice naționale, regionale sau locale, din
bugetul Uniunii reprezentat de fond, din bugetul organismelor publice sau din bugetul
asociațiilor de autorități publice sau al oricărui organism
de drept public în sensul articolului 1 alineatul (9) din Directiva 2004/18/CE
a Parlamentului European și a Consiliului;
(9)
„organism intermediar” înseamnă orice organism
public sau privat care acționează sub responsabilitatea unei
autorități de management sau de certificare sau care
îndeplinește sarcini în numele unei astfel de autorități în
raport cu operațiunile implementate de beneficiari;
(10)
„an contabil” înseamnă perioada de la 1 iulie
până la 30 iunie, cu excepția primului an contabil, pentru care
înseamnă perioada de la data eligibilității cheltuielilor
până la 30 iunie 2015, ultimul an contabil fiind de la 1 iulie 2022
până la 30 iunie 2023;
(11)
„an financiar” înseamnă perioada de la 1 ianuarie
la 31 decembrie.
Articolul 3
Obiective
Fondul promovează coeziunea socială în
Uniune prin contribuirea la realizarea obiectivului de reducere a
sărăciei prin reducerea cu cel puțin 20 de milioane a
numărului de persoane expuse riscului de sărăcie și de
excluziune socială, în conformitate cu Strategia Europa 2020. Fondul
contribuie la realizarea obiectivului specific de a atenua cele mai grave forme
de sărăcie din Uniune prin furnizarea de asistență
nefinanciară celor mai defavorizate persoane. Acest obiectiv este
măsurat prin numărul de persoane care primesc asistență din
fond.
Articolul 4
Domeniul de
aplicare al sprijinului
1.           Fondul sprijină programe
naționale prin care produse alimentare și bunuri de consum de
bază destinate uzului personal al persoanelor fără adăpost
sau al copiilor sunt distribuite celor mai defavorizate persoane prin
intermediul organizațiilor partenere selectate de statele membre.
2.           Fondul poate sprijini
măsuri auxiliare, completând furnizarea de alimente și bunuri,
contribuind la incluziunea socială a celor mai defavorizate persoane.
3.           Fondul promovează
învățarea reciprocă, colaborarea în rețea și difuzarea
bunelor practici în domeniul asistenței nefinanciare acordate celor mai
defavorizate persoane.
Articolul 5
Principii
(1)
Partea din bugetul Uniunii alocată fondului
este implementată în cadrul gestiunii partajate între statele membre
și Comisie, în conformitate cu articolul 55 alineatul (1) litera (b) din
regulamentul financiar, cu excepția asistenței tehnice acordate la
inițiativa Comisiei, care este implementată în cadrul gestiunii
directe în conformitate cu articolul 55 alineatul (1) litera (a) din
regulamentul financiar.
(2)
Comisia și statele membre se asigură
că sprijinul acordat din fond este în acord cu politicile și
prioritățile Uniunii și este complementar altor instrumente ale
Uniunii.
(3)
Sprijinul acordat din fond este implementat de
Comisie în strânsă cooperare cu statele membre.
(4)
Statele membre și organismele desemnate de ele
în scopul respectiv sunt responsabile de implementarea programelor
operaționale și de îndeplinirea sarcinilor lor în temeiul prezentului
regulament în conformitate cu cadrul instituțional, juridic și
financiar al statului membru și sub rezerva conformării la
dispozițiile prezentului regulament.
(5)
Măsurile pentru implementarea și
utilizarea fondului, în special resursele financiare și administrative
necesare pentru raportare, evaluare, management și control, țin cont
de principiul proporționalității având în vedere nivelul
sprijinului alocat.
(6)
În conformitate cu responsabilitățile lor
respective, Comisia și statele membre asigură coordonarea cu Fondul
social european, precum și cu alte politici și instrumente ale
Uniunii.
(7)
Comisia, statele membre și beneficiarii
aplică principiul bunei gestiuni financiare în conformitate cu articolul
26 din regulamentul financiar.
(8)
Comisa și statele membre asigură
eficacitatea fondului, în special prin monitorizare, raportare și
evaluare.
(9)
Comisia și statele membre își îndeplinesc
rolurile lor în legătură cu fondul, urmărind reducerea sarcinii
administrative a beneficiarilor.
(10)
Comisia și statele membre asigură
promovarea egalității între femei și bărbați și a
integrării perspectivei de gen în cursul diferitelor etape ale
implementării fondului. Comisia și statele membre iau măsurile
adecvate pentru prevenirea oricărei discriminări bazate pe sex,
rasă sau origine etnică, religie sau credință, handicap,
vârstă sau orientare sexuală, în cadrul obținerii accesului la
fond.
(11)
Operațiunile finanțate din fond sunt
conforme cu legislația Uniunii și cu legislația
națională aplicabile. În special, fondul poate fi utilizat pentru a
sprijini numai distribuirea de alimente sau bunuri care sunt în conformitate cu
legislația Uniunii privind siguranța produselor de consum.
(12)
Statele membre și beneficiarii selectează
produsele alimentare și bunurile pe baza unor criterii obiective.
Criteriile de selecție pentru produsele alimentare și, dacă e
cazul, pentru bunuri, iau în considerare și aspectele de climă
și mediu, în special pentru a se reduce risipa de alimente.
TITLUL II RESURSE ȘI PROGRAMARE
Articolul 6
Resursele
globale
1.           Resursele globale disponibile
pentru angajamentul bugetar din fond pentru perioada 2014 – 2020 sunt de
2 500 000 000 EUR, la prețurile din 2011, în
conformitate cu defalcarea anuală prezentată în anexa II.
2.           În scopul programării
și al includerii ulterioare în bugetul general al Uniunii, valoarea
resurselor se indexează cu 2% pe an.
3.           Comisia adoptă o
decizie, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, de stabilire a defalcării
anuale a resurselor globale pentru fiecare stat membru, în conformitate cu
articolul 84 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. … (RDC), fără a
aduce atingere alineatului (4) din prezentul articol, luând în considerare
următorii indicatori stabiliți de Eurostat:
(a)
populația care suferă de deprivare
materială severă;
(b)
populația care locuiește în
gospodării cu intensitate a muncii foarte mică.
4.           La inițiativa Comisiei,
0,35% din resursele globale se alocă asistenței tehnice.
Articolul 7
Programul
operațional
1.           Fiecare stat membru transmite
Comisiei, în termen de trei luni de la intrarea în vigoare a prezentului
regulament, un program operațional care vizează perioada
cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2020 și care
conține următoarele elemente:
(a)
indicarea tipului sau a tipurilor de deprivare
materială vizate în cadrul programului operațional și motivarea
selectării realizate, precum și o descriere, pentru fiecare tip de
deprivare materială vizată, a caracteristicilor principale și a
obiectivelor distribuirii de alimente sau de bunuri, precum și
măsurile auxiliare oferite, având în vedere rezultatele evaluării ex
ante efectuate în conformitate cu articolul 14;
(b)
o descriere a programului sau a programelor
naționale corespunzătoare pentru fiecare tip de deprivare
materială;
(c)
o descriere a mecanismului de stabilire a
criteriilor de eligibilitate a celor mai defavorizate persoane,
diferențiate, dacă este necesar, în funcție de tipul de
deprivare materială;
(d)
criteriile de selectare a operațiunilor
și o descriere a mecanismului de selectare, diferențiate, dacă
este necesar, în funcție de tipul de deprivare materială;
(e)
criteriile de selectare a organizațiilor
partenere, diferențiate, dacă este necesar, în funcție de tipul
de deprivare materială vizată;
(f)
o descriere a mecanismului utilizat pentru a
asigura complementaritatea cu Fondul social european;
(g)
o descriere a dispozițiilor de implementare a
programului operațional care să conțină identificarea
autorității de management, a autorității de certificare
dacă este cazul, a autorității de audit și a organismului
către care se vor face plățile de către Comisie, precum
și o descriere a procedurii de monitorizare;
(h)
o descriere a măsurilor luate pentru a implica
autoritățile publice competente regionale și locale și alte
autorități, precum și organismele care reprezintă
societatea civilă și organismele responsabile de promovarea
egalității și nediscriminării în pregătirea
programului operațional;
(i)
o descriere a utilizării planificate a
asistenței tehnice în conformitate cu articolul 25 alineatul (2), care
include acțiuni de consolidare a capacității administrative a
beneficiarilor în ceea ce privește implementarea programului
operațional;
(j)
un plan de finanțare care cuprinde
următoarele tabele:
(i)      un tabel în care este specificat pentru
fiecare an, în conformitate cu articolul 18, sumele preconizate a fi acordate
din fond și nivelul cofinanțării în conformitate cu articolul
18;
(ii)      un tabel în care este specificat,
pentru întreaga perioadă de programare, suma totală preconizată
a fi acordată ca sprijin din programul operațional pentru fiecare tip
de deprivare materială vizată, precum și măsurile auxiliare
corespunzătoare.
Organizațiile partenere menționate la
litera (e) care livrează în mod direct alimente sau bunuri întreprind ele
însele activități care completează furnizarea de
asistență materială, vizând incluziunea socială a celor mai
defavorizate persoane, indiferent dacă aceste activități sunt
sprijinite sau nu din fond.
2.           Programele operaționale
sunt întocmite de statele membre sau de către orice autoritate
desemnată de acestea în cooperare cu autoritățile publice
regionale și locale competente sau cu alte autorități publice,
precum și cu organisme care reprezintă societatea civilă și
organisme responsabile de promovarea egalității și a
nediscriminării.
3.           Statele membre
elaborează proiectele lor de programe operaționale în conformitate cu
modelul prezentat în anexa I.
Articolul 8
Adoptarea
programului operațional
1.           Comisia evaluează
coerența programului operațional cu prezentul regulament și
contribuția sa la obiectivele fondului, luând în considerare evaluarea ex
ante efectuată în conformitate cu articolul 14.
2.           Comisia poate formula
observații în termen de trei luni de la data transmiterii programului
operațional. Statul membru furnizează Comisiei toate
informațiile suplimentare necesare și, dacă este cazul,
revizuiește programul operațional propus.
3.           Cu condiția ca orice
observații formulate de Comisie în conformitate cu alineatul (2) să
fi fost luate în considerare în mod satisfăcător, Comisia, prin
intermediul unor acte de punere în aplicare, aprobă programul
operațional în termen de cel mult șase luni de la transmiterea sa în
mod oficial de către statul membru, dar nu înainte de 1 ianuarie 2014.
Articolul 9
Modificările
programului operațional
1.           Un stat membru poate
transmite o cerere de modificare a programului operațional. Ea este
însoțită de programul operațional revizuit și de
justificarea modificării.
2.           Comisia evaluează
informațiile furnizate în conformitate cu alineatul (1), ținând cont
de justificarea oferită de statul membru. Comisia poate formula
observații, iar statul membru furnizează Comisiei toate
informațiile suplimentare necesare.
3.           Comisia, prin intermediul
unor acte de punere în aplicare, aprobă modificarea programului
operațional în termen de cel mult cinci luni de la transmiterea lui în mod
oficial de către statul membru, cu condiția ca orice observații
făcute de Comisie să fi fost luate în considerare în mod
satisfăcător.
Articolul 10
Platformă
Comisia înființează o platformă
la nivelul Uniunii pentru a facilita schimbul de experiență,
consolidarea capacităților și colaborarea în rețea, precum
și difuzarea rezultatelor relevante în domeniul asistenței
nefinanciare acordate celor mai defavorizate persoane.
În plus, Comisia se consultă, cel
puțin o dată pe an, cu organizațiile care reprezintă
organizațiile partenere la nivelul Uniunii în ceea ce privește
implementarea sprijinului acordat din fond.
TITLUL III MONITORIZAREA ȘI EVALUAREA, INFORMAREA
ȘI COMUNICAREA
Articolul 11
Rapoarte
și indicatori de implementare
1.           Din 2015 până în 2022,
statele membre transmit Comisiei, până la data de 30 iunie a fiecărui
an, un raport anual de implementare a programului operațional pentru anul
financiar precedent.
2.           Statele membre
elaborează proiectul de raport anual de implementare în conformitate cu
modelul adoptat de către Comisie, inclusiv lista indicatorilor comuni
privind resursele și rezultatele.
3.           Rapoartele anuale de
implementare sunt admisibile în cazul în care conțin toate
informațiile necesare în conformitate cu modelul menționat la
alineatul (2), inclusiv indicatorii comuni. Comisia informează statul
membru în cauză în termen de 15 zile lucrătoare de la data primirii
raportului anual de implementare în cazul în care acesta nu este admisibil. În
cazul în care Comisia nu a transmis această informație în termenul
stabilit, raportul este considerat admisibil.
4.           Comisia examinează
raportul anual de implementare și transmite observațiile sale statului
membru în termen de două luni de la primirea lui.
În cazul în care Comisia nu transmite
observații în acest termen, rapoartele sunt considerate acceptate.
5.           Până la 30 septembrie
2023, statul membru transmite un raport final de implementare a programului
operațional.
Statele membre elaborează proiectul de raport
final de implementare în conformitate cu modelul adoptat de Comisie.
Comisia examinează raportul final de
implementare și transmite statului membru observațiile sale în termen
de cinci luni de la primirea raportului final.
În cazul în care Comisia nu transmite
observații în acest termen, rapoartele sunt considerate acceptate.
6.           Comisia adoptă modelul
de raport anual de implementare, inclusiv lista indicatorilor comuni, precum
și modelul de raport final de implementare, prin intermediul unui act de
punere în aplicare. Acest act de punere în aplicare se adoptă în
conformitate cu procedura consultativă menționată la
articolul 60 alineatul (2).
7.           Comisia poate transmite
observații unui stat membru cu privire la implementarea programului
operațional. Autoritatea de management informează Comisia în termen
de trei luni în legătură cu măsurile corective luate.
8.           Autoritatea de management
publică un rezumat al conținutului fiecărui raport anual de implementare,
precum și al celui final.
Articolul 12
Reuniuni
bilaterale de reexaminare
1.           Comisia și fiecare stat
membru se reunesc anual din 2014 până în 2022, cu excepția cazului în
care s-a convenit altfel, pentru a examina progresele înregistrate în implementarea
programului operațional, ținând cont de raportul de implementare
și de observațiile Comisiei la care se face referire la articolul 11
alineatul (7), dacă este cazul.
2.           Reuniunea bilaterală de
reexaminare este prezidată de Comisie.
3.           Statul membru se asigură
că, în urma reuniunii respective, toate observațiile Comisiei sunt
luate în considerare în mod corespunzător.
Articolul 13
Dispoziții
generale privind evaluarea
1.           Statele membre pun la
dispoziție resursele necesare pentru efectuarea evaluărilor și
asigură instituirea de proceduri pentru generarea și colectarea
datelor necesare pentru evaluări, inclusiv a datelor privind indicatorii
comuni menționați la articolul 11.
