				|

		52011PC0625

			Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI de stabilire a unor norme privind plățile directe acordate fermierilor prin scheme de sprijin în cadrul politicii agricole comune /* COM/2011/0625 final - 2011/0280 (COD) */

			   	EXPUNERE DE
MOTIVE
1.           CONTEXTUL PROPUNERII
Propunerea Comisiei privind cadrul financiar
multianual (CFM) pentru 2014-2020 (propunerea privind CFM)[1]
stabilește cadrul bugetar și principalele orientări ale politicii agricole
comune (PAC). Pe această bază, Comisia prezintă un set de regulamente care
stabilesc cadrul legislativ al PAC pe perioada 2014-2020, precum și o evaluare
a impactului unor scenarii alternative privind evoluția politicii.
Actualele propuneri de reformă se bazează pe
Comunicarea privind PAC în perspectiva anului 2020[2]
care a evidențiat opțiunile de politică generale destinate să răspundă
provocărilor viitoare cu care se vor confrunta agricultura și zonele rurale și
să îndeplinească obiectivele stabilite pentru PAC, și anume 1) producția alimentară
fiabilă; 2) gestionarea durabilă a resurselor naturale și politicile climatice;
3) dezvoltarea teritorială echilibrată. Orientările reformei prezentate în
comunicare s-au bucurat până în prezent de un sprijin amplu atât în cadrul
dezbaterilor interinstituționale[3], cât și în cadrul
consultărilor cu părțile interesate, desfășurate în contextul evaluării
impactului.
O temă comună, recurentă pe parcursul
întregului proces, s-a dovedit a fi necesitatea de a promova utilizarea
eficientă a resurselor, în vederea unei creșteri inteligente, durabile și
favorabile incluziunii pentru agricultura și zonele rurale din UE, în
concordanță cu strategia Europa 2020, menținând structura PAC în jurul a doi
piloni care utilizează instrumente complementare pentru atingerea acelorași
obiective. Pilonul I acoperă plățile directe și măsurile de piață, oferind
fermierilor din UE un ajutor anual pentru venitul de bază și sprijin în caz de
perturbări specifice ale pieței, în timp ce pilonul II acoperă dezvoltarea
rurală, oferind statelor membre un cadru comun pentru elaborarea și
cofinanțarea unor programe multianuale[4].
Prin reforme succesive, PAC a accentuat
orientarea spre piață a agriculturii, asigurându-le totodată producătorilor un
ajutor pentru venit, a ameliorat integrarea cerințelor de mediu și a consolidat
sprijinul pentru dezvoltare rurală ca politică integrată pentru dezvoltarea
zonelor rurale din întreaga UE. Acest proces de reformă a dat însă naștere unor
exigențe cu privire la o mai bună distribuire a sprijinului între statele
membre și în interiorul acestora, precum și la o mai bună orientare a măsurilor
destinate să abordeze provocările legate de mediu și să combată mai bine
volatilitatea tot mai mare a piețelor.
În trecut, reformele răspundeau în principal
unor provocări endogene, de la crize provocate de surplusuri enorme la crize
legate de siguranța alimentară, și s-au dovedit a fi utile pentru UE atât pe
plan intern, cât și la nivel internațional. Însă majoritatea provocărilor
actuale sunt cauzate de factori exteriori agriculturii, necesitând astfel o
reacție mai complexă la nivel de politici.
Se preconizează că veniturile agricole vor
rămâne în continuare sub presiune, întrucât fermierii se confruntă cu mai multe
riscuri, cu încetinirea ritmului de creștere a productivității și cu o reducere
a marjei de profit din cauza creșterii costurilor de producție; prin urmare,
este necesar să se mențină ajutorul pentru venit și să se consolideze
instrumentele existente în vederea unei mai bune gestionări a riscurilor și a
unei reacții mai eficiente la situațiile de criză. O agricultură puternică este
vitală pentru industria alimentară din UE și pentru securitatea alimentară la
nivel mondial.
În același timp, sectorul agricol și zonele
rurale sunt invitate să își intensifice eforturile în scopul atingerii
ambițioaselor obiective legate de schimbările climatice și de energie, precum
și în vederea punerii în practică a strategiei în domeniul biodiversității,
care fac parte din agenda Europa 2020. Fermierii, care, împreună cu
silvicultorii, sunt principalii gestionari ai terenurilor, vor avea nevoie de
sprijin pentru adoptarea și menținerea sistemelor și practicilor agricole care
contribuie în mod deosebit la atingerea obiectivelor legate de mediu și de
schimbările climatice, deoarece furnizarea acestor bunuri publice nu se
reflectă în prețurile pieței. De asemenea, va fi esențial să se valorifice la
maximum potențialul variat al zonelor rurale, contribuind astfel la creșterea
favorabilă incluziunii și la realizarea coeziunii.
Această reformă accelerează procesul de
integrare a cerințelor în materie de protecție a mediului. Ea introduce pentru
prima dată în primul pilon al PAC o componentă puternică de ecologizare,
garantând astfel că toți fermierii din UE care sunt beneficiari ai sprijinului
depășesc cerințele de ecocondiționalitate și realizează beneficii de mediu și climatice
în cadrul activităților lor cotidiene. Un procent de treizeci la sută din
plățile directe va fi de acum înainte legat de componenta „ecologizare”, iar aceste
plăți vor garanta că toți fermierii realizează beneficii de mediu și climatice
prin metode precum reținerea carbonului în sol și conservarea habitatelor de
pajiști asociate cu pajiștile permanente, asigurarea protecției apelor și a
habitatelor prin stabilirea unor zone de interes ecologic și ameliorarea
rezilienței solului și a ecosistemelor prin diversificarea culturilor.
Fermierii vor consolida capacitatea terenurilor și a ecosistemelor naturale de
a contribui la atingerea principalelor obiective ale UE în materie de
biodiversitate și de adaptare la schimbările climatice. Ecocondiționalitatea va
sta în continuare la baza plăților directe și se va axa mai mult pe protejarea
zonelor umede și a solurilor bogate în carbon, făcând totodată obiectul unei raționalizări
în scopul reducerii sarcinii administrative. Comisia intenționează să integreze
directivele-cadru privind apa în sfera ecocondiționalității odată ce toate
statele membre le vor fi implementat integral, stabilind mai ales obligații
clare pentru fermieri. De asemenea, în cadrul dezvoltării rurale se acordă
prioritate obiectivelor care țin de gestionarea durabilă a resurselor naturale
și de combaterea schimbărilor climatice, prin refacerea, conservarea și
ameliorarea ecosistemelor, precum și prin promovarea utilizării eficiente a
resurselor și a unei agriculturi cu emisii reduse de carbon și rezistente la
climă. Politica de dezvoltare rurală va permite o contribuție semnificativă la
finalizarea implementării Directivei Natura 2000 și a directivelor-cadru priind
apa, precum și la realizarea strategiei UE privind biodiversitatea în
perspectiva anului 2020.