2.           Evaluările sunt
efectuate de către experți independenți din punct de vedere
funcțional de autoritățile responsabile pentru implementarea
programului operațional. Toate evaluările se publică în
întregime.
Articolul 14
Evaluarea ex ante
1.           Statele membre
efectuează o evaluare ex ante a programului operațional.
2.           Evaluarea ex ante se
efectuează sub responsabilitatea autorității responsabile de
pregătirea programelor operaționale. Ea este transmisă Comisiei
concomitent cu programul operațional, împreună cu un rezumat.
3.           În evaluările ex ante
se analizează următoarele elemente:
(a)
contribuția la obiectivul Uniunii de a reduce
cu cel puțin 20 de milioane numărul persoanelor expuse riscului de
sărăcie și de excluziune socială până în 2020, având
în vedere tipul selectat de deprivare materială care este vizat,
ținând cont de circumstanțele naționale în materie de
sărăcie, excluziune socială și deprivare materială;
(b)
coerența internă a programului
operațional propus și relația sa cu alte instrumente financiare
relevante;
(c)
coerența alocării resurselor bugetare cu
obiectivele programului operațional;
(d)
contribuția resurselor preconizate la
obținerea rezultatelor;
(e)
adecvația procedurilor de monitorizare a
programului operațional și de colectare a datelor necesare pentru
realizarea evaluărilor.
Articolul 15
Evaluarea în
cursul perioadei de programare
1.           În cursul perioadei de
programare, autoritatea de management poate efectua evaluări pentru a
evalua eficacitatea și eficiența programului operațional.
2.           Autoritatea de management
efectuează un studiu structurat privind destinatarii finali în 2017 și
în 2021, în conformitate cu modelul furnizat de Comisie. Comisia adoptă
modelul prin intermediul unui act de punere în aplicare. Acest act de punere în
aplicare se adoptă în conformitate cu procedura consultativă
menționată la articolul 60 alineatul (2).
3.           Comisia poate efectua, din
proprie inițiativă, evaluări ale programelor operaționale.
Articolul
16
Evaluarea
ex post
La inițiativa sa și în strânsă
cooperare cu statele membre, Comisia efectuează, în colaborare cu
experți externi, o evaluare ex post, pentru a evalua eficacitatea
și sustenabilitatea rezultatelor obținute, precum și pentru a
măsura valoarea adăugată a fondului. Evaluarea ex post se
finalizează până la 31 decembrie 2023.
Articolul 17
Informare
și comunicare
1.           Statele membre
furnizează informații cu privire la fond și promovează
acțiunile sprijinite prin intermediul acestuia. Informațiile sunt
adresate celor mai defavorizate persoane, mass-mediei și publicului larg.
Ele evidențiază rolul Uniunii și asigură vizibilitatea
contribuției acordate din fond.
2.           În vederea asigurării
transparenței în sprijinul fondului, autoritatea de management
elaborează o listă de operațiuni sprijinite prin intermediul
fondului, în format CSV sau XML, care este accesibilă prin intermediul
unui site internet. Lista include cel puțin informații privind numele
beneficiarului, adresa și suma alocată beneficiarului din fondurile
Uniunii, precum și tipul de deprivare materială vizat.
Lista de operațiuni este actualizată cel
puțin anual.
3.           În cursul implementării
unei operațiuni, beneficiarii și organizațiile partenere
informează publicul cu privire la sprijinul obținut din fond prin
expunerea cel puțin a unui afiș cu informații despre
operațiune (dimensiune minimă A3), inclusiv despre sprijinul
financiar din partea Uniunii, într-un loc ușor vizibil publicului, în
fiecare loc de furnizare a alimentelor, bunurilor și a oricărei alte
măsuri auxiliare, cu excepția cazului în care nu este posibil din
cauza circumstanțelor distribuirii.
Beneficiarii respectivi și organizațiile
partenere care au site-uri internet realizează și o scurtă
descriere a operațiunii, inclusiv scopurile și rezultatele sale,
evidențiind sprijinul financiar din partea Uniunii.
4.           Toate măsurile de
informare și comunicare întreprinse de beneficiar și de
organizațiile partenere fac cunoscut sprijinul acordat operațiunii
din fond, prin afișarea emblemei Uniunii împreună cu o mențiune
referitoare la Uniune și la fond.
5.           Autoritatea de management
informează beneficiarii despre publicarea listei de operațiuni în
conformitate cu alineatul (2). Autoritatea de management furnizează
informații și seturi de materiale publicitare, inclusiv modele în
format electronic, pentru a ajuta beneficiarii și organizațiile
partenere să își îndeplinească obligațiile ce le revin în
conformitate cu alineatul (3).
6.           La prelucrarea datelor cu
caracter personal în temeiul prezentului articol, autoritatea de management,
precum și beneficiarii și organizațiile partenere, respectă
dispozițiile Directivei 95/46/CE.
TITLUL IV SPRIJINUL FINANCIAR ACORDAT DIN FOND
Articolul 18
Cofinanțarea
1.           Rata de cofinanțare la
nivelul programului operațional nu este mai mare de 85% din cheltuielile
publice eligibile.
2.           Decizia Comisiei de adoptare
a unui program operațional stabilește rata de cofinanțare
aplicabilă programului operațional și valoarea maximă a
sprijinului acordat din fond.
3.           Măsurile de
asistență tehnică implementate la inițiativa sau în numele
Comisiei pot fi finanțate în procent de 100%.
Articolul 19
Creșterea
plăților către statele membre cu dificultăți bugetare
temporare
1.           La cererea unui stat membru,
plățile intermediare și plățile soldului final pot fi
crescute cu 10 puncte procentuale peste rata de cofinanțare
aplicabilă programului operațional. Rata de cofinanțare crescută,
care nu poate depăși 100%, se aplică cererilor de plată
referitoare la perioada contabilă în care statul membru a transmis cererea
sa și la perioadele contabile ulterioare în care statul membru
îndeplinește una dintre următoarele condiții:
(a)
în cazul în care statul membru în cauză a
adoptat moneda euro, el primește asistență macrofinanciară
din partea Uniunii, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 407/2010 al
Consiliului[7];
(b)
în cazul în care statul membru în cauză nu a
adoptat moneda euro, el primește asistență financiară pe
termen mediu, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 332/2002 al Consiliului[8];
(c)
asistența financiară îi este pusă la
dispoziție în conformitate cu Tratatul privind Mecanismul european de
stabilitate.
2.           Indiferent de
dispozițiile de la alineatul (1), sprijinul Uniunii realizat prin
intermediul plăților intermediare și al plăților
soldului final nu este mai mare decât sprijinul public și decât valoarea
maximă a sprijinului acordat din fond, astfel cum este menționat în
decizia Comisiei de aprobare a programului operațional.
Articolul 20
Perioada de
eligibilitate
1.           Cheltuielile sunt eligibile
pentru a beneficia de sprijin din programul operațional dacă au fost
angajate și plătite de un beneficiar între 1 ianuarie 2014 și 31
decembrie 2022.
2.           Operațiunile nu sunt
selectate pentru a beneficia de sprijin din programul operațional în cazul
în care au fost încheiate din punct de vedere material sau au fost implementate
integral înainte ca cererea de finanțare în cadrul programului operațional
să fie trimisă de către beneficiar autorității de
management, indiferent dacă toate plățile relevante au fost
realizate de către beneficiar.
3.           Prezentul articol nu aduce
atingere regulilor de eligibilitate a asistenței tehnice acordate la
inițiativa Comisiei astfel cum se menționează la articolul 25.
4.           În cazul modificării
unui program operațional, cheltuielile care devin eligibile în urma
modificării programului operațional sunt eligibile numai de la data
transmiterii către Comisie a cererii de modificare.
Articolul 21
Eligibilitatea
operațiunilor
1.           Operațiunile care
beneficiază de sprijin din programul operațional se
desfășoară în statul membru vizat de programul operațional.
2.           Operațiunile pot
beneficia de sprijin din programul operațional cu condiția ca ele
să fi fost selectate în conformitate cu o procedură corectă
și transparentă, pe baza criteriilor menționate în programul
operațional.
3.           Alimentele și bunurile
destinate persoanelor fără adăpost și copiilor pot fi
achiziționate chiar de organizațiile partenere.
Ele pot fi achiziționate și de
către un organism public și pot fi puse la dispoziția
organizațiilor partenere în mod gratuit. În acest caz, alimentele pot fi
obținute prin utilizarea, prelucrarea sau vânzarea produselor din
stocurile de intervenție furnizate în conformitate cu articolul 15 din
Regulamentul (UE) nr. [OCP], cu condiția ca această opțiune
să fie cea mai favorabilă din punct de vedere economic și
să nu întârzie inutil furnizarea de produse alimentare organizațiilor
partenere. Orice sume derivate dintr-o tranzacție implicând stocurile
respective ar trebui utilizate în beneficiul celor mai defavorizate persoane
și nu ar trebui utilizate astfel încât să se diminueze obligația
statelor membre, menționată la articolul 18 din prezentul regulament,
de a cofinanța programul.
Pentru a asigura cea mai eficientă utilizare
posibilă a stocurilor de intervenție și a încasărilor
aferente, Comisia aplică procedurile adoptate în temeiul articolului 19
litera (e) din Regulamentul (UE) nr. [OCP], prin care produsele din stocurile
de intervenție pot fi utilizate, prelucrate sau vândute în scopul
realizării obiectivelor prezentului regulament.
4.           Asistența materială
respectivă este distribuită gratuit celor mai defavorizate persoane.
5.           O operațiune sprijinită
din fond nu poate beneficia de sprijin din partea unui alt instrument al
Uniunii.
Articolul 22
Forme de
sprijin
Fondul este utilizat de statele membre pentru a
furniza sprijin sub formă de granturi, achiziții sau o
combinație a acestora.
Articolul 23
Forme de
granturi
1.           Granturile pot avea
următoarele forme:
(a)
rambursarea costurilor eligibile angajate și
plătite efectiv;
(b)
rambursarea pe baza de costuri unitare;
(c)
sume forfetare care presupun sprijin public de
maxim 100 000 EUR;
(d)
finanțare forfetară, stabilită prin
aplicarea unui procentaj la una sau mai multe categorii definite de costuri.
2.           Opțiunile
menționate la alineatul (1) pot fi combinate doar atunci când fiecare este
aplicată unor categorii diferite de costuri sau atunci când sunt utilizate
pentru etape succesive ale unei operațiuni.
3.           Sumele menționate la
alineatul (1) literele (b), (c) și (d) se stabilesc pe baza:
(a)
unei metode de calculare justă, corectă
și verificabilă, bazată pe unul dintre următoarele
elemente:
(i)      date statistice sau alte informații
obiective; sau
(ii)      date istorice verificate privind
beneficiarii individuali sau aplicarea practicilor lor uzuale de contabilizare
a costurilor;
(b)
unor metode și a costurilor unitare, sumelor
forfetare și finanțărilor forfetare corespunzătoare,
aplicate în cadrul sistemelor de granturi finanțate integral de statul
membru în cauză pentru un tip similar de operațiune și de
beneficiar;
(c)
unor rate stabilite prin prezentul regulament;
(d)
metodei „de la caz la caz”, prin trimitere la un
proiect de buget convenit ex ante de către autoritatea de
management, în cazul în care sprijinul public nu depășește
100 000 EUR.
4.           Sumele calculate în formele
menționate la alineatul (1) literele (b), (c) și (d) sunt considerate
cheltuieli eligibile angajate și plătite de către beneficiar în
scopul alicării dispozițiilor de la titlul VI.
5.           Documentul care conține
condițiile de acordare a sprijinului pentru fiecare operațiune
descrie metoda de determinare a costurilor operațiunii și
condițiile de plată a grantului.
Articolul 24
Eligibilitatea
cheltuielilor
1.           Costurile eligibile pentru
sprijin din programul operațional sunt:
(a)
costurile achiziționării de alimente
și bunuri de consum de bază pentru uzul personal al persoanelor
fără adăpost sau al copiilor;
(b)
în cazul în care un organism public
achiziționează alimente sau bunuri de consum de bază pentru uzul
personal al persoanelor fără adăpost sau al copiilor și le
furnizează organizațiilor partenere, costurile transportării alimentelor
sau bunurilor la depozitele organizațiilor partenere, la o rată
fixă de 1% din costurile menționate la litera (a);
(c)
costurile administrative, de transport și de
depozitare suportate de organizațiile partenere, la o rată fixă
de 5% din costurile menționate la litera (a);
(d)
costurile activităților de incluziune
socială desfășurate și declarate de organizațiile
partenere care oferă în mod direct asistența materială celor mai
defavorizate persoane, la o rată fixă de 5% din costurile
menționate la litera (a);
(e)
costurile angajate în temeiul articolului 25.
2.           Următoarele costuri nu
sunt eligibile pentru a beneficia de sprijin din programul operațional:
(a)
dobânzile aferente datoriilor;
(b)
costurile bunurilor folosite anterior;
(c)
taxa pe valoarea adăugată; cu toate
acestea, sumele corespunzătoare TVA sunt eligibile în cazul în care nu
sunt recuperabile în temeiul legislației naționale referitoare la TVA
și sunt plătite de către un beneficiar care nu este o
persoană neimpozitabilă, conform definiției de la articolul 13
alineatul (1) primul paragraf din Directiva 2006/112/CE a Consiliului[9].
Articolul 25
Asistență
tehnică
1.           La inițiativa sau în
numele Comisiei, în condițiile respectării unui plafon de 0,35% din
sumele anuale alocate din fond, din acesta poate fi finanțată
pregătirea, monitorizarea, asistența administrativă și
tehnică, auditul, informarea, măsurile de control și evaluare
necesare pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, precum și
activitățile legate de platformă, în temeiul articolului 10.
2.           La inițiativa statelor
membre, în condițiile respectării unui plafon de 4% din sumele
alocate din fond, prin programul operațional se pot finanța
pregătirea, gestionarea, monitorizarea, asistența administrativă
și tehnică, auditul, informarea, măsurile de control și
evaluare necesare pentru punerea în aplicare a prezentului regulament. Se pot
finanța, de asemenea, asistența tehnică și consolidarea
capacităților organizațiilor partenere.