În consecință, viitoarea PAC nu se va mai axa
doar pe o parte restrânsă, deși esențială, a economiei UE, ci va deveni și o
politică de importanță strategică pentru securitatea alimentară, pentru mediu
și pentru echilibrul teritorial. În aceasta constă valoarea adăugată, specifică
UE, a unei politici cu adevărat comune care utilizează în modul cel mai
eficient resursele bugetare limitate cu scopul de a menține o agricultură
sustenabilă pe întregul teritoriu al UE, de a aborda aspecte transfrontaliere
importante, precum schimbările climatice, și de a consolida solidaritatea între
statele membre, permițând totodată procesului de implementare să rămână flexibil
pentru a răspunde necesităților la nivel local.
În conformitate cu cadrul prevăzut de
propunerea privind CFM, PAC trebuie să-și mențină structura bazată pe doi
piloni, în care bugetul alocat fiecărui pilon va fi menținut în termeni
nominali la nivelul din 2013, iar accentul se va pune în mod clar pe obținerea
de rezultate în privința priorităților-cheie ale UE. Plățile directe trebuie să
promoveze o producție durabilă prin alocarea a 30 % din pachetul lor
bugetar către măsuri obligatorii în favoarea climei și a mediului. Nivelurile
plăților trebuie să devină treptat convergente, iar plățile către marii
beneficiari să facă obiectul unei plafonări progresive. Dezvoltarea rurală
trebuie inclusă într‑un cadru strategic comun împreună cu alte fonduri cu gestionare
partajată ale UE, cu o abordare consolidată orientată spre rezultate și sub
rezerva îndeplinirii unor condiții ex-ante mai bune și mai clare. În
sfârșit, în ceea ce privește măsurile de piață, finanțarea PAC trebuie
consolidată cu două instrumente din afara CFM: 1) o rezervă de urgență pentru a
face față situațiilor de criză și 2) extinderea domeniului de aplicare al
Fondului european de ajustare la globalizare.
Pe această bază, principalele elemente ale
cadrului legislativ al PAC pentru perioada 2014‑2020 sunt stabilite în
următoarele regulamente:
–
Propunere de regulament al Parlamentului European
și al Consiliului de stabilire a unor norme privind plățile directe acordate
fermierilor prin scheme de sprijin în cadrul politicii agricole comune („regulamentul
privind plățile directe”);
–
Propunere de regulament al Parlamentului European
și al Consiliului de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor
agricole („Regulamentul privind OCP unică”);
–
Propunere de regulament al Parlamentului European
și al Consiliului privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul
european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) („regulamentul privind
dezvoltarea rurală”);
–
Propunere de regulament al Parlamentului European
și al Consiliului privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii
agricole comune („regulamentul orizontal”);
–
Propunere de regulament al Consiliului de stabilire
a măsurilor pentru determinarea anumitor ajutoare și restituiri legate de
organizarea comună a piețelor produselor agricole;
–
Propunere de regulament al Parlamentului European
și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 73/2009 în ceea ce
privește aplicarea plăților directe pentru fermieri în anul 2013;
–
Propunere de regulament al Parlamentului European
și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 în ceea ce
privește regimul schemei de plată unică și sprijinul acordat viticultorilor.
Regulamentul privind dezvoltarea rurală se
bazează pe o propunere prezentată de Comisie la 6 octombrie 2011 care
stabilește norme comune pentru toate fondurile care operează într-un cadru
strategic comun[5]. Va urma un regulament
privind schema de ajutoare pentru persoanele cele mai defavorizate, finanțată
în prezent în cadrul unei alte rubrici a CFM.
În plus, pentru a găsi modalitatea optimă de
reconciliere a principiul transparenței cu dreptul beneficiarilor la protecția
datelor cu caracter personal, sunt în curs de elaborare și norme noi privind
publicarea informațiilor referitoare la beneficiari, care țin seama de
obiecțiile exprimate de Curtea de Justiție a Uniunii Europene.
2.           REZULTATELE
CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI EVALUAREA IMPACTULUI
Pe baza evaluării actualului cadru de politică
și a unei analize a provocărilor și necesităților viitoare, evaluarea
impactului analizează și compară efectele a trei scenarii alternative. Aceasta
este rezultatul unui lung proces, inițiat în aprilie 2010 și condus de un grup
interservicii care a reunit analize calitative și cantitative aprofundate, stabilind
inclusiv un scenariu de bază sub formă de proiecții pe termen mediu privind
piețele și veniturile agricole până în 2020 și modelând impactul diferitelor
scenarii de politică asupra economiei sectorului.
Cele trei scenarii elaborate în cadrul
evaluării impactului sunt: 1) un scenariu de ajustare care menține cadrul
actual de politică, soluționând însă cele mai importante deficiențe ale
acestuia, precum distribuirea plăților directe; 2) un scenariu de integrare
care implică schimbări majore la nivel de politică, care constau într-o mai
bună orientare și o ecologizare a plăților directe și într-o consolidare a
orientării strategice a politicii de dezvoltare rurală în condițiile unei mai
bune coordonări cu alte politici ale UE, precum și într-o extindere a temeiului
juridic pentru a crea posibilități mai ample de cooperare între producători și
3) un scenariu de redirecționare care reorientează politica exclusiv către
mediu, eliminând progresiv plățile directe, și care se bazează pe ipoteza că
pentru a menține capacitatea de producție nu este nevoie de sprijin și că
necesitățile socio-economice ale zonelor rurale pot fi satisfăcute prin alte
politici.
În contextul crizei economice și al presiunii
exercitate asupra finanțelor publice, la care UE a reacționat prin strategia
Europa 2020 și prin propunerea privind CFM, toate cele trei scenarii acordă un
grad diferit de importanță fiecăruia dintre celor trei obiective strategice ale
viitoarei PAC, al cărei obiectiv este creșterea competitivității și a
durabilității agriculturii în zone rurale dinamice. În vederea unei mai bune
alinieri la strategia Europa 2020, în special în ceea ce privește utilizarea
eficientă a resurselor, o importanță tot mai mare o va dobândi creșterea
productivității agricole prin cercetare, prin transfer de cunoștințe și prin
promovarea cooperării și a inovării (inclusiv prin intermediul parteneriatului
european pentru inovare privind productivitatea și durabilitatea agriculturii).
Deși politica agricolă a UE nu mai funcționează într-un mediu strategic care
denaturează comerțul, se așteaptă ca sectorul să fie supus unei presiuni
suplimentare din cauza unei mai mari liberalizări, mai ales în cadrul Agendei
de dezvoltare de la Doha (ADD) sau al acordului de liber schimb cu Mercosur.
Cele trei scenarii de politică au fost
elaborate luând în considerare preferințele exprimate cu ocazia consultării
desfășurate în contextul evaluării impactului. Părțile interesate au fost
invitate să-și prezinte contribuțiile în perioada 23.11.2010 ‑ 25.1.2011,
iar la 12.1.2011 a fost instituit un comitet consultativ. Principalele
concluzii sunt sintetizate mai jos[6]:
–
În general, părțile interesate sunt de acord că
este nevoie de o PAC puternică, bazată pe o structură cu doi piloni pentru
abordarea provocărilor legate de securitatea alimentară, de gestionarea
durabilă a resurselor naturale și de dezvoltarea teritorială.
–
Majoritatea respondenților consideră că PAC ar
trebui să joace un rol în stabilizarea piețelor și a prețurilor.
–
Părțile interesate au opinii divergente în ceea ce
privește direcționarea sprijinului (în special redistribuirea ajutoarelor
directe și plafonarea plăților).
–
S-a căzut de acord asupra faptului că ambii piloni
pot juca un rol important în intensificarea luptei împotriva schimbărilor
climatice și în creșterea performanței de mediu, în beneficiul societății UE.
Deși mulți fermieri consideră că acest lucru are deja loc, publicul mai larg
argumentează că plățile din cadrul pilonului I ar putea fi utilizate mai
eficient.
–
Respondenții doresc ca toate zonele din UE,
inclusiv cele mai defavorizate, să fie incluse în procesul viitor de creștere
și dezvoltare.
–
Mulți respondenți au pus accentul pe integrarea PAC
cu alte politici, precum cele din domeniul mediului, al sănătății, al
comerțului și al dezvoltării.
–
Se consideră că inovarea, dezvoltarea
întreprinderilor competitive și furnizarea de bunuri publice cetățenilor din UE
reprezintă căi de aliniere a PAC la strategia Europa 2020.
În evaluarea impactului se face așadar o
comparație între cele trei scenarii alternative de politică:
Scenariul de redirecționare ar accelera
ajustarea structurală în sectorul agricol, reorientând producția spre domeniile
cele mai rentabile și spre sectoarele cele mai profitabile. Deși fondurile
pentru mediu ar crește considerabil, sectorul ar urma să fie expus unor riscuri
mai mari din cauza domeniului de aplicare limitat al măsurilor de intervenție
pe piață. În plus, costurile sociale și de mediu aferente ar urma să fie
considerabile, întrucât zonele mai puțin competitive s-ar confrunta cu mari
pierderi de venituri și cu degradarea semnificativă a mediului înconjurător, ca
urmare a faptului că politica ar pierde efectul de levier al plăților directe
cuplate cu cerințele de ecocondiționalitate.
La extrema cealaltă, scenariul de ajustare ar
fi cel mai potrivit din punctul de vedere al continuității politicii, aducând
îmbunătățiri limitate, dar vizibile, în ceea ce privește atât competitivitatea
sectorului agricol, cât și performanța de mediu. Totuși, nu este deloc sigur că
acest scenariu ar putea aborda în mod adecvat marile provocări viitoare în
materie de schimbări climatice și de mediu, care stau și la baza durabilității
pe termen lung a agriculturii.
Scenariul de integrare deschide noi
posibilități prin îmbunătățirea direcționării și ecologizarea plăților directe.
Analiza arată că ecologizarea poate fi realizată cu costuri rezonabile din
partea fermierilor, deși nu se poate evita o oarecare sarcină administrativă.
În mod similar, este posibil ca dezvoltarea rurală să ia un nou avânt, cu
condiția ca statele membre și regiunile să utilizeze eficient noile
posibilități, iar cadrul strategic comun cu alte fonduri ale UE să nu elimine
sinergiile cu pilonul I și să nu reducă atuurile dezvoltării rurale. Dacă s-ar
ajunge la echilibrul necesar, acest scenariu ar fi cel mai potrivit pentru
realizarea durabilității pe termen lung a agriculturii și a zonelor rurale.
Pornind de la această bază, evaluarea
impactului concluzionează că scenariul de integrare este cel mai echilibrat din
punctul de vedere al alinierii progresive a PAC la obiectivele strategice ale
UE, iar acest echilibru poate fi regăsit și în implementarea diferitelor
elemente în cadrul propunerilor legislative. De asemenea, va fi esențială
elaborarea unui cadru de evaluare pentru măsurarea performanței PAC, care să
cuprindă un set comun de indicatori legați de obiectivele de politică.
Pe parcursul întregului proces, una dintre
principalele preocupări a fost nevoia de simplificare; aceasta ar trebui
realizată prin diverse metode, de exemplu, prin raționalizarea
ecocondiționalității și a instrumentelor de piață sau prin elaborarea unei
scheme de ajutoare destinate micilor fermieri. În plus, ecologizarea plăților
directe ar trebui astfel concepută încât să reducă la minimum sarcina administrativă,
inclusiv costurile controalelor.
3.           ELEMENTELE JURIDICE
ALE PROPUNERII
Se propune menținerea structurii actuale cu
doi piloni a PAC, în care măsurile obligatorii anuale cu aplicare generală din
cadrul pilonului I sunt completate cu măsuri voluntare mai bine adaptate
particularităților naționale și regionale în contextul unei abordări
programatice multianuale în cadrul pilonului II. Cu toate acestea, noua
configurare a plăților directe urmărește o mai bună valorificare a sinergiilor
cu pilonul II care, la rândul său, este inclus într-un cadru strategic comun în
vederea unei mai bune coordonării cu alte fonduri cu gestionare partajată ale
UE.
Pe această bază, se menține și structura
actuală alcătuită din patru instrumente juridice de bază, deși domeniul de
aplicare al regulamentului privind finanțarea a fost extins pentru a reuni
dispoziții comune în cadrul regulamentului cunoscut astăzi sub denumirea de
regulament orizontal.