TITLUL V GESTIONARE ȘI CONTROL
Articolul 26
Principiile
generale ale sistemelor de gestionare și control ale statului membru
Sistemele de gestionare și control
prevăd:
(a)
o descriere a funcțiilor fiecărui
organism implicat în gestionare și control, precum și a
repartizării funcțiilor în interiorul fiecărui organism;
(b)
respectarea principiului separării
funcțiilor între aceste organisme și în interiorul lor;
(c)
proceduri pentru a asigura corectitudinea și
regularitatea cheltuielilor declarate;
(d)
sisteme informatice de contabilitate, pentru
stocarea și transmiterea datelor financiare și a datelor privind
indicatorii, pentru monitorizare și pentru raportare;
(e)
sisteme de raportare și de monitorizare, în
cazul în care organismul responsabil încredințează îndeplinirea
sarcinilor unui alt organism;
(f)
dispoziții privind auditul
funcționării sistemelor de gestionare și control;
(g)
sisteme și proceduri pentru a se asigura o
pistă de audit adecvată;
(h)
prevenirea, detectarea și corectarea
neregulilor, inclusiv a fraudei și recuperarea sumelor plătite
necuvenit, împreună cu orice dobânzi aferente.
Articolul 27
Responsabilitățile
statelor membre
1.           Statele membre își
îndeplinesc obligațiile în materie de gestionare, de control și de
audit și își asumă responsabilitățile care
rezultă din acestea, menționate în reglementările privind
gestiunea partajată prevăzute în regulamentul financiar și în
prezentul regulament. În conformitate cu principiul gestiunii partajate,
statele membre sunt responsabile de gestiunea și controlul programelor
operaționale.
2.           Statele membre previn,
detectează și corectează neregulile și recuperează
sumele plătite necuvenit, împreună cu orice dobânzi aferente
plăților întârziate. Ele notifică neregulile respective Comisiei
și informează Comisia cu privire la evoluția procedurilor
administrative și juridice corespunzătoare.
În cazul în care sumele plătite în mod
necuvenit unui beneficiar nu pot fi recuperate din vina sau neglijența
unui stat membru, acesta este responsabil de rambursarea sumelor în cauză
către bugetul general al Uniunii.
Comisia este împuternicită să adopte
acte delegate în conformitate cu articolul 59, stabilind reglementări
detaliate privind obligațiile statelor membre precizate în prezentul
alineat.
3.           Statele membre instituie
și pun în aplicare o procedură de examinare și soluționare
independentă a reclamațiilor în ceea ce privește selectarea sau
implementarea operațiunilor cofinanțate din fond. La cerere, statele
membre raportează Comisiei rezultatele unor astfel de examinări.
4.           Toate schimburile oficiale de
informații între statul membru și Comisie sunt efectuate utilizând un
sistem de schimb electronic de date înființat în conformitate cu termenii
și condițiile prevăzute de Comisie prin intermediul unor acte de
punere în aplicare. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în
conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 60
alineatul (3).
Articolul 28
Desemnarea
și organizarea organismelor de gestionare și control
1.           Statul membru desemnează
ca autoritate de management o autoritate sau un organism public național.
2.           Statul membru desemnează
ca autoritate de certificare o autoritate sau un organism public național,
fără a aduce atingere dispozițiilor de la alineatul (3).
3.           Statul membru poate desemna o
autoritate de management care să îndeplinească în plus și
funcțiile autorității de certificare.
4.           Statul membru desemnează
ca autoritate de audit o autoritate sau un organism public național,
independent din punct de vedere funcțional de autoritatea de management
și de autoritatea de certificare.
5.           Cu condiția
respectării principiului separării funcțiilor, autoritatea de
management, autoritatea de certificare dacă este cazul, precum și
autoritatea de audit pot face parte din același organism sau autoritate
publică.
6.           Statul membru poate desemna
unul sau mai multe organisme intermediare pentru a îndeplini anumite sarcini
ale autorității de management sau ale autorității de
certificare, sub responsabilitatea autorității respective. Acordurile
relevante între autoritatea de management sau autoritatea de certificare
și organismele intermediare se înregistrează oficial, în scris.
7.           Statul membru sau autoritatea
de management poate încredința gestionarea unei părți a
programului operațional unui organism intermediar prin încheierea unui
acord scris între organismul intermediar și statul membru sau autoritatea
de management. Organismul intermediar furnizează garanții referitoare
la solvabilitatea sa și la competența sa în domeniul relevant, precum
și la gestionarea sa administrativă și financiară.
8.           Statul membru stabilește
reguli scrise care reglementează relațiile sale cu autoritatea de
management, autoritatea de certificare și autoritatea de audit,
relațiile între aceste autorități, precum și relațiile
acestor autorități cu Comisia.
Articolul 29
Funcțiile
autorității de management
1.           Autoritatea de management
este responsabilă cu gestionarea programului operațional în
conformitate cu principiul bunei gestiuni financiare.
2.           În ceea ce privește
gestionarea programului operațional, autoritatea de management:
(a)
elaborează și transmite Comisiei
rapoartele anual și final de implementare;
(b)
pune la dispoziția organismelor intermediare
și a beneficiarilor informații relevante pentru îndeplinirea
sarcinilor care le revin și, respectiv, implementarea operațiunilor;
(c)
instituie un sistem de înregistrare și stocare
în format electronic a datelor necesare pentru monitorizare, evaluare, gestiune
financiară, verificare și audit;
(d)
asigură faptul că datele menționate
la litera (c) sunt colectate, înregistrate și stocate în sistem, în
conformitate cu dispozițiile Directivei 95/46/CE.
3.           În ceea ce privește
selectarea operațiunilor, autoritatea de management:
(a)
elaborează și aplică proceduri
și criterii de selectare adecvate care sunt nediscriminatorii și
transparente;
(b)
asigură faptul că operațiunea
selectată:
(i)      intră în domeniul de aplicare al
fondului și al programului operațional;
(ii)      îndeplinește criteriile stabilite
în programul operațional și la articolele 20, 21 și 24;
(iii)     ia în considerare principiile stabilite
la articolul 5 alineatele (10), (11) și (12).
(c)
oferă beneficiarului un document care
conține condițiile acordării sprijinului pentru fiecare
operațiune, inclusiv cerințele specifice privind produsele sau
serviciile care urmează a fi furnizate în cadrul operațiunii, planul
de finanțare și termenul îndeplinirii;
(d)
se asigură că beneficiarul are
capacitatea administrativă, financiară și operațională
pentru a îndeplini condițiile stabilite la litera (c), înainte de
aprobarea operațiunii;
(e)
se asigură că, în cazul în care
operațiunea a început înainte de trimiterea unei cereri de finanțare
către autoritatea de management, reglementările Uniunii și cele
naționale relevante pentru operațiune au fost respectate;
(f)
determină tipul de asistență
materială care poate face obiectul cheltuielii aferente unei
operațiuni.
4.           În ceea ce privește
gestiunea financiară și controlul programului operațional,
autoritatea de management:
(a)
verifică faptul că produsele
cofinanțate au fost livrate și că serviciile cofinanțate au
fost prestate, precum și faptul că beneficiarii au plătit
cheltuielile declarate și că acestea sunt în conformitate cu legislația
Uniunii și legislația națională aplicabile, cu programul
operațional și cu condițiile de acordare a sprijinului pentru
operațiunea respectivă;
(b)
se asigură că beneficiarii implicați
în implementarea operațiunilor rambursate în temeiul articolului 23 alineatul
(1) litera (a) au fie un sistem de contabilitate separată, fie o
codificare contabilă adecvată pentru toate tranzacțiile
referitoare la o operațiune;
(c)
instituie măsuri eficace și
proporționale de combatere a fraudelor, luând în considerare riscurile
identificate;
(d)
stabilește proceduri pentru a se asigura
că toate documentele privind cheltuielile și auditurile necesare
pentru a se asigura o pistă de audit adecvată sunt păstrate în
conformitate cu cerințele de la articolul 26 litera (g);
(e)
întocmește declarația de gestiune și
rezumatul anual menționate la articolul 56 alineatul (5) literele (a)
și (b) din regulamentul financiar.
5.           Verificările efectuate
în temeiul alineatului (4) litera (a) includ următoarele proceduri:
(a)
verificări administrative referitoare la
fiecare cerere de rambursare efectuată de beneficiar;
(b)
verificări la fața locului ale
operațiunilor.
Frecvența și amploarea
verificărilor la fața locului sunt proporționale cu valoarea
sprijinului public pentru o operațiune și cu nivelul de risc identificat
prin aceste verificări și prin audituri efectuate de către
autoritatea de audit pentru sistemul de gestionare și control în ansamblul
său.
6.           Verificările la
fața locului ale operațiunilor individuale în temeiul
alineatului (5) litera (b) pot fi efectuate prin eșantionare.
7.           În cazul în care autoritatea
de management este de asemenea și beneficiar al programului
operațional, modalitățile de verificare menționate la
alineatul (4) litera (a) asigură separarea adecvată a
funcțiilor.
8.           Comisia adoptă acte
delegate, în conformitate cu articolul 59, de stabilire a
modalităților de schimb de informații menționate la
alineatul (2) litera (c).
9.           Comisia adoptă acte
delegate, în conformitate cu articolul 59, de stabilire a regulilor vizând
măsurile referitoare la pista de audit menționată la alineatul
(4) litera (d).
10.         Comisia adoptă, prin
intermediul unor acte de punere în aplicare, modelul pentru declarația de
gestiune menționată la alineatul (4) litera (e). Respectivele acte de
punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura
consultativă menționată la articolul 60 alineatul (2).
Articolul 30
Funcțiile
autorității de certificare
Autoritatea de certificare este
responsabilă, în special, de:
1.           întocmirea și
transmiterea către Comisie a cererilor de plată, de certificarea
faptului că acestea rezultă din sisteme de contabilitate fiabile
și că sunt bazate pe documente justificative verificabile și
că au fost supuse unor verificări efectuate de autoritatea de
management;
2.           întocmirea conturilor anuale
menționate la articolul 56 alineatul (5) litera (a) din regulamentul
financiar;
3.           certificarea
integralității, exactității și veridicității
conturilor anuale, a faptului că cheltuielile înscrise în conturi
respectă reglementările Uniunii și pe cele naționale
aplicabile, că ele au fost angajate pentru operațiunile selectate în
vederea finanțării în conformitate cu criteriile aplicabile
programului operațional și cu reglementările UE și cu cele
naționale;
4.           asigurarea faptului că
există un sistem în care se înregistrează și stochează, în
format electronic, evidențele contabile pentru fiecare operațiune
și care conține toate datele necesare pentru întocmirea cererilor de
plată și a conturilor anuale, inclusiv înregistrări ale sumelor
recuperabile, ale sumelor recuperate și ale sumelor retrase în urma
anulării integrale sau parțiale a contribuției pentru o
operațiune sau pentru programul operațional;
5.           asigurarea faptului că,
pentru întocmirea și transmiterea cererilor de plată, a primit
informații adecvate din partea autorității de management privind
procedurile și verificările efectuate cu privire la cheltuieli;
6.           luarea în considerare, la
momentul întocmirii și transmiterii cererilor de plată, a rezultatelor
tuturor auditurilor desfășurate de către sau sub
responsabilitatea autorității de audit;
7.           păstrarea, în format
electronic, a evidențelor contabile privind cheltuielile declarate
Comisiei și contribuția publică corespunzătoare
plătită către beneficiari;
8.           păstrarea
evidențelor contabile ale sumelor recuperabile și ale sumelor retrase
în urma anulării integrale sau parțiale a contribuției pentru o
operațiune. Sumele recuperate se varsă la bugetul general al Uniunii
Europene, înainte de încheierea programului operațional, prin deducerea
acestora din următoarea declarație de cheltuieli.
Articolul 31
Funcțiile
autorității de audit
1.           Autoritatea de audit se
asigură că se efectuează audituri ale sistemelor de gestionare
și control, ale unui eșantion adecvat de operațiuni și ale
conturilor anuale.
Comisia este împuternicită să adopte
acte delegate în conformitate cu articolul 59, pentru a stabili condițiile
pe care trebuie să le îndeplinească auditurile respective.
2.           În cazul în care auditurile
sunt efectuate de un alt organism decât autoritatea de audit, aceasta se
asigură că orice astfel de organism are independența
funcțională necesară.
3.           Autoritatea de audit se
asigură că activitatea de audit respectă standardele de audit
acceptate internațional.
4.           Pentru efectuarea
auditurilor, autoritatea de audit pregătește o strategie de audit în
termen de șase luni de la data adoptării programului
operațional. Strategia de audit conține metodologia de audit, metoda
de eșantionare pentru auditurile operațiunilor și planificarea
auditurilor pentru anul contabil în curs și pentru următorii doi ani
contabili consecutivi. Strategia de audit este actualizată anual din 2016
până în 2022, inclusiv. La cerere, autoritatea de audit prezintă
Comisiei strategia de audit.
5.           Autoritatea de audit
întocmește:
(a)
o opinie de audit în conformitate cu articolul 56
alineatul (5) din regulamentul financiar;
(b)
un raport anual privind controlul care conține
rezultatele auditurilor desfășurate în anul contabil precedent.
Raportul menționat la litera (b)
prezintă orice deficiență constatată în sistemul de
gestionare și control și orice măsură corectivă
luată sau propusă spre a fi luată.
6.           Comisia adoptă, prin
intermediul unor acte de punere în aplicare, modelele pentru strategia de
audit, opinia de audit și raportul anual privind controlul, precum și
metodologia pentru metoda de eșantionare menționată la alineatul
(4). Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu
procedura de examinare menționată la articolul 60 alineatul (3).
7.           Normele de punere în aplicare
în ceea ce privește utilizarea datelor colectate cu ocazia auditurilor
efectuate de funcționarii Comisiei sau de reprezentanții
autorizați ai acesteia se adoptă de către Comisie în
conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 60
alineatul (3).
Articolul 32
Procedura
de desemnare a autorității de management și a
autorităților de certificare
1.           Statele membre notifică
Comisiei data și forma desemnării autorității de gestionare
și, în cazul în care este necesar, a autorității de certificare,
în termen de șase luni de la adoptarea deciziei de adoptare a programului
operațional.
2.           Desemnarea
menționată la alineatul (1) este bazată pe un raport și pe
o opinie din partea unui organism de audit independent care evaluează
sistemul de gestionare și control, inclusiv rolul organismelor
intermediare respective, precum și conformitatea lui cu articolele 26, 27,
29 și 30, în conformitate cu criteriile referitoare la mediul intern, la
activitățile de control, informare și comunicare, precum și
la monitorizare, stabilite de Comisie prin intermediul unor acte delegate în
conformitate cu articolul 59.
3.           Organismul independent
își desfășoară activitatea în conformitate cu regulile de
audit recunoscute la nivel internațional.
4.           Statele membre pot decide
că o autoritate de management sau o autoritate de certificare care a fost
desemnată în relație cu un program operațional cofinanțat
din FSE în temeiul Regulamentului (UE) nr. [RDC] se consideră a fi
desemnată în scopul prezentului regulament.
Comisia poate solicita, în termen de două
luni de la primirea notificării menționate la alineatul (1), raportul
și opinia organismului de audit independent și descrierea sistemului
de gestionare și control.
Comisia poate formula observații în termen de
două luni de la primirea documentelor respective.