Propunerile respectă principiul
subsidiarității. PAC este o politică cu adevărat comună: este un domeniu de
competențe partajate între UE și statele membre, gestionat la nivelul UE în
vederea menținerii unei agriculturi durabile și diversificate în întreaga UE și
a abordării unor aspecte transfrontaliere importante, precum combaterea
schimbărilor climatice și întărirea solidarității între statele membre. Având
în vedere importanța provocărilor viitoare pentru securitatea alimentară,
pentru mediu și pentru echilibrul teritorial, PAC rămâne o politică de
importanță strategică, al cărei scop este să asigure cea mai eficace reacție la
provocările din domeniul politicilor și cea mai eficientă utilizare a
resurselor bugetare. În plus, se propune menținerea structurării actuale a
instrumentelor în cei doi piloni, ceea ce lasă statelor membre o marjă de
manevră mai mare pentru a adapta soluțiile la particularitățile lor locale și
pentru a cofinanța pilonul II. Noul parteneriat european pentru inovare și
setul de instrumente pentru gestionarea riscurilor sunt incluse tot în pilonul
II. În același timp, politica va fi mai bine aliniată la strategia Europa 2020
(inclusiv un cadru comun cu alte fonduri ale UE) și vor fi introduse o serie de
îmbunătățiri și de elemente simplificatoare. În fine, analiza efectuată în
cadrul evaluării impactului ilustrează în mod clar costul statu‑quoului din
punctul de vedere al consecințelor economice, de mediu și sociale negative.
Regulamentul privind plățile directe prevede
norme comune pentru schema de plată de bază și plățile conexe. Pe baza reformei
din 2003 și a „bilanțului de sănătate” din 2008, care au decuplat plățile
directe de producție, condiționându-le totodată de respectarea cerințelor de
ecocondiționalitate, regulamentul urmărește în prezent să direcționeze mai bine
sprijinul destinat anumitor acțiuni, zone sau beneficiari și să pregătească
terenul pentru convergența nivelului sprijinului în și între statele membre. De
asemenea, regulamentul cuprinde o secțiune cu privire la sprijinul cuplat.
O schemă unică la nivelul UE, schema de plată
de bază, înlocuiește schema de plată unică și schema de plată unică pe
suprafață începând din 2014. Schema va funcționa pe baza drepturilor la plată
alocate la nivel național sau regional tuturor fermierilor în funcție de
numărul hectarelor lor eligibile în primul an de aplicare. Astfel modelul
regional, care a fost opțional în perioada actuală, este generalizat și
cuprinde efectiv în sistem toată suprafața agricolă. Normele cu privire la
gestionarea drepturilor și la rezerva națională urmează în mare parte normele
în vigoare.
În vederea unei repartizări mai echitabile a
sprijinului, valoarea drepturilor trebuie să conveargă la nivel național sau
regional spre o valoare uniformă. Acest lucru se face în mod progresiv pentru a
evita producerea unor perturbări majore.
Un element important îl constituie creșterea
performanței generale de mediu a PAC prin ecologizarea plăților directe cu
ajutorul anumitor practici agricole benefice pentru climă și mediu pe care
trebuie să le aplice toți fermierii, care depășesc cerințele de
ecocondiționalitate și care stau, la rândul lor, la baza măsurilor din cadrul
pilonului II.
Definiția fermierului activ determină o mai
bună direcționare către fermierul angajat cu adevărat în activități agricole,
legitimând astfel sprijinul. În plus, se prevede reducerea și plafonarea
progresivă a sprijinului destinat marilor beneficiari, luându-se în considerare
în mod corespunzător ocuparea forței de muncă.
Sunt prevăzute, de asemenea, următoarele plăți:
–
o plată (30% din plafonul național anual) pentru
fermierii care aplică practici agricole benefice pentru climă și mediu:
diversificarea culturilor, menținerea pajiștilor permanente și a zonelor de
interes ecologic. Agricultura ecologică beneficiază automat de această plată,
în timp ce fermierii din zonele Natura 2000 vor trebui să respecte cerințele
relevante în măsura în care acestea sunt coerente cu legislația privind Natura
2000;
–
o plată facultativă (până la 5% din plafonul
național anual) pentru fermierii din zonele care se confruntă cu constrângeri
naturale specifice (modul de delimitare a acestor zone este identic cu modul de
delimitare în scopuri legate de dezvoltarea rurală); prin această plată se
recunoaște că este necesar un ajutor pentru venit pentru a menține prezența în
zonele care se confruntă cu constrângeri naturale specifice și se completează
sprijinul existent în cadrul dezvoltării rurale;
–
o plată (până la 2% din plafonul național anual)
pentru instalarea tinerilor fermieri, care poate fi completată prin instituirea
unor ajutoare în cadrul dezvoltării rurale.
În același timp, regulamentul prevede o schemă
simplificată destinată micilor fermieri (până la 10% din plafonul național
anual), care pot primi astfel o plată forfetară care înlocuiește toate plățile
directe, și simplifică sarcina administrativă prin reducerea obligațiilor
acestor fermieri legate de ecologizare, de ecocondiționalitate și de controale.

Se prevede o schemă de sprijin cuplat
facultativ pentru anumite tipuri de activități agricole sau pentru anumite
sisteme agricole care se confruntă cu anumite dificultăți și care sunt deosebit
de importante din motive economice și/sau sociale; sprijinul se acordă în
măsura în care este necesar pentru a menține nivelurile actuale de producție
(până la 5% din plafonul național anual, cu posibilitatea de depășire a
acestuia în cazuri particulare).
În plus, regulamentul menține posibilitatea
acordării unor plăți directe naționale complementare Bulgariei și României și
include o plată specifică pentru bumbac.
Din perspectiva simplificării, noile plăți
directe se vor baza pe un singur tip de drepturi la plată și vor raționaliza
normele privind transferul, simplificând astfel gestionarea acestora;
armonizarea dispozițiilor privind plățile cuplate în cadrul unei singure
rubrici face cadrul juridic mai ușor de utilizat, iar schema destinată micilor
fermieri, cu cerințele și procedurile sale simplificate, va reduce birocrația
cu care se confruntă fermierii și va spori competitivitatea acestora.
4.           IMPLICAŢII BUGETARE
În conformitate cu propunerea privind CFM, o
parte semnificativă a bugetului UE trebuie să rămână în continuare dedicată
agriculturii, care reprezintă o politică comună de importanță strategică.
Astfel, în contextul prețurilor actuale, se propune alocarea a
317,2 miliarde EUR pentru pilonul I și a 101,2 miliarde EUR pentru pilonul
II, în perioada 2014-2020, în vederea desfășurării principalelor activități din
cadrul PAC.