5.           Statul membru
supraveghează organismul desemnat și îi retrage desemnarea prin
decizie oficială în cazul în care unul sau mai multe dintre criteriile
menționate la alineatul (2) nu mai sunt îndeplinite, cu excepția
cazului în care organismul realizează acțiunile de remediere necesare
în cursul unei perioade de probă care urmează să fie
stabilită de către statul membru în funcție de gravitatea
problemei. Statul membru notifică imediat Comisiei instituirea unei
perioade de probă pentru un organism desemnat și orice decizie de
retragere.
Articolul 33
Competențele
și responsabilitățile Comisiei
1.           Comisia se asigură, pe
baza informațiilor disponibile, incluzând informațiile privind
desemnarea autorității de management și a autorității
de certificare, declarația anuală de gestiune, rapoartele anuale
privind controlul, opinia de audit anuală, raportul anual de implementare
și auditurile efectuate de către organisme naționale și ale
Uniunii, că statele membre au instituit sisteme de gestionare și
control care respectă dispozițiile prezentului regulament și
că aceste sisteme funcționează eficient în cursul
implementării programului operațional.
2.           Fără a aduce
atingere auditurilor efectuate de statele membre, funcționarii sau
reprezentanții autorizați ai Comisiei pot efectua audituri sau
controale la fața locului, după un preaviz adecvat. Obiectul acestor
audituri sau controale poate include, în special, verificarea funcționării
eficiente a sistemelor de gestionare și control în cadrul unui program
operațional sau a unei părți a acestuia, a operațiunilor
și a evaluării bunei gestiuni financiare a operațiunilor sau a
programului operațional. Funcționarii sau reprezentanții
autorizați ai statului membru pot să participe la aceste audituri.
Funcționarii Comisiei sau reprezentanții
autorizați ai acesteia, abilitați în mod corespunzător pentru a
efectua audituri la fața locului, au acces la toate înregistrările,
documentele și metadatele, indiferent de modul de stocare a acestora, care
au legătură cu operațiunile sprijinite din fond sau cu sistemele
de gestionare și control. La cerere, statele membre furnizează
Comisiei copii ale unor astfel de înregistrări, documente și
metadate.
Competențele prevăzute în prezentul
alineat nu afectează aplicarea dispozițiilor naționale care
rezervă anumite acte agenților desemnați în mod specific în
legislația națională. Funcționarii Comisiei sau
reprezentanții autorizați ai acesteia nu participă, printre
altele, la vizite la domiciliu sau la interogarea oficială a persoanelor
în temeiul legislației naționale. Cu toate acestea, ei au acces la
informațiile obținute în acest mod.
3.           Comisia poate solicita unui
stat membru să întreprindă acțiunile necesare pentru a asigura
funcționarea efectivă a sistemelor sale de gestionare și control
sau corectitudinea cheltuielilor în conformitate cu prezentul regulament.
4.           Comisia poate solicita unui
stat membru să examineze o reclamație transmisă Comisiei
referitoare la implementarea unor operațiuni cofinanțate din fond sau
la funcționarea sistemului de gestionare și control.
Articolul 34
Cooperarea
cu autoritatea de audit
1.           Comisia cooperează cu
autoritățile de audit în vederea coordonării planurilor și
metodelor lor de audit și face imediat schimb de rezultate cu privire la
auditurile efectuate asupra sistemelor de gestionare și control.
2.           Comisia și autoritatea
de audit se întâlnesc cu regularitate și cel puțin o dată pe an,
cu excepția cazului în care se convine altfel, pentru a examina raportul
anual privind controlul, opinia și strategia de audit, precum și
pentru a face schimb de puncte de vedere cu privire la aspecte referitoare la
îmbunătățirea sistemelor de gestionare și control.
Titlul VI Gestiunea financiară, verificarea
și acceptarea conturilor, corecțiile financiare, dezangajările
Capitolul 1. Gestiunea financiară
Articolul 35
Angajamentele
bugetare
Angajamentele bugetare ale Uniunii pentru
fiecare program operațional se fac în tranșe anuale în perioada 1
ianuarie 2014 – 31 decembrie 2020. Decizia Comisiei de adoptare a unui program
operațional constituie decizia de finanțare în sensul articolului 81
alineatul (2) din regulamentul financiar și, odată notificată
către statul membru în cauză, constituie un angajament juridic în sensul
regulamentului respectiv.
Angajamentul bugetar pentru prima
tranșă are loc după adoptarea programului operațional de
către Comisie.
Angajamentele bugetare pentru tranșele
ulterioare sunt realizate de Comisie înaintea datei de 1 mai a fiecărui
an, pe baza deciziei menționate la alineatul al doilea, cu excepția
cazurilor în care se aplică articolul 13 din regulamentul financiar.
Articolul 36
Plățile
efectuate de Comisie
1.           Plățile efectuate
de Comisie reprezentând contribuții acordate din fond pentru fiecare
program operațional se realizează în conformitate cu creditele
bugetare și sub rezerva existenței sumelor necesare. Fiecare
plată se atribuie angajamentului bugetar deschis cel mai devreme în
favoarea fondului.
2.           Plățile se
efectuează sub formă de prefinanțare, plăți
intermediare și plăți ale soldului anual, după caz, și
ale soldului final.
Articolul 37
Plăți
intermediare, plata soldului anual și plata soldului final efectuate de
Comisie
1.           Comisia rambursează cu
titlu de plăți intermediare 90% din suma care rezultă din
aplicarea ratei de cofinanțare stabilite în decizia de adoptare a
programului operațional corespunzând cheltuielilor publice eligibile
incluse în cererea de plată. Ea determină soldul anual în
conformitate cu articolul 47 alineatul (2).
2.           Indiferent de
dispozițiile de la articolul 19, sprijinul acordat de Uniune prin
intermediul plăților intermediare și al plății
soldului final nu este mai mare decât suma maximă a sprijinului acordat
din fond, astfel cum este menționat în decizia Comisiei de aprobare a
programului operațional.
3.           Totalul cumulat al
prefinanțării, al plăților intermediare și al soldului
anual al Comisiei nu depășește 95% din contribuția
acordată din fond programului operațional.
4.           În cazul în care se atinge
plafonul de 95%, statele membre continuă să transmită cereri de
plată Comisiei.
Articolul 38
Cererile
de plată adresate Comisiei
1.           Cererea de plată care se
transmite Comisiei conține toate informațiile necesare Comisiei
pentru a întocmi situații contabile în conformitate cu articolul 65
alineatul (1) din regulamentul financiar.
2.           Cererile de plată
includ, pentru programul operațional în ansamblu și pentru
asistența tehnică menționată la articolul 25 alineatul (2),
următoarele informații:
(a)
valoarea totală a cheltuielilor eligibile
angajate și plătite de beneficiari pentru implementarea
operațiunilor, astfel cum sunt înscrise în evidențele contabile ale
autorității de certificare;
(b)
valoarea totală a cheltuielilor publice
eligibile angajate pentru implementarea operațiunilor, astfel cum sunt
înscrise în evidențele contabile ale autorității de certificare;
(c)
contribuția publică eligibilă
corespunzătoare care a fost plătită beneficiarilor, astfel cum
este înscrisă în evidențele contabile ale autorității de
certificare.
3.           Cheltuielile incluse într-o
cerere de plată sunt justificate prin facturi achitate sau prin documente
contabile cu valoare probatorie echivalentă. Pentru formele de granturi
menționate la articolul 23 alineatul (1) literele (b), (c) și (d),
sumele incluse într-o cerere de plată sunt sumele plătite
beneficiarilor de către autoritatea de management.
4.           Comisia adoptă, prin
intermediul unor acte de punere în aplicare, modelul pentru cererile de
plată. Aceste acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu
procedura consultativă menționată la articolul 60
alineatul (2).
Articolul 39
Plățile
către beneficiari
1.           Autoritatea de management se
asigură că, în cazul granturilor pentru organizațiile partenere,
beneficiarii au la dispoziție un flux de finanțare suficient pentru a
asigura implementarea corespunzătoare a operațiunilor.
2.           Autoritatea de management se
asigură că beneficiarii primesc cât mai repede posibil și în
totalitate sprijinul public și în orice caz înainte de includerea
cheltuielilor corespunzătoare în cererea de plată. Nicio sumă nu
se deduce sau retrage și nu se percepe nicio taxă specifică sau
vreo altă taxă cu efect echivalent care ar reduce aceste sume pentru
beneficiari.
Articolul 40
Utilizarea
monedei euro
1.           Sumele menționate în
programele operaționale transmise de statele membre, în declarațiile
de cheltuieli, cererile de plată, conturile anuale și cheltuielile
menționate în rapoartele anuale și finale de implementare sunt
exprimate în euro.
2.           Statele membre care nu au
adoptat moneda euro la data transmiterii unei cereri de plată,
transformă în euro sumele reprezentând cheltuielile angajate în moneda
națională. Această sumă este convertită în euro
folosind rata de schimb lunară utilizată în contabilitatea Comisiei
în luna în care a fost înregistrată cheltuiala în evidențele
contabile ale autorității de management. Comisia publică lunar
această rată în format electronic.
3.           În cazul în care un stat
membru adopta moneda euro, procedura de convertire menționată la
alineatul (1) continuă să se aplice tuturor cheltuielilor
înregistrate în contabilitate de către autoritatea de management înainte
de data intrării în vigoare a ratei de schimb fixe dintre moneda
națională și euro.
Articolul 41
Plata
și închiderea conturilor aferente prefinanțării
1.           În urma unei decizii a
Comisiei de adoptare a unui program operațional, ea plătește o
sumă cu titlu de prefinanțare, reprezentând 11% din contribuția
totală acordată din fond programului operațional în cauză.
2.           Prefinanțarea este
utilizată numai pentru efectuarea de plăți către
beneficiari în cadrul implementării programului operațional. Ea este
pusă fără întârziere la dispoziția organismului responsabil
în acest sens.
3.           Suma totală
plătită cu titlu de prefinanțare este rambursată Comisiei
în cazul în care, în termen de 24 luni de la data la care Comisia a efectuat
prima plată cu titlu de prefinanțare, nu a fost trimisă nicio
cerere de plată pentru programul operațional în cauză.
Contribuția Uniunii la programul operațional în cauză nu este
afectată de o astfel de rambursare.
4.           Suma plătită cu
titlu de prefinanțare este descărcată integral din
contabilitatea Comisiei cel mai târziu la momentul încheierii programului
operațional.
Articolul 42
Termenele
pentru prezentarea cererilor de plată intermediară și pentru
plata acestora
1.           Autoritatea de certificare
transmite periodic o cerere de plată intermediară care să
acopere sumele înscrise în contabilitate cu titlul de contribuție
publică plătită către beneficiari în anul contabil care se
încheie la 30 iunie.
2.           Autoritatea de certificare
transmite cererea finală de plată intermediară până la data
de 31 iulie consecutivă încheierii anului contabil precedent și, în
orice caz, înainte de depunerea primei cereri de plată intermediară
pentru următorul an contabil.
3.           Prima cerere de plată
intermediară nu se transmite înainte de informarea Comisiei cu privire la
desemnarea autorității de management și a autorității
de certificare în conformitate cu articolul 32 alineatul (1).
4.           Plățile
intermediare nu se efectuează pentru un program operațional în cazul
în care raportul anual de implementare nu a fost trimis Comisiei în
conformitate cu articolul 11.
5.           Cu condiția
disponibilității fondurilor, Comisia efectuează plata
intermediară în termen de cel mult 60 de zile de la data la care o cerere
de plată este înregistrată de Comisie.
Articolul 43
Întreruperea
termenului de plată
1.           Termenul de plată pentru
o cerere de plată intermediară poate fi întrerupt de către
ordonatorul de credite delegat în sensul regulamentului financiar timp de maxim
nouă luni în cazul în care sunt îndeplinite următoarele
condiții:
(a)
pe baza informațiilor furnizate de un organism
de audit național sau al Uniunii, există dovezi care sugerează o
deficiență semnificativă în funcționarea sistemului de
gestionare și control;
(b)
ordonatorul de credite delegat trebuie să
efectueze verificări suplimentare în urma informațiilor care îi sunt
aduse la cunoștință prin care este avertizat că
cheltuielile indicate într-o cerere de plată sunt afectate de o neregulă
având consecințe financiare grave;
(c)
nu a fost prezentat unul dintre documentele
prevăzute la articolul 45 alineatul (1).
2.           Ordonatorul de credite
delegat poate limita întreruperea la partea din cheltuieli acoperită de
cererea de plată afectată de elementele menționate la alineatul
(1). Ordonatorul de credite delegat informează de îndată statul
membru și autoritatea de management în legătură cu motivul
întreruperii și îi invită să remedieze situația. Ordonatorul
de credite delegat pune capăt întreruperii imediat ce au fost luate
măsurile necesare.
Articolul 44
Suspendarea
plăților
1.           Comisia poate suspenda
plățile intermediare, integral sau parțial, în cazul în care:
(a)
există o deficiență gravă în
sistemul de gestionare și control al programului operațional pentru
care nu au fost luate măsuri de corecție;
(b)
cheltuielile dintr-o declarație de cheltuieli
sunt afectate de o neregulă care are consecințe financiare grave
și care nu a fost corectată;
(c)
statul membru nu a luat măsurile necesare
pentru remedierea situației care a dat naștere la o întrerupere în
temeiul articolului 43;
(d)
există o deficiență gravă în
ceea ce privește calitatea și fiabilitatea sistemului de monitorizare
sau a datelor privind indicatorii.
2.           Comisia poate decide, prin
intermediul unor acte de punere în aplicare, să suspende integral sau
parțial plățile intermediare, după ce a acordat statului
membru posibilitatea de a-și prezenta observațiile.
3.           Comisia reia integral sau
parțial plățile intermediare în cazul în care statul membru a
luat măsurile necesare pentru a permite încetarea suspendării.
Capitolul 2 Verificarea și acceptarea
conturilor
Articolul 45
Transmiterea
informațiilor
1.           Pentru fiecare an începând cu
2015 și până în 2022 inclusiv, până la 15 februarie din anul
următor sfârșitului perioadei contabile, organismele desemnate
transmit Comisiei următoarele documente și informații în
conformitate cu articolul 56 din regulamentul financiar:
(a)
conturile anuale certificate de organismele
relevante desemnate în temeiul articolului 32, astfel cum se
menționează la articolul 56 alineatul (5) din regulamentul financiar;
(b)
declarația de gestiune, astfel cum se
menționează la articolul 56 alineatul (5) din regulamentul financiar;
(c)
un rezumat anual al rapoartelor de audit finale
și al controalelor efectuate, inclusiv o analiză a naturii și
amplorii erorilor și deficiențelor, precum și măsurile
corective întreprinse sau planificate;
(d)
o opinie de audit de către organismul de audit
independent desemnat, astfel cum se menționează la articolul 56
alineatul (5) din regulamentul financiar, însoțită de un raport
privind controlul în care sunt precizate constatările auditurilor
efectuate în anul contabil vizat în opinie.