Fondurile alocate pilonului I și pilonului II
sunt completate cu fonduri suplimentare de 17,1 miliarde EUR, din care 5,1
miliarde EUR pentru cercetare și inovare, 2,5 miliarde EUR pentru siguranța
alimentară și 2,8 miliarde EUR pentru ajutoarele alimentare acordate
persoanelor celor mai defavorizate, în cadrul altor rubrici din CFM; de
asemenea, se va constitui o nouă rezervă de 3,9 miliarde EUR pentru
situații de criză în sectorul agricol, iar 2,8 miliarde EUR vor fi
alocați Fondului european de ajustare la globalizare, care nu face parte din
CFM, ceea ce face ca bugetul total să se ridice la 435,6 miliarde EUR în
perioada 2014-2020.
În ceea ce privește distribuția sprijinului
între statele membre, propunerea prevede ca în cazul tuturor statelor membre în
care valoarea plăților directe este mai mică de 90 % din media UE să fie
acoperită o treime din acest decalaj. Plafoanele naționale prevăzute de
regulamentul privind plățile directe se calculează pe baza acestei propuneri.
Distribuirea sprijinului pentru dezvoltare
rurală se bazează pe criterii obiective legate de obiectivele de politică,
ținând seama de distribuția actuală. Așa cum se întâmplă în prezent, regiunile
mai puțin dezvoltate trebuie să beneficieze în continuare de rate de
cofinanțare mai ridicate, care se vor aplica și anumitor măsuri precum cele
privind transferul de cunoștințe, grupurile de producători, cooperarea și axa
Leader.
Se prevede un anumit grad de flexibilitate a
transferurilor între piloni (până la 5% din plățile directe): din pilonul I în
pilonul II pentru a permite statelor membre să își consolideze politica de
dezvoltare rurală și din pilonul II în pilonul I pentru statele membre în care
nivelul plăților directe rămâne mai mic de 90% din media UE.
Informații detaliate cu privire la impactul
financiar al propunerilor de reformă a PAC sunt prezentate în fișa financiară
care însoțește propunerile.
2011/0280 (COD)
Propunere de
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI
AL CONSILIULUI
de stabilire a unor norme privind plățile
directe acordate fermierilor prin scheme de sprijin în cadrul politicii
agricole comune
PARLAMENTUL EUROPEAN ŞI CONSILIUL
UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea
Uniunii Europene, în special articolul 42 și articolul 43 alineatul (2),
având în vedere Actul de aderare din 1979, în
special alineatul (6) din Protocolul nr. 4 privind bumbacul anexat la
acesta,
având în vedere propunerea Comisiei Europene[7],
după transmiterea proiectului de act
legislativ către parlamentele naționale,
având în vedere avizul Comitetului Economic și
Social European[8],
având în vedere avizul Comitetului Regiunilor[9],
după consultarea Autorității Europene pentru
Protecția Datelor[10],
hotărând în conformitate cu procedura
legislativă ordinară,
întrucât:
(1)
Comunicarea Comisiei către Parlamentul European,
Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind
„PAC în perspectiva anului 2020: Cum răspundem provocărilor viitorului legate
de alimentație, resurse naturale și teritorii”[11] prezintă
potențialele provocări, obiectivele și orientările pentru politica agricolă
comună (PAC) după 2013. În lumina dezbaterii pe marginea respectivei
comunicări, PAC trebuie reformată cu începere de la 1 ianuarie 2014. Reforma
respectivă trebuie să cuprindă toate instrumentele principale ale PAC, inclusiv
Regulamentul (CE) nr. 73/2009 al Consiliului din 19 ianuarie 2009 de stabilire
a unor norme comune pentru sistemele de ajutor direct pentru agricultori în
cadrul politicii agricole comune și de instituire a anumitor sisteme de ajutor
pentru agricultori, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1290/2005, (CE) nr.
247/2006, (CE) nr. 378/2007 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr.
1782/2003[12],. Ținând seama de
amploarea acestei reforme, este necesar ca Regulamentul (CE) nr. 73/2009
să fie abrogat și înlocuit cu un text nou. De asemenea, în măsura
posibilităților, reforma trebuie să raționalizeze și să simplifice
dispozițiile.
(2)
Prezentul regulament trebuie să conțină toate
elementele de bază cu privire la plata sprijinului acordat de Uniune
fermierilor și să stabilească criterii și condiții de acces la plățile
respective, care sunt legate inextricabil de respectivele elementele de bază.
(3)
Trebuie să se clarifice faptul că Regulamentul (UE)
nr. […] al Parlamentului European și al Consiliului din … privind finanțarea,
gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune[13]
[Regulamentul orizontal privind CAP: HZR] și dispozițiile adoptate în temeiul
acestuia trebuie să se aplice în legătură cu măsurile prevăzute de prezentul
regulament. Din motive de coerență cu alte instrumente juridice legate de PAC,
unele norme prevăzute în prezent de Regulamentul (CE) 73/2009 sunt stipulate
actualmente în Regulamentul (UE) nr. […][HZR], în special normele destinate să
garanteze respectarea obligațiilor prevăzute de dispozițiile privind plățile
directe, inclusiv controalele și aplicarea de măsuri și penalități
administrative în caz de neconformitate, normele legate de ecocondiţionalitate,
precum cerințele de reglementare în materie de gestionare, bunele condiții
agricole și de mediu, monitorizarea și evaluarea măsurilor relevante, precum și
norme legate de recuperarea plăților necuvenite.
(4)
În vederea completării sau modificării anumitor
elemente neesențiale ale prezentului regulament, trebuie să se delege Comisiei
competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 290 din
Tratat. Este deosebit de important ca, pe durata lucrărilor pregătitoare,
Comisia să desfășoare consultări corespunzătoare, inclusiv la nivel de experți.
Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia trebuie să asigure
transmiterea simultană, la timp și adecvată a documentelor relevante către
Parlamentul European și către Consiliu.
(5)
Pentru a se asigura condiții uniforme pentru
implementarea prezentului regulament și pentru a se evita concurența neloială
sau discriminarea între fermieri, trebuie să se confere Comisiei competențe de
executare în ceea ce privește: stabilirea plafonului național anual pentru
schema de plată de bază; adoptarea de norme privind cererile de alocare a
drepturilor la plată; adoptarea de măsuri privind retransferarea drepturilor la
plată nefolosite în rezerva națională; adoptarea unor cerințe legate de
notificarea către  autoritățile
naționale a transferării drepturilor la plată și de termenele în care trebuie
efectuată această notificare; stabilirea plafonului anual al plății destinate
practicilor agricole benefice pentru climă și mediu; stabilirea plafonului
anual al plății destinate zonelor care se confruntă cu constrângeri naturale; stabilirea
plafonului anual al plății destinate tinerilor fermieri; stabilirea plafoanelor
anuale pentru sprijinul cuplat facultativ; adoptarea de norme privind procedura
de evaluare și de aprobare a deciziilor în cadrul sprijinului cuplat
facultativ; adoptarea de norme privind procedura de autorizare și notificările
adresate producătorilor cu privire la autorizarea terenurilor și a soiurilor în
scopul acordării plății specifice pentru cultura de bumbac; elaborarea de norme
privind calcularea reducerii cuantumului plății specifice pentru cultura de
bumbac; adoptarea de norme privind cerințele generale de notificare.
Competențele respective trebuie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE)
nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie
2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de
control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de
către Comisie[14].
(6)
Comisia trebuie să adopte acte de punere în
aplicare care să fie aplicabile imediat atunci când motive de maximă urgență
impun acest lucru, în cazuri justificate corespunzător, legate de măsurile
excepționale de gestionare destinate să soluționeze problemele urgente și
neprevăzute care se pot ivi în unul sau mai multe state membre.
(7)
Obiectivele prezentului regulament pot fi realizate
mai eficient la nivelul Uniunii prin intermediul garanției multianuale a
finanțării acordate de Uniune și prin concentrarea asupra unor priorități clar
definite, având în vedere legăturile existente între prezentul regulament și
celelalte instrumente ale PAC, disparitățile dintre diversele zone rurale și
resursele financiare limitate ale statelor membre într-o Uniune extinsă. Prin
urmare, prezentul regulament este în concordanță cu principiul subsidiarității,
în conformitate cu articolul 5 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea
Europeană. Întrucât domeniul de aplicare al prezentului regulament este limitat
la ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivelor sale, acesta respectă, de
asemenea, principiul proporționalității, în conformitate cu articolul 5
alineatul (4) din tratatul respectiv.
(8)
Pentru a ține seama de noua legislație privind
schemele de sprijin care poate fi adoptată după intrarea în vigoare a
prezentului regulament, trebuie să se delege Comisiei competența de a adopta
acte în conformitate cu articolul 290, în scopul modificării listei schemelor
de sprijin reglementate de prezentul regulament.
(9)
Pentru a se ține seama de anumite elemente noi și
pentru a se garanta protecția drepturilor beneficiarilor, trebuie să se delege
Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din tratat,
în scopul stabilirii mai multor definiții privind accesul la sprijinul acordat
în temeiul prezentului regulament, al stabilirii cadrului în care statele
membre trebuie să definească activitățile minime care trebuie efectuate pe
suprafețele păstrate în mod natural într-o stare adecvată pentru pășunat sau
cultivare, precum și criteriile care trebuie îndeplinite de către fermieri a se
considera că aceștia au respectat obligația de menținere a suprafeței agricole
într-o stare adecvată pentru cultivare și criteriile pentru determinarea
predominanței ierbii și a altor plante furajere erbacee în ceea ce privește
pajiștile permanente.
(10)
Pentru a se garanta protecția drepturilor
beneficiarilor, trebuie să se delege Comisiei competența de a adopta acte în
conformitate cu articolul 290 din tratat, în scopul adoptării de norme privind
baza de calculare a reducerilor pe care statele membre urmează să le aplice
fermierilor în temeiul aplicării disciplinei financiare.
(11)
Pentru a se garanta că sumele destinate finanțării
PAC respectă plafoanele anuale menționate la articolul 16 alineatul (1) din
Regulamentul (UE) nr. […] [HZR], trebuie menținută o ajustare a nivelului
sprijinului direct în orice an calendaristic. Ajustarea plăților directe
trebuie aplicată numai plăților care urmează să fie acordate fermierilor și
care depășesc 5 000 EUR în anul calendaristic corespunzător. Având în
vedere nivelurile plăților directe destinate fermierilor din Bulgaria și
România în cadrul aplicării mecanismului de introducere progresivă a tuturor
plăților directe acordate în statele membre respective, acest instrument de
disciplină financiară nu trebuie să se aplice în statele membre respective
decât de la 1 ianuarie 2016.
(12)
Pentru a se ține seama de evoluțiile legate de
cuantumurile maxime totale ale plăților directe care pot fi acordate, inclusiv
cele care rezultă din deciziile care urmează să fie luate de statele membre cu
privire la transferurile dintre primul și al doilea pilon, trebuie să se delege
Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din
tratat, în scopul revizuirii plafoanelor naționale și a celor nete prevăzute de
prezentul regulament.
(13)
Experiența dobândită prin aplicarea diverselor
scheme de sprijin pentru fermieri demonstrează că sprijinul a fost, în unele
cazuri, acordat unor beneficiari al căror scop comercial nu era deloc, sau era
doar marginal, orientat către realizarea unei activități agricole, precum
aeroporturi, companii de căi ferate, societăți imobiliare și societăți care
administrează terenuri sportive. Pentru a asigura o mai bună orientare a
sprijinului, statele membre trebuie să se abțină de la a acorda plăți directe
unor asemenea persoane fizice și juridice Fermierii mai mici cu jumătate de
normă contribuie în mod direct la vitalitatea zonelor rurale, motiv pentru care
aceștia nu trebuie împiedicați să primească ajutoare directe.
(14)
Pentru a evita o sarcină administrativă excesivă
cauzată de gestionarea plății unor sume mici, statele membre nu trebuie, în
general, să acorde plăți directe în cazul în care plata ar fi mai mică de 100 EUR
sau în cazul în care suprafața eligibilă a exploatației pentru care se solicită
sprijin ar fi mai mică de un hectar. Totuși, deoarece structurile economiilor
agricole ale statelor membre variază considerabil și pot să fie foarte diferite
față de structura unei ferme medii din Uniune, statele membre trebuie să fie
autorizate să aplice praguri minime care să reflecte propria lor situație
particulară. Datorită structurii foarte specifice a agriculturii din regiunile
ultraperiferice și din insulele mici din Marea Egee, statele membre trebuie să
poată decide dacă în regiunile respective trebuie sau nu să se aplice vreun
prag minim. Mai mult, statele membre trebuie să aibă posibilitatea de a opta
pentru implementarea unuia dintre cele două tipuri de prag minim, luând în
considerare particularitățile structurilor sectoarelor lor agricole. Întrucât
ar fi posibil să se acorde plăți fermierilor deținători ai așa-numitelor
exploatații „fără teren”, aplicarea pragului bazat pe suprafață ar fi
ineficientă. În consecință, acestor fermieri trebuie să li se aplice cuantumul
minim legat de sprijin. Pentru a se asigura tratamentul egal al fermierilor din
Bulgaria și România, ale căror plăți directe fac obiectul introducerii
progresive, pragul minim trebuie să se bazeze pe cuantumurile finale care
urmează să fie acordate la încheierea procesului de introducere progresivă.