2.           La cererea Comisiei, statul
membru furnizează Comisiei informații suplimentare. Dacă un stat
membru nu furnizează informațiile solicitate în termenul stabilit de
Comisie, aceasta poate adopta decizia privind acceptarea conturilor pe baza
informațiilor de care dispune.
Articolul 46
Conținutul
conturilor
1.           Conturile certificate pentru
fiecare program operațional vizează
anul contabil și includ următoarele elemente pentru programul
operațional în ansamblu și pentru asistența tehnică
menționată la articolul 25 alineatul(2):
(a)
valoarea totală a cheltuielilor eligibile
înregistrate în contabilitatea autorității de certificare ca fiind
angajate și plătite de beneficiari pentru implementarea
operațiunilor, valoarea totală a cheltuielilor publice eligibile
angajate pentru implementarea operațiunilor și contribuția publică
eligibilă corespunzătoare care a fost plătită
beneficiarilor;
(b)
sumele retrase și recuperate în cursul anului
contabil, sumele de recuperat la sfârșitul anului contabil și sumele
nerecuperabile;
(c)
o reconciliere între cheltuielile declarate în
temeiul literei (a) și cheltuielile declarate pentru același an
contabil în cererile de plată, însoțită de o explicație a
oricăror diferențe.
2.           Autoritatea de certificare
poate specifica în conturi un provizion,
care nu depășește 5% din totalul cheltuielilor
corespunzătoare cererilor de plată prezentate pentru un anumit an
contabil, în cazul în care evaluarea legalității și
corectitudinii cheltuielilor face obiectul unei proceduri în derulare
desfășurate de către autoritatea de audit. Suma vizată se
exclude din valoarea totală a cheltuielilor eligibile menționate la
alineatul (1) litera (a). Aceste sume sunt definitiv incluse sau excluse din
conturile anuale pentru anul contabil următor.
Articolul 47
Verificarea
și acceptarea conturilor
1.           Până la data de 30
aprilie a anului următor sfârșitului perioadei contabile, Comisia
decide cu privire la acceptarea conturilor organismelor relevante desemnate în
temeiul articolului 28 pentru programul operațional. Decizia privind
acceptarea conturilor ține cont de integralitatea, acuratețea și
veridicitatea conturilor transmise și nu aduce atingere niciunei
corecții financiare ulterioare.
2.           Pentru a calcula suma cu care
se va contribui din fond într-un an contabil, Comisia ia în considerare:
(a)
cheltuielile publice eligibile angajate pentru
implementarea operațiunilor înscrise în contabilitate menționate la
articolul 46 alineatul (1) litera (a), la care se aplică rata de
cofinanțare definită la articolul 18;
(b)
valoarea totală a plăților efectuate
de Comisie în cursul anului contabil respectiv, constând din valoarea
plăților intermediare efectuate de Comisie în conformitate cu
articolul 37 alineatul (1) și cu articolul 19.
3.           Soldul anual care, drept
urmare a acceptării conturilor, este recuperabil de la statul membru face
obiectul unui ordin de recuperare emis de Comisie. Soldul anual de plătit
statului membru se adaugă la următoarea plată intermediară
efectuată de Comisie, în urma verificării și acceptării
conturilor.
4.           În cazul în care, din motive
imputabile unui stat membru, Comisia nu este în măsură să
accepte conturile până la data de 30 aprilie a anului următor
sfârșitului unui an contabil, Comisia informează statul membru cu
privire la acțiunile care trebuie să fie întreprinse de către
autoritatea de management sau de către autoritatea de audit sau cu privire
la anchetele suplimentare pe care Comisia își propune să le efectueze
în temeiul articolului 33 alineatele (2) și (3).
5.           Plata soldului anual de
către Comisie este bazată pe cheltuielile declarate în conturi, minus
orice provizion constituit cu privire la cheltuielile declarate Comisiei care
fac obiectul unei proceduri contradictorii cu autoritatea de audit.
Articolul 48
Disponibilitatea
documentelor
1.           Autoritatea de management se
asigură că toate documentele justificative privind operațiunile
sunt puse la dispoziția Comisiei și a Curții de Conturi
Europene, la cerere, timp de trei ani. Această perioadă de trei ani
începe la data de 31 decembrie a anului în care Comisia a luat decizia de
acceptare a conturilor în temeiul articolului 47 sau, cel mai târziu, la data
plății soldului final.
Această perioadă de trei ani se
întrerupe fie în cazul unor proceduri judiciare sau administrative, fie în urma
unei cereri motivate temeinic din partea Comisiei.
2.           Documentele se
păstrează fie sub formă de originale sau copii legalizate
conforme cu originalele, fie pe suporturi de date acceptate în mod uzual,
inclusiv versiuni electronice ale documentelor originale sau documente
existente numai în versiune electronică.
3.           Documentele sunt
păstrate într-o formă care să permită identificarea
persoanelor vizate pentru o perioadă de timp care nu
depășește durata necesară scopurilor pentru care au fost
colectate datele sau pentru care acestea sunt ulterior prelucrate.
4.           Comisia este
împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 59
cu scopul de a stabili suporturile de date care sunt considerate a fi acceptate
de comun acord.
5.           Procedura de certificare a
conformității cu documentul original a documentelor păstrate pe
suporturi de date acceptate în mod uzual este stabilită de
autoritățile naționale și asigură că versiunile
păstrate respectă cerințele juridice naționale și pot
fi utilizate în cadrul unui audit.
6.           În cazul în care documentele
există exclusiv în versiune electronică, sistemele informatice
utilizate trebuie să îndeplinească standarde de securitate acceptate
care asigură că documentele păstrate respectă
cerințele juridice naționale și pot fi utilizate în cadrul unui
audit.
Articolul 49
Transmiterea
documentelor de încheiere și plata soldului final
1.           Statele membre transmit
următoarele documente până la data de 30 septembrie 2023:
(a)
o cerere de plată a soldului final;
(b)
un raport final de implementare a programului
operațional; și
(c)
documentele menționate la articolul 45
alineatul (1) pentru ultimul an contabil, de la 1 iulie 2022 până la 30
iunie 2023.
2.           Soldul final este plătit
cel târziu la trei luni de la data acceptării conturilor din ultimul an
contabil sau la o lună de la data acceptării raportului final de
implementare, oricare dintre aceste date survine mai târziu.
Capitolul 3 Corecțiile și
recuperările financiare
Articolul 50
Corecțiile
financiare efectuate de statele membre
1.           Statele membre sunt
principalele responsabile pentru investigarea neregulilor și efectuarea
corecțiilor financiare necesare, precum și pentru realizarea
recuperărilor. În cazul unei nereguli sistemice, statul membru își
extinde investigațiile la toate operațiunile care ar putea fi
afectate.
2.           Statul membru efectuează
corecțiile financiare necesare în raport cu neregulile individuale sau
sistemice detectate în cadrul operațiunilor sau al programului
operațional. Corecțiile financiare constau în anularea totală
sau parțială a contribuției publice la o operațiune sau la
un program operațional. Statul membru ține seama de natura și de
gravitatea neregulilor și a pierderii financiare pentru fond și
aplică o corecție proporțională. Corecțiile financiare
sunt înregistrate în conturile anuale de către autoritatea de management
pentru anul contabil în care este decisă anularea.
3.           Contribuția din fond
anulată în conformitate cu alineatul (2) poate fi reutilizată de
către statul membru în programul operațional în cauză, în
condițiile respectării dispozițiilor de la alineatul (4).
4.           Contribuția anulată
în conformitate cu alineatul (2) nu poate fi reutilizată pentru nicio
operațiune care a făcut obiectul corecției sau, în cazul în care
este efectuată o corecție financiară pentru o neregulă
sistemică, pentru nicio operațiune afectată de nereguli
sistemice.
5.           O corecție
financiară realizată de către Comisie nu aduce atingere
obligației statului membru de a realiza recuperări în temeiul
prezentului articol.
Articolul 51
Corecțiile
financiare efectuate de Comisie
1.           Comisia realizează
corecții financiare, prin intermediul unui act de punere în aplicare,
anulând total sau parțial contribuția Uniunii la un program
operațional și efectuând recuperări de la statul membru pentru a
exclude de la finanțare din partea Uniunii cheltuielile care nu
respectă legislația Uniunii și legislația
națională aplicabile, inclusiv în relație cu deficiențele
sistemelor de gestionare și control ale statelor membre care au fost
detectate de Comisie sau de Curtea de Conturi Europeană.
2.           O încălcare a
legislației Uniunii sau a legislației naționale aplicabile
determină o corecție financiară numai în cazul în care este
îndeplinită una dintre următoarele condiții:
(a)
încălcarea a afectat sau ar fi putut afecta
selectarea de către autoritatea de management a unei operațiuni
pentru a beneficia de sprijin din fond;
(b)
încălcarea a afectat sau ar fi putut afecta
valoarea cheltuielilor declarate în vederea rambursării de la bugetul
Uniunii.
Articolul 52
Criterii
pentru corecțiile financiare efectuate de Comisie
1.           Comisia efectuează
corecții financiare după efectuarea verificărilor necesare, dacă
ajunge la concluzia că:
(a)
există o deficiență gravă a
sistemului de gestionare și control al programului operațional care a
periclitat contribuția din partea Uniunii care a fost deja
plătită pentru programul operațional;
(b)
statul membru nu și-a îndeplinit obligațiile
în temeiul articolului 50 înaintea deschiderii procedurii de corecție în
temeiul prezentului alineat;
(c)
cheltuielile conținute într-o cerere de
plată prezintă nereguli și nu au fost corectate de statul membru
înainte de deschiderea procedurii de corecție în temeiul prezentului
alineat.
Comisia își întemeiază deciziile privind
corecțiile financiare pe cazurile individuale de nereguli identificate
și ține cont de caracterul sistemic al unei nereguli. În cazul în
care nu este posibil să se cuantifice cu exactitate valoarea cheltuielilor
care prezintă nereguli și care au beneficiat de contribuție din
fond, Comisia aplică o corecție financiară forfetară sau
extrapolată.
2.           Comisia, atunci când decide
valoarea unei corecții în temeiul alineatului (1), ține cont de
natura și de gravitatea neregulii, precum și de amploarea și de
implicațiile financiare ale deficiențelor sistemelor de gestionare
și control constatate în cadrul programului operațional.
3.           În cazul în care Comisia
își întemeiază poziția pe rapoarte ale altor auditori decât cei
ai serviciilor sale, ea își formulează propriile concluzii în ceea ce
privește consecințele financiare după examinarea măsurilor
luate de statul membru în cauză în temeiul articolului 50 alineatul (2), a
notificărilor trimise în temeiul articolului 27 alineatul (2), precum
și a răspunsurilor din partea statului membru.
4.           Comisia este
împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 59
pentru stabilirea criteriilor de determinare a nivelului corecției financiare
de aplicat.
Articolul 53
Procedura
pentru corecțiile financiare efectuate de Comisie
1.           Înainte de a lua o decizie
privind o corecție financiară, Comisia lansează procedura prin
informarea statului membru cu privire la concluziile provizorii ale verificărilor
sale, solicitând statului membru să-și transmită
observațiile în termen de două luni.
2.           În cazul în care Comisia
propune o corecție financiară pe baza unei extrapolări sau a
unei rate forfetare, statul membru are posibilitatea să demonstreze, prin
verificarea documentelor în cauză, că amploarea reală a
neregulii este mai mică decât cea apreciată de Comisie. De comun
acord cu Comisia, statul membru poate limita sfera de cuprindere a acestei
verificări la o proporție corespunzătore sau la un eșantion
adecvat din respectiva documentație. Cu excepția cazurilor
justificate corespunzător, termenul acordat pentru această verificare
nu depășește o perioadă suplimentară de două luni
după termenul de două luni menționat la alineatul (1).
3.           Comisia ia în considerare
orice dovadă furnizată de statul membru în termenele prevăzute
la alineatele (1) și (2).
4.           În cazul în care nu
acceptă concluziile provizorii ale Comisiei, statul membru este invitat de
Comisie să participe la o audiere, cu scopul de a permite Comisiei să
se asigure că dispune de toate informațiile și observațiile
relevante pentru a formula concluzii privind aplicarea corecției
financiare.
5.           În scopul aplicării
corecțiilor financiare, Comisia ia o decizie, prin intermediul unor acte
de punere în aplicare, în termen de șase luni de la data audierii sau de
la data primirii informațiilor suplimentare, în cazul în care statul
membru este de acord să transmită astfel de informații
suplimentare în urma audierii. Comisia ia în considerare toate informațiile
și observațiile transmise în cursul procedurii. În cazul în care nu
are loc nicio audiere, termenul de șase luni se calculează începând
cu două luni de la data trimiterii de către Comisie a scrisorii de
invitație la audiere.
6.           În cazul în care Comisia sau
Curtea de Conturi Europeană detectează nereguli care afectează
conturile anuale transmise Comisiei, corecția financiară care
rezultă reduce sprijinul acordat din fond programului operațional.
Articolul 54
Rambursările
la bugetul Uniunii – recuperările
1.           Orice sumă care trebuie
restituită către bugetul general al Uniunii este plătită
înainte de scadența indicată în ordinul de recuperare întocmit în
conformitate cu articolul 77 din regulamentul financiar. Data scadenței
este ultima zi a celei de-a doua luni următoare lunii în care a fost emis
ordinul.
2.           Orice întârziere a
rambursării generează dobândă de întârziere, plătibilă
de la data scadenței până la data rambursării efective. Rata
acestei dobânzi este cu un punct procentual și jumătate mai mare decât
rata aplicată de Banca Centrală Europeană în cadrul
principalelor sale operațiuni de refinanțare în prima zi
lucrătoare din luna în care este cuprinsă data scadenței.
Articolul 55
Controlul
proporțional al programelor operaționale
1.           Operațiunile pentru care
cheltuielile eligibile totale nu depășesc 100 000 EUR sunt
auditate cel mult o singură dată, fie de către autoritatea de
audit, fie de către Comisie, înainte de verificarea tuturor cheltuielilor
în cauză în temeiul articolului 47. Alte operațiuni nu sunt supuse la
mai mult de un audit pe an contabil de către autoritatea de audit și
de către Comisie înaintea verificării tuturor cheltuielilor în
cauză în temeiul articolului 47. Respectivele dispoziții se
aplică fără a aduce atingere alineatelor (5) și (6).
2.           Auditul unei operațiuni
poate acoperi toate etapele implementării sale și toate nivelurile
lanțului de distribuție, cu excepția controlării
destinatarilor finali efectivi, cu excepția cazului în care o evaluare a riscurilor
stabilește un risc specific de neregulă sau fraudă.
3.           În cazul în care cea mai
recentă opinie de audit privind programul operațional indică
faptul că nu există deficiențe semnificative, Comisia poate
conveni cu autoritatea de audit în cadrul reuniunii ulterioare menționate
la articolul 34 alineatul (2) că nivelul activității de audit
necesare poate fi redus, astfel încât să fie proporțional cu riscul
determinat. În astfel de cazuri, Comisia nu va efectua propriile sale audituri
la fața locului decât în cazul în care există dovezi care
sugerează deficiențe în sistemul de gestionare și control care
afectează cheltuielile declarate Comisiei în anul contabil pentru care
conturile au fost acceptate.
4.           În cazul în care Comisia
ajunge la concluzia că se poate baza pe opinia autorității de
audit în ceea ce privește programul operațional, ea poate conveni cu
autoritatea de audit să limiteze propriile sale audituri la fața
locului la auditarea activității autorității de audit, cu
excepția cazului în care există dovezi ale unor deficiențe în
activitatea autorității de audit pentru un an contabil pentru care
conturile au fost acceptate.
5.           Autoritatea de audit și
Comisia pot efectua audituri ale operațiunilor în orice moment în cazul în
care o evaluare a riscului stabilește un risc specific de nereguli sau de
fraudă, în caz de dovezi ale unor deficiențe grave în sistemul de
gestionare și control al programului operațional, precum și în
cursul celor trei ani de la acceptarea tuturor cheltuielilor pentru o
operațiune în temeiul articolului 47, ca parte a unui eșantion de
audit.
6.           Comisia poate în orice moment
să efectueze audituri ale operațiunilor pentru a evalua activitatea
unei autorități de audit prin repetarea activității de
audit a acesteia.
Capitolul 4 Dezangajarea
Articolul 56
Regulile
privind dezangajarea
1.           Comisia dezangajează
orice parte din suma calculată în conformitate cu al doilea paragraf
pentru un program operațional care nu a fost utilizată ca plată
cu titlu de prefinanțare, plată intermediară și plată
a soldului anual până la data de 31 decembrie a celui de-al doilea an
financiar care urmează anului angajamentului bugetar în cadrul programului
operațional sau pentru care nu a fost trimisă în conformitate cu
articolul 42 nicio cerere de plată întocmită în conformitate cu articolul
38.
În scopul dezangajării, Comisia
calculează suma prin adăugarea unei șesimi din angajamentul
bugetar anual aferent contribuției totale anuale pentru anul 2014 la
fiecare angajament bugetar pentru perioada 2015 – 2020;
2.           Prin derogare de la dispozițiile
alineatului (1) primul paragraf, termenele pentru dezangajare nu se aplică
angajamentului bugetar anual aferent contribuției totale anuale pentru
2014.
3.           În cazul în care primul
angajament bugetar anual este aferent contribuției totale anuale pentru
2015, prin derogare de la dispozițiile alineatului (1), termenele pentru
dezangajare nu se aplică angajamentului bugetar anual aferent
contribuției totale anuale pentru 2015. În astfel de cazuri, Comisia
calculează suma de la alineatul (1) primul paragraf prin adăugarea
unei cincimi din angajamentul bugetar anual aferent contribuției totale
anuale pentru 2015 la fiecare angajament bugetar pentru perioada 2016 – 2020.
4.           Partea de angajamente
rămase deschise la 31 decembrie 2022 se dezangajează în cazul în care
Comisia nu a primit niciunul dintre documentele prevăzute la articolul 47
alineatul (2) până la 30 septembrie 2023.
Articolul 57
Excepții
de la dezangajare
1.           Din suma care face obiectul
dezangajării se scad sumele pe care organismul responsabil nu le-a putut
declara Comisiei din cauza:
(a)
unor operațiuni suspendate printr-o
procedură judiciară sau o cale de atac administrativă cu efect
de suspendare; sau
(b)
unor motive de forță majoră care
afectează în mod grav implementarea integrală sau parțială
a programului operațional. Autoritățile naționale care
invocă forța majoră demonstrează consecințele directe
ale acesteia asupra implementării integrale sau parțiale a
programului operațional;
(c)
reducerea poate fi solicitată o singură
dată, în cazul în care suspendarea sau forța majoră a durat
până la un an sau de mai multe ori, în funcție de durata forței
majore sau de numărul de ani care au trecut între data hotărârii
judecătorești sau a deciziei administrative care a suspendat
implementarea operațiunii și data hotărârii
judecătorești sau a deciziei administrative definitive.
2.           Până la 31 ianuarie,
statul membru trimite Comisiei informații privind excepțiile
menționate la alineatul (1) pentru suma de declarat până la
sfârșitul anului precedent.
Articolul 58
Procedura
de dezangajare
1.           Comisia informează în
timp util statul membru și autoritatea de management în cazul în care
există riscul de aplicare a dezangajării prevăzute la articolul
56.
2.           Pe baza informațiilor de
care dispune la 31 ianuarie, Comisia informează statul membru și
autoritatea de management în legătură cu valoarea sumei dezangajate
care rezultă din informațiile pe care le deține.
3.           Statul membru are la
dispoziție de două luni pentru a-și da acordul privind suma care
urmează să fie dezangajată sau pentru a transmite
observațiile sale.
4.           Până la data de 30
iunie, statul membru transmite Comisiei un plan de finanțare revizuit
pentru anul financiar în cauză care să reflecte valoarea redusă
a sprijinului pentru programul operațional. Dacă nu-l transmite,
Comisia revizuiește planul de finanțare prin reducerea
contribuției acordate din fond pentru anul financiar în cauză.
5.           Comisia modifică decizia
de adoptare a programului operațional, prin intermediul unui act de punere
în aplicare, cel mai târziu până la 30 septembrie.
TITLUL
VII Delegarea de competențe,
dispoziții de punere în aplicare și dispoziții finale
Articolul 59
Exercitarea
competențelor delegate
1.           Competența de a adopta
acte delegate este conferită Comisiei sub rezerva condițiilor
menționate în prezentul articol.
2.           Delegarea de competențe
menționată în prezentul regulament este conferită pentru o
perioadă de timp nedeterminată începând de la data intrării în
vigoare a prezentului regulament.
3.           Imediat ce adoptă un act
delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și
Consiliului.
4.           Actele delegate intră în
vigoare doar dacă Parlamentul European sau Consiliul nu formulează
nicio obiecție în termen de două luni de la notificarea actului
respectiv către Parlamentul European și Consiliu sau dacă,
înainte de expirarea perioadei în cauză, atât Parlamentul European, cât
și Consiliul au informat Comisia că nu vor prezenta obiecții.
Acest termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului
European sau a Consiliului.
Dacă, la expirarea acestui termen, nici
Parlamentul European și nici Consiliul nu au prezentat obiecții
față de actul delegat, acesta se publică în Jurnalul Oficial
al Uniunii Europene și intră în vigoare la data
menționată în actul respectiv.
Actul delegat poate fi publicat în Jurnalul
Oficial al Uniunii Europene și poate intra în vigoare înainte de
expirarea termenului respectiv, în cazul în care atât Parlamentul European, cât
și Consiliul au informat Comisia cu privire la intenția lor de a nu
formula obiecții.
În cazul în care Parlamentul European sau
Consiliul prezintă obiecții față de actul delegat, acesta
nu intră în vigoare. Instituția care prezintă obiecții
față de actul delegat indică motivele acestora.
Articolul 60
Procedura
comitetului
1.           Comisia este asistată de
un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.
2.           În cazul în care se face
trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 4 din Regulamentul
(UE) nr. 182/2011.
3.           În cazul în care se face
trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul
(UE) nr. 182/2011.
În cazul în care avizul comitetului în temeiul
alineatelor (2) și (3) se obține prin procedura scrisă,
procedura respectivă se încheie fără rezultat în cazul în care,
în termenul stabilit pentru emiterea avizului, președintele comitetului
decide astfel sau (…) [numărul membrilor] (o majoritate… de) [a se
specifica majoritatea: simplă, de două treimi, etc.] membri ai
comitetului solicită acest lucru.
În cazul în care comitetul nu emite niciun aviz,
Comisia nu adoptă proiectul de act de punere în aplicare și se
aplică articolul 5 alineatul (4) al treilea paragraf din Regulamentul (UE)
nr. 182/2011.
Articolul 61
Intrarea în
vigoare
Prezentul regulament intră în vigoare în
a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al
Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu
în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles,
Pentru Parlamentul European                      Pentru
Consiliu
Președintele                                                  Președintele
Anexa I Model pentru programul
operațional
 Capitol Secțiune Subsecțiune || Descriere/Observații || Dimensiune (caractere)
 1 Identificare || Scopul acestei secțiuni este numai identificarea programului în cauză. Această secțiune ar trebui să indice în mod clar următoarele: Statul membru Denumirea programului operațional CCI || 200
 2 formularea programului ||   ||
 2.1 Situație   || Identificarea și justificarea deprivării sau deprivărilor materiale vizate || 4 000
   || Indicarea tipului de deprivare sau de deprivări materiale reținute pentru PO. || 200
 2.x. Deprivarea materială vizată X || O secțiune (și subsecțiunile corespunzătoare) ar trebui să fie furnizată pentru fiecare tip de deprivare materială vizată. ||
 2.x.1 Descriere || Descrierea principalelor caracteristici și obiective ale asistenței materiale care urmează să fie furnizată și ale măsurilor auxiliare corespunzătoare. || 4 000
 2.x.2. Programe naționale   || Descrierea programelor naționale care urmează să fie sprijinite || 2 000
 2.4 Altele || Orice alte informații considerate necesare || 4 000
 3 Implementare ||   ||
 3.1. Identificarea celor mai defavorizate persoane || Descrierea mecanismului de stabilire a criteriilor de eligibilitate a celor mai defavorizate persoane, diferențiate, dacă este necesar, în funcție de tipul de deprivare materială vizat. || 2 000
 3.2 Selectarea operațiunilor || Criteriile de selectare a operațiunilor și descrierea mecanismului de selectare, diferențiate, dacă este necesar, în funcție de tipul de deprivare materială vizat. || 2 000
 3.3. Selectarea organizațiilor partenere || Criteriile de selectare a organizațiilor partenere, diferențiate, dacă este necesar, în funcție de tipul de deprivare materială vizat. || 2 000
 3.4. Complementaritatea cu FSE || Descrierea mecanismului de asigurare a complementarității cu FSE || 4 000
 3.4. Structura instituțională || Descrierea dispozițiilor de implementare a programului operațional conținând identificarea autorității de management, a autorității de certificare dacă este cazul, a autorității de audit și a organismului către care vor fi făcute plățile de către Comisie || 4 000
 3.5. Monitorizare și evaluare || Această subsecțiune ar trebui să descrie modul în care implementarea programului va fi monitorizată. Este necesar, în special, să se explice modul în care vor fi folosiți indicatorii pentru a urmări implementarea programului. Indicatorii includ indicatori financiari referitori la cheltuielile alocate și indicatori de realizare referitori la operațiunile care beneficiază de sprijin. || 4 000
 3.6. Asistență tehnică || Descrierea utilizării planificate a asistenței tehnice în temeiul articolului X alineatul (2), inclusiv acțiunile de consolidare a capacității administrative a beneficiarilor în ceea ce privește buna gestiune financiară a operațiunilor || 4 000
 4. Plan DE finanȚARE || Această secțiune ar trebui să conțină: (1)        un tabel în care să se specifice pentru fiecare an în conformitate cu articolul 18 valoarea alocației financiare preconizate a fi acordată din fond și a cofinanțării. (2)        un tabel în care să se specifice pentru întreaga perioadă de programare valoarea totală preconizată a fi acordată din programul operațional pentru fiecare tip de deprivare materială vizat, precum și măsurile auxiliare corespunzătoare. || Text: 1 000 Date în format CSV sau XLS
   ||     ||
   ||   ||
Formatul
pentru datele financiare (secțiunea 4):
4.1 .1. Plan de finanțare a programului
operațional prezentând angajamentul anual din fond și
cofinanțarea națională corespunzătoare în cadrul
programului operațional (în EUR)
   || Total || 2014 || 2015 || …. || 2020
 Fond (a) ||   ||   ||   ||   ||
 Cofinanțare națională (b) ||   ||   ||   ||   ||
 Cheltuielile publice eligibile (c) = (a) + (b) ||   ||   ||   ||   ||
 Rata cofinanțării* (d) = (a) / (c) ||   ||
* În tabel, această rată poate fi
rotunjită la numărul întreg cel mai apropiat. Rata exactă
utilizată pentru rambursarea cheltuielilor este rata (d).
4.1.2. Plan de finanțare conținând
valoarea totală a creditelor pentru sprijinul acordat din programul
operațional pentru fiecare tip de deprivare materială vizat, precum
și pentru măsurile auxiliare corespunzătoare (în EUR)
 Domeniul de intervenție || Cheltuielile publice eligibile ||   ||   ||   ||
 Total ||   ||   ||   ||   ||
 Asistență tehnică ||   ||   ||   ||   ||
 Deprivare alimentară ||   ||   ||   ||   ||
 din care, măsuri auxiliare ||   ||   ||   ||   ||
 Lipsă de adăpost ||   ||   ||   ||   ||
 din care, măsuri auxiliare ||   ||   ||   ||   ||
 Deprivare materială a copiilor ||   ||   ||   ||   ||
 din care, măsuri auxiliare ||   ||   ||   ||   ||
ANEXA II
Defalcare anuală a creditelor de angajament
pentru perioada 2014 – 2020
FIȘĂ FINANCIARĂ
LEGISLATIVĂ
1.           CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI
              1.1.    Denumirea propunerii/inițiativei
              1.2.    Domeniul
(domeniile) de politică în cauză în structura ABM/ABB
              1.3.    Tipul
propunerii/inițiativei
              1.4.    Obiectiv(e)

              1.5.    Motivul
(motivele) propunerii/inițiativei
              1.6.    Durata
și impactul financiar
              1.7.    Modul
(modurile) de gestiune preconizat(e)
2.           MĂSURI DE GESTIONARE
              2.1.    Dispoziții
în materie de monitorizare și raportare
              2.2.    Sistemul
de gestionare și control
              2.3.    Măsuri
de prevenire a fraudelor și a neregulilor
3.           IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL
PROPUNERII/INIȚIATIVEI
              3.1.    Rubrica
(rubricile) din cadrul financiar multianual și linia (liniile)
bugetară (bugetare) de cheltuieli afectată (afectate)
              3.2.    Impactul
estimat asupra cheltuielilor
              3.2.1. Sinteza impactului
estimat asupra cheltuielilor
              3.2.2. Impactul estimat
asupra creditelor operaționale
              3.2.3. Impactul estimat
asupra creditelor cu caracter administrativ
              3.2.4. Compatibilitatea cu
cadrul financiar multianual actual
              3.2.5. Participarea
terților la finanțare
              3.3.    Impactul estimat asupra
veniturilor
FIȘĂ
FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ
1.           CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI
1.1.        Denumirea
propunerii/inițiativei
Propunere
de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul
de ajutor european pentru cele mai defavorizate persoane
1.2.        Domeniul (domeniile) de
politică în cauză în structura ABM/ABB[10]
4
Ocuparea forței de muncă și afaceri sociale
0406
Cele mai defavorizate persoane
1.3.        Tipul
propunerii/inițiativei
§ Propunerea/inițiativa
se referă la o acțiune nouă
¨ Propunerea/inițiativa
se referă la o acțiune nouă ca urmare a unui proiect-pilot/a
unei acțiuni pregătitoare[11]

¨ Propunerea/inițiativa se referă la prelungirea
unei acțiuni existente
¨ Propunerea/inițiativa
se referă la o acțiune reorientată către o acțiune
nouă
1.4.        Obiective
1.4.1.     Obiectiv(e) strategic(e)
multianual(e) al(e) Comisiei vizat(e) de propunere/inițiativă
Fondul
promovează coeziunea socială în Uniune prin contribuirea la
realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020 în materie de reducere a
sărăciei.