(15)
Repartizarea sprijinului direct pentru venit între
fermieri se caracterizează prin faptul că se alocă sume disproporționate unui
număr destul de redus de mari beneficiari. Datorită economiilor de mari
proporții, beneficiarii mai mari nu necesită același nivel de sprijin unitar
pentru ca obiectivul sprijinului pentru venit să fie atins în mod eficient. În
plus, datorită potențialului lor de adaptare, marilor beneficiari le este mai
ușor să funcționeze cu niveluri mai reduse de sprijin unitar. Prin urmare,
pentru a îmbunătăți repartizarea plăților între fermieri, este corect să se
introducă un sistem pentru marii beneficiari, în care nivelul sprijinului să
fie redus progresiv și, în cele din urmă, plafonat. Acest sistem trebuie să
țină însă seama de intensitatea muncii remunerate pentru a se evita efectele
disproporționate asupra exploatațiilor mari cu foarte mulți angajați. Respectivele
niveluri maxime nu trebuie să se aplice plăților acordate pentru practici
agricole benefice pentru climă și mediu, întrucât acest lucru ar putea
determina reducerea efectelor benefice pe care acestea urmăresc să le
realizeze. Pentru ca plafonarea să devină eficace, statele membre trebuie să
stabilească anumite criterii pentru a evita tranzacțiile abuzive ale unor
fermieri care doresc să evite efectele acesteia. Veniturile obținute prin
reducerea și de plafonarea plăților destinate marilor beneficiari trebuie să
rămână în statele membre în care au fost generate și trebuie să fie utilizate
pentru finanțarea de proiecte care aduc o contribuție semnificativă în domeniul
inovării, în temeiul Regulamentului (UE) nr. […] al Parlamentului European și
al Consiliului din … privind sprijinul pentru dezvoltarea rurală acordat din
Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR)[15] [RDR].
(16)
Pentru a facilita implementarea plafonării, în
special în ceea ce privește procedurile pentru acordarea de plăți directe
fermierilor și transferurile corespunzătoare către dezvoltarea rurală, trebuie
să se stabilească plafoane nete pentru fiecare stat membru, pentru a se limita
plățile care trebuie acordate fermierilor în urma aplicării plafonării. Pentru
a se ține seama de particularitățile sprijinului PAC acordat în conformitate cu
Regulamentul (CE) nr. 247/2006 al Consiliului din 30 ianuarie 2006 privind
măsurile specifice din domeniul agriculturii în favoarea regiunilor
ultraperiferice ale Uniunii[16] și cu Regulamentul (CE)
nr. 1405/2006 al Consiliului din 18 septembrie 2006 de stabilire a măsurilor
specifice în domeniul agriculturii în favoarea insulelor mici din Marea Egee și
de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1782/2003[17],
precum și de faptul că aceste plăți directe nu fac obiectul plafonării,
plafonul net pentru statele membre în cauză nu trebuie să includă plățile
directe respective.
(17)
Trebuie să se specifice că dispozițiile prezentului
regulament care ar putea duce la o acțiune din partea statului membru
susceptibilă de a reprezenta ajutor de stat, sunt excluse de la aplicarea
normelor privind ajutoarele de stat, dat fiind că dispozițiile în cauză includ
condiții adecvate pentru acordarea sprijinului sau prevăd adoptarea unor astfel
de condiții de către Comisie, pentru a preveni denaturarea excesivă a
concurenței.
(18)
Pentru îndeplinirea obiectivelor PAC, poate fi
necesar ca schemele de sprijin să fie adaptate circumstanțelor în schimbare și,
dacă este cazul, în termene scurte. Prin urmare, este necesar să se prevadă o
posibilă revizuire a schemelor, în special având în vedere evoluția situației
economice sau situația bugetară, ceea ce presupune că beneficiarii nu se pot
baza pe imuabilitatea condițiilor de acordare a sprijinului.
(19)
Fermierii din statele membre care au aderat la
Uniunea Europeană la 1 mai 2004 sau ulterior au primit plăți directe pe baza
unui mecanism de introducere progresivă prevăzut în actele de aderare
corespunzătoare. În cazul Bulgariei și al României, acest mecanism va rămâne în
vigoare în 2014 și în 2015. În plus, respectivele state membre au fost
autorizate să acorde plăți directe naționale complementare. Posibilitatea de
acordare a acestor plăți trebuie menținută în cazul Bulgariei și al României
până la introducerea progresivă integrală a acestora.
(20)
În vederea asigurării unei mai bune distribuții a
sprijinului între terenurile agricole din Uniune, inclusiv în statele membre
care au aplicat schema de plată unică pe suprafață prevăzută de Regulamentul
(CE) nr. 73/2009, o nouă schemă de plată de bază trebuie să înlocuiască schema
de plată unică prevăzută de Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 al Consiliului din
29 septembrie 2003 de stabilire a normelor comune pentru schemele de sprijin
direct în cadrul politicii agricole comune și de stabilire a anumitor scheme de
sprijin pentru agricultori[18] și menținută în
Regulamentul (CE) nr. 73/2009, care a combinat mecanismele de sprijin existente
anterior într-o schemă unică de plăți directe decuplate. Această măsură trebuie
să determine expirarea drepturilor la plată obținute în temeiul regulamentelor
respective și alocarea de drepturi la plată noi, deși tot pe baza numărului de
hectare eligibile aflate la dispoziția fermierilor în primul an de implementare
a schemei.
(21)
Datorită integrării succesive a mai multor sectoare
în schema de plată unică și perioadei următoare de ajustare acordate
fermierilor, a devenit tot mai dificil să se justifice prezența unor diferențe
individuale semnificative în ceea ce privește nivelul sprijinului pe hectar,
rezultate din utilizarea referințelor istorice. Prin urmare, sprijinul direct
pentru venit trebuie să fie distribuit mai echitabil între statele membre, prin
reducerea legăturii cu referințele istorice și având în vedere contextul
general al bugetului Uniunii. Pentru a se asigura o repartizare mai egală a
sprijinului direct, ținându-se totodată seama de diferențele care persistă în
ceea ce privește nivelul salariilor și costurile de producție, nivelurile
sprijinului direct pe hectar trebuie să fie ajustate progresiv. În perioada în
cauză, toate statele membre care acordă plăți directe sub nivelul de 90% din
media UE trebuie să elimine o treime din decalajul dintre nivelul lor actual și
acest nivel. Această convergență trebuie să fie finanțată proporțional de către
toate statele membre care acordă plăți directe peste media Uniunii. În plus,
toate drepturile la plată activate în 2019 într-un stat membru sau într-o
regiune trebuie să aibă o valoare unitară uniformă, ca urmare a convergenței
către această valoare care trebuie obținută prin măsuri lineare în cursul
perioadei de tranziție. Cu toate acestea, pentru a se evita consecințele
financiare perturbatoare pentru fermieri, statele membre care au utilizat
schema de plată unică și în special modelul istoric, trebuie autorizate ca, la
calcularea valorii drepturilor la plată în primul an de aplicare a noii scheme,
să țină seama, parțial, de factori istorici. Dezbaterea privind următorul cadru
financiar multianual pentru perioada care începe în 2021 trebuie să axeze, de
asemenea, asupra obiectivului de convergență totală prin distribuirea în mod
egal a sprijinului direct în întreaga Uniune Europeană pe durata perioadei
respective.