1.4.2.     Obiectiv(e) specific(e)
și activitatea (activitățile) ABM/ABB în cauză
Obiectivul specific nr. 1
Pe
lângă obiectivul general, programul contribuie la atingerea obiectivului
specific de a atenua cele mai grave forme de sărăcie din Uniune prin
acordarea de asistență nefinanciară celor mai defavorizate
persoane.
Activitatea (activitățile) ABM/ABB în cauză
0406
Cele mai defavorizate persoane
1.4.3.     Rezultatul (rezultatele)
și impactul preconizate
A se preciza efectele
pe care propunerea/inițiativa ar trebui să le aibă asupra
beneficiarilor vizați/grupurilor vizate.
Noul
instrument va permite statelor membre să sprijine încă aproximativ
două milioane de persoane din categoria celor mai defavorizate pe an cu
efecte pozitive în ceea ce privește starea de sănătate a acestor
persoane, incluziunea socială, ocuparea forței de muncă și
piața muncii. Cu toate acestea, se apreciază că impactul social
al Fondului de ajutor european pentru cele mai defavorizate persoane este mult
mai amplu.
1.       Oferind
o platformă prin care practicienii vor putea să facă schimb de
informații și de experiență, el va aduce beneficii
semnificative pentru numeroase părți interesate în ceea ce
privește procesele implicate.
2.       Implementarea
bazată pe dovezi și realizată pe termen mediu și lung a
Fondului de ajutor european pentru cele mai defavorizate persoane prin
intermediul programelor operaționale va încuraja, de asemenea, un dialog
între diferitele grupuri de părți interesate și va sprijini o
abordare strategică în viitor. Îmbunătățirile mecanismelor
de realizare în practică (în special simplificarea și reducerea
sarcinilor administrative) ar trebui să asigure relevanța
continuă a efectelor proceselor implicate. Fondul de ajutor european
pentru cele mai defavorizate persoane va fi un instrument de facilitare a unei
interacțiuni practice între prioritățile europene și
politicile de coeziune socială.
1.4.4.     Indicatori de rezultat și
de impact
A se preciza
indicatorii care permit monitorizarea punerii în aplicare a
propunerii/inițiativei.
Instituțiile
care distribuie efectiv asistența materială se bazează în mare
măsură pe munca voluntară și pe donații. Prin urmare,
împovărarea acestor organizații cu obligații de raportare
greoaie ar trebui evitată cât mai mult posibil. Totuși, este de
așteptat că aceste organizații vor fi nevoite să informeze
nu numai Comisia cu privire la activitatea lor, ci și alți donatori
și voluntarii pentru a le menține motivația. Indicatorii
propuși au fost discutați cu organizațiile-umbrelă de la
nivel european și au fost considerați adecvați și
realiști.
Primul
set de indicatori se referă la volumul de resurse utilizate, acestea
fiind:
(1)
contribuții în natură din program;
(2)
resurse financiare defalcate în funcție de originea lor (UE și alte
surse).
Al
doilea set de indicatori comuni oferă informații cu privire la
volumul ajutorului acordat și privește numărul de pachete
distribuite; de mese preparate/distribuite și numărul de persoane din
categoria celor mai defavorizate care au primit ajutoare.
Aceste
date vor fi transmise Comisiei de către autoritățile de
management într-un raport anual de implementare.
Această
raportare anuală de bază va fi însoțită de studii
structurate. Aceste studii vor fi mandatate de Comisia însăși, cel
puțin de două ori în cursul perioadei de implementare. Ele vor oferi
informații utile privind beneficiarii, de exemplu, dacă există o
dominanță a unei anumite grupe de vârstă sau de minorități,
etc., vor evalua importanța contribuțiilor în natură, altele
decât bunurile, de exemplu munca și serviciile voluntare, precum și
impacturile programului asupra lor. Se preconizează că aceste informații
vor fi furnizate numai pe baza unor estimări bine fundamentate, întrucât,
în multe cazuri, păstrarea anonimatului ar putea fi o condiție
prealabilă pentru ca un client să accepte sprijinul.
1.5.        Motivul (motivele)
propunerii/inițiativei
1.5.1.     Cerința (cerințele)
care trebuie îndeplinită (îndeplinite) pe termen scurt sau lung
Programul
preconizat ar contribui la realizarea obiectivului coeziunii sociale a Uniunii.
Temeiul juridic al noului instrument propus este articolul 175 al treilea
paragraf din TFUE, care conține dispoziții privind acțiuni specifice
în afara fondurilor structurale.
În
2010, aproape un sfert din toți europenii (116 milioane) au fost
expuși riscului de sărăcie sau de excluziune socială.
Sărăcia și excluziunea socială nu sunt uniforme în UE. În
general, problemele sunt mai acute în statele membre din estul și sudul
Europei. Pe lângă agravarea nivelurilor preexistente de sărăcie
și de excluziune socială, criza economică (asociate cu
presiunile de consolidare fiscală legate de dinamica datoriilor publice) a
redus și capacitatea unui număr de state membre de a susține
cheltuielile sociale și investițiile la niveluri suficiente pentru a
inversa această tendință negativă.
1.5.2.     Valoarea adăugată a
implicării UE
Strategia
Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și
favorabilă incluziunii este bazată pe o viziune care menține un
echilibru între creșterea economică și progresul social, pe baza
unor obiective ambițioase în materie de ocupare a forței de
muncă, educație și reducere a sărăciei.
Sărăcia și excluziunea socială sunt principalele obstacole
în calea realizării obiectivelor strategiei Europa 2020.
Prin
abordarea nevoilor de bază, instrumentul propus va contribui la atenuarea
sărăciei și a excluziunii sociale în cazul persoanelor care se
află în situații de deprivare severă. Permițând celor mai
defavorizați membri ai societății să își păstreze
demnitatea și capitalul uman, el va contribui la consolidarea capitalului
social și a coeziunii sociale în cadrul comunităților din care
fac parte.
În
acest sens, acțiunea la nivelul UE este necesară date fiind nivelul
și natura sărăciei și a excluziunii sociale din Uniune,
care au fost agravate de criza economică, precum și incertitudinea cu
privire la capacitatea tuturor statelor membre de a susține cheltuielile
sociale la niveluri suficiente pentru a împiedica continuarea deteriorării
coeziunii sociale și pentru a asigura îndeplinirea obiectivelor și
țintelor strategiei Europa 2020.
1.5.3.     Învățăminte
desprinse din experiențele anterioare similare
Acesta
este un instrument nou. Experiența dobândită în urma programului de
ajutor pentru cele mai defavorizate persoane (CDP) este, totuși,
relevantă. Având în vedere preconizata lipsă a stocurilor de
intervenție, CDP a pierdut, prin urmare, fundamentarea pe care se baza
și va lua sfârșit odată cu finalizarea planului anual pentru
2013. Totuși, de-a lungul anilor, programul a devenit o sursă
importantă de provizii pentru organizațiile care lucrează în
contact direct cu cei mai puțin norocoși membri ai
societății noastre, oferindu-le alimente. Un rezumat al
învățămintelor desprinse poate fi găsit în evaluarea
impactului care însoțește propunerea.
1.5.4.     Coerența și posibila
sinergie cu alte instrumente relevante
Instrumentul
propus, Fondul european de ajutor pentru cele mai defavorizate persoane, va fi
sprijinit cu suma de 2 500 000 000 EUR din fondurile
structurale în baza obiectivului „Investiții pentru creștere și
locuri de muncă”, dispunând de resurse globale în valoare de
327 115 655 850 EUR. Fondul de ajutor european pentru cele
mai defavorizate persoane este considerat ca făcând parte din cota de
fonduri structurale alocate FSE. El va completa și nu se va suprapune cu
instrumentele deja existente ale politicii de coeziune prin oferirea de
acțiuni corective temporare, care să permită celor mai
defavorizați membri ai societății să revină la o
viață normală.
De
asemenea, instrumentul propus poate contribui, împreună cu alte tipuri de
sprijin care pot fi cofinanțate în special din partea FSE, la ameliorarea
capacității de inserție profesională a destinatarilor
finali, permițându-le să își aducă contribuția la
economia în ansamblu.
1.6.        Durata și impactul
financiar
§ Propunere/inițiativă cu durată
limitată
–
§   Propunere/inițiativă în vigoare de la 1.1.2014 până
la 31.12.2020
–
§   Impact financiar din 2014 până în 2022
¨ Propunere/inițiativă cu durată
nelimitată
–
Implementare cu o perioadă de creștere în
intensitate din AAAA până în AAAA,
–
urmată de o perioadă de funcționare
la capacitate maximă.
1.7.        Modul (modurile) de gestiune
preconizat(e)[12]
¨ Gestiune centralizată directă de către Comisie
¨ Gestiune centralizată indirectă prin delegarea sarcinilor de implementare către:
–
¨  agenții executive
–
¨  organismele instituite de Uniune[13]

–
¨  organisme publice naționale/organisme cu misiune de serviciu public.

–
¨  persoane cărora li se încredințează implementarea unor
acțiuni specifice în temeiul titlului V din Tratatul privind Uniunea
Europeană și identificate în actul de bază relevant în sensul
articolului 49 din regulamentul financiar
§ Gestiune partajată cu statele membre
¨ Gestiune descentralizată împreună cu țări terțe
¨ Gestiune în comun cu
organizații internaționale (a se preciza)
Dacă se
indică mai multe moduri de gestiune, se furnizează detalii
suplimentare în secțiunea „Observații”.
Observații
2.           MĂSURI DE GESTIONARE
2.1.        Dispoziții în materie de
monitorizare și raportare
A se preciza
frecvența și condițiile.
Autoritățile
de management vor transmite rapoarte anuale de implementare. Aceste rapoarte
vor fi bazate pe date și vor conține indicatorii comuni
identificați în secțiunea 1.4.4. Aceste rapoarte vor fi însoțite
de studii structurate și de evaluări mandatate de Comisie la
jumătatea termenului și la sfârșitul perioadei de programare.
Reuniunile bilaterale de reexaminare vor examina progresele înregistrate în
implementarea fiecărui program.
2.2.        Sistemul de gestionare
și control
2.2.1.     Riscul (riscurile)
identificat(e)
Sistemul
de gestionare și control este, în mare măsură, preluat din
politica de coeziune. Deși acest sistem de cheltuieli este diferit
față de politica de coeziune în ceea ce privește destinatarii
finali și partenerii de implementare, se preconizează că
factorii de risc vor fi similari, în special pentru FSE. Principala sursă
de erori din cadrul FSE în perioada actuală de programare o constituie
aspectele de eligibilitate, (58% din totalul erorilor cuantificabile),
aspectele legate de precizie (7%) și aspectele privind pista de audit
(35%). Tocmai pentru a se evita aceste probleme, regulile de eligibilitate sunt
menționate integral în proiectul de regulament și se recurge într-o
măsură mai mare la rate forfetare stabilite chiar în regulament. Ceea
ce, totuși, sporește riscurile este faptul că livrarea
ajutorului acordat destinatarilor finali va depinde în principal de ONG-uri
și de organizații ale societății civile, unele având
personal administrativ deficitar și bazându-se în mare măsură pe
muncă voluntară. Curtea de Conturi a abordat deja această
problemă în legătură cu derularea CDP în raportul ei din 2009.
Pentru astfel de organizații, resursele alocate vor putea fi limitate, în
continuare, la asistența materială achiziționată la nivel
central de către autoritățile de management și la
plățile forfetare.
2.2.2.     Metoda (metodele) de control
preconizată (preconizate)
În
conformitate cu principiul gestiunii partajate, statelor membre le revine
principala responsabilitate de a implementa și a controla, prin
intermediul sistemelor lor de gestionare și control, programele lor
operaționale. Pentru programul lor operațional, statele membre vor
desemna o autoritate de management, o autoritate de certificare și o
autoritate de audit independentă din punct de vedere funcțional.
Comisia are competența de a realiza audituri vizând aspecte legate de buna
gestiune financiară, pentru a formula concluzii privind funcționarea
fondului, precum și posibilitatea de a aplica întreruperi, suspendări
și corecții financiare.
În
politica de coeziune, costurile activităților de control (la nivel
național și regional, cu excepția costurilor suportate de
Comisie) sunt estimate la aproximativ 2% din totalul finanțărilor.
Aceste costuri sunt legate de următoarele domenii de control: 1% provin
din coordonarea și pregătirea programelor naționale, 82% se
referă la gestionarea programelor, 4% la certificare și 13% la
audituri.
Totuși,
în comparație cu politica de coeziune, o serie de factori ar trebui
să contribuie la reducerea nivelurilor de eroare și a costurilor
activităților de control. Noul program va fi concentrat pe doar trei
domenii de acțiune. Se acordă o mare importanță
opțiunilor de simplificare a costurilor. Din cauza naturii
operațiunilor și a grupurilor vizate, destinatarii finali nu vor fi
auditați, cu excepția cazului în care evaluarea riscului a stabilit
un risc specific de nereguli sau fraudă. Împreună, acești
factori ar trebui să reducă sarcina administrativă pentru
beneficiari, să reducă nivelurile de eroare, să crească
asigurarea inerentă și, prin urmare, să contribuie la reducerea costurilor
activităților de control.
Rata
actuală de eroare a DG EMPL (rata de eroare a CCE) este de 2,2%. Se
estimează că factorii descriși mai sus ar trebui să
conducă la o reducere cu 1%, determinând un nivel final preconizat de
eroare a programului de 1,2%.
2.3.        Măsuri de prevenire a
fraudelor și a neregulilor
A se preciza
măsurile de prevenire și de protecție existente sau preconizate.
Serviciile
fondurilor structurale împreună cu OLAF au pus în aplicare o strategie
comună de prevenire a fraudelor, care prevede o serie de acțiuni care
urmează a fi efectuate de Comisie și de statele membre pentru a
preveni frauda în domeniul acțiunilor structurale care fac obiectul
gestiunii partajate. Această strategie comună de prevenire a
fraudelor va fi aplicabilă și Fondului european de ajutor pentru cele
mai defavorizate persoane.
În
plus, propunerea include o cerință explicită de a pune în
aplicare astfel de măsuri în temeiul articolului 32 alineatul (4). Aceasta
ar trebui să sporească gradul de conștientizare cu privire la
fenomenul fraudelor în statele membre în toate organismele implicate în
gestionarea și controlul Fondului de ajutor european pentru cele mai
defavorizate persoane și, astfel, să reducă riscul de
fraudă.
3.           IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL
PROPUNERII/INIȚIATIVEI
3.1.        Rubrica (rubricile) din
cadrul financiar multianual și linia (liniile) bugetară (bugetare) de
cheltuieli afectată (afectate)
·      Linii bugetare de cheltuieli existente
În ordinea rubricilor
din cadrul financiar multianual și a liniilor bugetare.
 Rubrica din cadrul financiar multianual || Linia bugetară || Tipul cheltuielilor || Contribuție
 Număr [Descriere………………………...……….] || Dif/Nedif ([14]) || Țări AELS[15] || Țări candidate[16] || Țări terțe || În sensul articolului 18 alineatul (1) litera (aa) din regulamentul financiar
 1 Creștere inteligentă și favorabilă incluziunii Rubrică nouă pentru perioada 2014-2020 || 04.06.00.00 Cele mai defavorizate persoane || Dif. || NU || NU || NU || NU
·      Noile linii bugetare a căror creare se solicită
În ordinea rubricilor din cadrul financiar multianual
și a liniilor bugetare.
 Rubrica din cadrul financiar multianual || Linia bugetară || Tipul cheltuielilor || Contribuție
 Număr [Rubrica……………………………………..] || Dif/Nedif || Țări AELS || Țări candidate || Țări terțe || În sensul articolului 18 alineatul (1) litera (aa) din regulamentul financiar
   || [XX.YY.YY.YY]   ||   || DA/NU || DA/NU || DA/NU || DA/NU
3.2.        Impactul estimat asupra
cheltuielilor
3.2.1.     Sinteza impactului estimat
asupra cheltuielilor
în milioane EUR (cu 3 zecimale)
 Rubrica din cadrul financiar multianual: || Numărul 1 || Creștere inteligentă și favorabilă incluziunii
 DG: EMPL ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL
  Credite operaționale ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Numărul liniei bugetare || Angajamente || (1) || 343,957 || 349,166 || 353,425 || 356,742 || 359,925 || 362,704 || 365,331 || 2 491,250
 Plăți || (2) || 274,038 || 277,152 || 277,152 || 277,152 || 277,152 || 277,152 || 277,152 || 1 936,950
 Numărul liniei bugetare || Angajamente || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Plăți || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Credite cu caracter administrativ finanțate  din bugetul destinat unor programe specifice[17] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Numărul liniei bugetare ||   || (3) || 1,250 || 1,250 || 1,250 || 1,250 || 1,250 || 1,250 || 1,250 || 8,750
 TOTAL credite pentru DG EMPL[18] || Angajamente || =1+1a +3 || 345,207 || 350,416 || 354,675 || 357,992 || 361,175 || 363,954 || 366,581 || 2 500,000
 Plăți || =2+2a +3 || 275,288 || 278,402 || 278,402 || 278,402 || 278,402 || 278,402 || 278,402 || 1 945,700
  TOTAL credite operaționale || Angajamente || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Plăți || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  TOTAL credite cu caracter administrativ finanțate din bugetul unor programe specifice || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL credite la RUBRICA <….> din cadrul financiar multianual || Angajamente || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Plăți || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
În cazul în care propunerea/inițiativa
afectează mai multe rubrici:
  TOTAL credite operaționale || Angajamente || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Plăți || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  TOTAL credite cu caracter administrativ finanțate din bugetul unor programe specifice || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL credite la RUBRICILE 1 – 4 din cadrul financiar multianual (suma de referință) || Angajamente || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Plăți || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rubrica din cadrul financiar multianual: || 5 || „Cheltuieli administrative”
în milioane EUR (cu 3 zecimale)
   ||   ||   || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || TOTAL
 DG: EMPL ||
  Resurse umane || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 7,112
  Alte cheltuieli administrative ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL DG EMPL || Credite || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 7,112 || 7,112
 TOTAL credite la RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual || (Total angajamente = Total plăți) || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 7,112
în milioane EUR (cu 3 zecimale)
   ||   ||   || Anul N[19] || Anul N+1 || Anul N+2 || Anul N+3 || … a se introduce numărul de ani necesar pentru a reflecta durata impactului (a se vedea punctul 1.6) || TOTAL
 TOTAL credite la RUBRICILE 1 – 5 din cadrul financiar multianual || Angajamente ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Plăți ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.2.     Impactul estimat asupra
creditelor operaționale
–
¨  Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de credite operaționale

–
¨  Propunerea/inițiativa implică utilizarea de credite
operaționale, conform explicațiilor de mai jos. Fondul va fi
implementat prin gestiune partajată. În timp ce prioritățile
strategice sunt stabilite la nivelul UE prin regulament, gestionarea curentă
revine autorităților de management. În timp ce indicatorii comuni
sunt sugerați de Comisie, țintele efective vor fi propuse la nivelul
programelor operaționale de către statele membre și aprobate de
Comisie. Prin urmare, nu este posibil să se indice ținte pentru
realizări până la momentul în care proiectele de programe sunt
elaborate, negociate și convenite în 2013/2014.
Credite de angajament în milioane EUR (cu 3 zecimale)
 Indicați obiectivele și realizările   ò ||   ||   || Anul N || Anul N+1 || Anul N+2 || Anul N+3 || … a se menționa numărul de ani necesar pentru a reflecta durata impactului (a se vedea punctul 1.6) || TOTAL
 REALIZĂRI
 Tipul de realizare[20] || Costul mediu al realizării || Numărul de realizări || Costul || Numărul de realizări || Costul || Numărul de realizări || Costul || Numărul de realizări || Costul || Numărul de realizări || Costul || Numărul de realizări || Costul || Numărul de realizări || Costul || Numărul total de realizări || Total costuri
 OBIECTIVUL SPECIFIC nr. 1[21]… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Realizare ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Realizare ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Realizare ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Subtotal pentru obiectivul specific nr. 1 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 OBIECTIVUL SPECIFIC nr. 2… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Realizare ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Subtotal pentru obiectivul specific nr. 2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 COSTURI TOTALE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.3.     Impactul estimat asupra
creditelor cu caracter administrativ
3.2.3.1.  Sinteză
–
¨  Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de credite
administrative
–
þ  Propunerea/inițiativa implică utilizarea de credite
administrative, conform explicațiilor de mai jos:
în milioane EUR (cu 3
zecimale)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL
 RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Resurse umane || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 7,112
 Alte cheltuieli administrative ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Subtotal RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 7,112
 În afara RUBRICII 5[22] din cadrul financiar multianual   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Resurse umane || 0,128 || 0,128 || 0,128 || 0,128 || 0,128 || 0,128 || 0,128 || 0,896
 Alte cheltuieli de natură administrativă || 1,122 || 1,122 || 1,122 || 1,122 || 1,122 || 1,122 || 1,122 || 7,854
 Subtotal în afara RUBRICII 5 din cadrul financiar multianual || 1,250 || 1,250 || 1,250 || 1,250 || 1,250 || 1,250 || 1,250 || 8,750
 TOTAL || 2,266 || 2,266 || 2,266 || 2,266 || 2,266 || 2,266 || 2,266 || 15,862
3.2.3.2.   Necesarul de resurse umane
estimat
–
¨  Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de resurse
umane
–
þ  Propunerea/inițiativa implică utilizarea de resurse umane,
conform explicațiilor de mai jos:
Estimarea trebuie exprimată în valoare
întreagă (sau cel mult cu o zecimală)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
  Posturi din schema de personal (posturi de funcționari și de agenți temporari)
 04 01 01 01 (la sediu și în birourile de reprezentare ale Comisiei) || 8 || 8 || 8 || 8 || 8 || 8 || 8
 XX 01 01 02 (în delegații) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (cercetare indirectă) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (cercetare directă) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Personal extern (în echivalent normă întreagă: ENI)[23]
 XX 01 02 01 (AC, INT, END din „pachetul global”) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (AC, INT, JED, AL și END în delegații) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 04 01 04 01 [24] || - la sediu[25] || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
 - în delegații ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (AC, INT, END în cadrul cercetării indirecte) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (AC, INT, END în cadrul cercetării directe) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Alte linii bugetare (a se preciza) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10
XX este domeniul
de politică sau titlul din buget în cauză.
Necesarul de resurse
umane va fi acoperit de efectivele de personal ale DG-ului în cauză
alocate deja gestionării acțiunii și/sau realocate intern în
cadrul DG-ului, completate, după caz, prin resurse suplimentare ce ar
putea fi alocate DG-ului care gestionează acțiunea în cadrul
procedurii de alocare anuală și în lumina constrângerilor bugetare.
Descrierea sarcinilor
care trebuie efectuate:
 Funcționari și agenți temporari || Contribuirea la analizarea, negocierea, modificarea și pregătirea pentru aprobare a propunerilor de programe și proiecte în statele membre. Contribuirea la gestionarea, monitorizarea și evaluarea implementării programelor și a proiectelor aprobate. Asigurarea respectării reglementărilor care vizează programele.
 Personal extern || Idem și/sau sprijin administrativ
3.2.4.     Compatibilitatea cu cadrul
financiar multianual actual
–
¨  Propunerea/inițiativa este compatibilă cu cadrul financiar
multianual existent.
–
¨  Propunerea/inițiativa necesită o reprogramare a rubricii
corespunzătoare din cadrul financiar multianual.
A se explica reprogramarea necesară,
precizându-se liniile bugetare în cauză și sumele aferente.
–
¨  Propunerea/inițiativa necesită recurgerea la instrumentul
de flexibilitate sau la revizuirea cadrului financiar multianual[26].
A se explica necesitatea efectuării acestei
acțiuni, precizându-se rubricile și liniile bugetare vizate, precum
și sumele aferente.
3.2.5.     Participarea terților la
finanțare
–
Propunerea/inițiativa nu prevede
cofinanțare din partea terților
–
Propunerea/inițiativa prevede
cofinanțare, estimată în cele ce urmează:
Credite de angajament în milioane EUR (cu 3 zecimale)
   || Anul N || Anul N+1 || Anul N+2 || Anul N+3 || … a se menționa numărul de ani necesar pentru a reflecta durata impactului (a se vedea punctul 1.6) || Total
 A se preciza organismul care asigură cofinanțarea ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL credite cofinanțate ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Impactul estimat asupra
veniturilor
–
¨  Propunerea/inițiativa nu are impact financiar asupra
veniturilor.
–
¨  Propunerea/inițiativa are următorul impact financiar:
–
¨         asupra resurselor proprii
–
¨         asupra veniturilor diverse
în milioane EUR (cu 3 zecimale)
 Linia bugetară pentru venituri: || Credite disponibile pentru exercițiul bugetar în curs || Impactul propunerii/inițiativei[27]
 Anul N || Anul N+1 || Anul N+2 || Anul N+3 || ... a se introduce numărul de coloane necesar pentru a reflecta durata impactului (a se vedea punctul 1.6)
 Articolul …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Pentru diversele venituri
alocate, a se preciza linia bugetară (liniile bugetare) de cheltuieli
afectată (afectate).
A se preciza metoda de
calcul a impactului asupra veniturilor.
[1]               JO L , , p. .
[2]               JO L , , p. .
[3]               JO L , , p. ..

[4]               JO L 281, 23.11.1995, p. 31
[5]               JO L , , p.
[6]               JO L 55, 28.2.2011, p.13.
[7]               JO L 118, 12.5.2010, p.1.
[8]               OJ L 53, 23.2.2002, p. 1.
[9]               JO L347, 11.12.2006, p.1.
[10]             ABM (Activity Based Management): gestionarea pe activități – ABB
(Activity-Based Budgeting): întocmirea bugetului pe activități.
[11]             Astfel cum sunt menționate la articolul 51 alineatul
(2) litera (a) sau (b) din regulamentul financiar.
[12]             Explicațiile privind modurile de gestiune și
trimiterile la regulamentul financiar sunt disponibile pe site-ul BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[13]             Astfel cum se menționează la articolul 200 din
regulamentul financiar.
[14]             Dif. = credite diferențiate / Nedif. = credite
nediferențiate.
[15]             AELS: Asociația Europeană a Liberului Schimb.
[16]             Țările candidate și, după caz,
țările potențial candidate din Balcanii de Vest.
[17]             Asistența tehnică și/sau
administrativă și cheltuielile în sprijinul punerii în aplicare a
programelor UE și/sau a acțiunilor UE (fostele linii „BA”), cercetare
indirectă, cercetare directă.
[18]             Aceste credite fac parte din fondurile structurale în
temeiul obiectivului „Investiții pentru creștere și locuri de
muncă”, cu angajamente globale în valoare de 327 115 655 850 EUR. Fondul de ajutor
european pentru cele mai defavorizate persoane este considerat ca
făcând parte din cota de fonduri structurale alocate FSE.
[19]             Anul N este anul în care începe punerea în aplicare a
propunerii/inițiativei.
[20]             Realizările sunt produse și servicii care
urmează să fie furnizate (de exemplu: numărul de schimburi de
studenți finanțate, numărul de kilometri de șosea
construiți, etc.).
[21]             Conform descrierii din secțiunea 1.4.2. „Obiectiv(e)
specific(e)…”
[22]             Asistența tehnică și/sau
administrativă și cheltuielile în sprijinul punerii în aplicare a
programelor UE și/sau a acțiunilor UE (fostele linii „BA”), cercetare
indirectă, cercetare directă.
[23]             AC = agent contractual; INT = personal interimar („Intérimaire”);
JED = „Jeune Expert en Délégation” (expert tânăr în
delegații); AL = agent local; END = expert național detașat.
[24]             Sub plafonul pentru personal extern din credite
operaționale (fostele linii „BA”).
[25]             În special pentru fonduri structurale, Fondul european
agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și Fondul european pentru
pescuit (FEP).
[26]             A se vedea punctele 19 și 24 din acordul
interinstituțional.
[27]             În ceea ce privește resursele proprii
tradiționale (taxe vamale, cotizațiile pentru zahăr), sumele
indicate trebuie să fie sume nete și anume, sume brute după
deducerea a 25% pentru costuri de colectare.