(22)
Experiența dobândită prin aplicarea schemei de
plată unică arată că unele dintre principalele elemente ale acesteia trebuie
păstrate, inclusiv stabilirea plafoanelor naționale pentru a se garanta că
nivelul total al sprijinului nu depășește actualele constrângeri bugetare.
Statele membre trebuie, de asemenea, să creeze în continuare o rezervă
națională care trebuie să fie folosită pentru a facilita participarea a noi
tineri fermieri la schemă sau care poate fi utilizată pentru a lua în
considerare necesitățile specifice din anumite regiuni. Normele privind
transferul și utilizarea drepturilor la plată trebuie menținute dar, dacă este
posibil, simplificate.
(23)
Pentru a se garanta protecția drepturilor
beneficiarilor și pentru a se clarifica situațiile specifice care pot apărea în
cursul aplicării schemei de plată de bază, trebuie să se delege Comisiei
competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din tratat, în
scopul adoptării de norme privind eligibilitatea și accesul fermierilor la
schema de plată de bază în caz de moștenire și de moștenire anticipată, în caz
de moștenire prin contract de arendare, de schimbare a formei sau a denumirii
juridice, precum și în caz de fuziune sau de scindare a exploatației; în scopul
adoptării de norme privind calcularea valorii și a numărului de drepturi la
plată sau a creșterii valorii acestora în ceea ce privește alocarea de drepturi
la plată, inclusiv norme privind posibilitatea de a stabili o valoare și un
număr provizoriu de drepturi la plată sau o creștere provizorie a valorii
drepturilor la plată alocate pe baza cererii fermierului, norme privind
condițiile de stabilire a valorii și a numărului provizoriu și definitiv de
drepturi la plată, precum și norme referitoare la cazurile în care un contract
de vânzare sau de arendare ar putea afecta alocarea unor drepturi la plată; în
scopul adoptării de norme privind modificarea valorii unitare a drepturilor la
plată în cazul părților de drepturi la plată și criterii pentru alocarea
drepturilor la plată în conformitate cu utilizarea rezervei naționale și
fermierilor care nu au solicitat sprijin în 2011.
(24)
            Pentru a se asigura gestionarea
adecvată a drepturilor la plată, trebuie să se delege Comisiei competența de a
adopta acte în conformitate cu articolul 290 din tratat în scopul adoptării de
norme privind declararea și activarea drepturilor la plată.
(25)
În ceea ce privește cânepa, trebuie menținute
măsuri specifice prin care să se evite ascunderea culturilor ilicite printre
cele care pot beneficia de plata de bază și care să nu afecteze astfel
organizarea comună a pieței în sectorul cânepii. Prin urmare, plățile trebuie
să fie acordate în continuare doar pentru suprafețe cultivate cu soiuri de
cânepă care oferă anumite garanții în ceea ce privește conținutul de substanțe
psihotrope. În vederea protejării sănătății publice, trebuie să se delege
Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din
tratat în scopul adoptării de norme prin care să se condiționeze acordarea
plăților de utilizarea semințelor certificate de anumite soiuri de cânepă și
prin care să se stabilească procedura pentru determinarea soiurilor de cânepă
și pentru verificarea conținutului lor de tetrahidrocanabinol.
(26)
Unul dintre obiectivele noii PAC este sporirea
performanței de mediu prin introducerea, în cadrul plăților directe, a unei
componente obligatorii de „ecologizare”, care va sprijini practicile agricole
benefice pentru climă și mediu aplicabile în întreaga Uniune. În acest scop,
statele membre trebuie să utilizeze o parte din plafoanele lor naționale pentru
plăți directe pentru a acorda o plată anuală, pe lângă plata de bază, pentru
practicile obligatorii care trebuie aplicate de către fermierii care abordează
în mod prioritar obiectivele strategice în domeniul climei și al mediului.
Practicile respective trebuie să ia forma unor acțiuni simple, generalizate,
necontractuale și anuale care depășesc cadrul ecocondiționalității și sunt
legate de agricultură, precum diversificarea culturilor, întreținerea
pajiștilor permanente și zonele de interes ecologic. Caracterul obligatoriu al
practicilor respective trebuie să se aplice și fermierilor ale căror exploatații
sunt integral sau parțial situate în zonele „Natura 2000”, care fac
obiectul Directivei 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea
habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică[19], și al Directivei 2009/147/CE a Parlamentului European și a
Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind conservarea păsărilor
sălbatice[20], câtă vreme aceste practici sunt compatibile cu obiectivele
directivelor respective. Fermierii care îndeplinesc condițiile prevăzute de
Regulamentul (CE) nr. 834/2007 al Consiliului din 28 iunie 2007
privind producția ecologică și etichetarea produselor ecologice, precum și de
abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 2092/91[21] trebuie să beneficieze de componenta „ecologizare” fără a îndeplini
nicio altă obligație, având în vedere beneficiile de mediu recunoscute ale
sistemelor agricole ecologice. Nerespectarea componentei „ecologizare”
trebuie să conducă la aplicarea de penalități pe baza articolului 65 din
Regulamentul (UE) nr. […] [HZR].
(27)
Pentru a se garanta că obligațiile la care face
referire măsura privind diversificarea culturilor sunt aplicate în mod
proporțional și nediscriminatoriu și conduc la ameliorarea protecției mediului,
trebuie să se delege Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul
290 din tratat, în scopul adoptării definiției termenului „cultură” și a
normelor privind aplicarea măsurii respective.
(28)
Pentru a se garanta că terenurile cu pajiști
permanente sunt menținute ca atare de către fermieri, trebuie să se delege
Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din
tratat, în scopul adoptării de norme privind aplicarea măsurii respective.
(29)
Pentru a se asigura implementarea în mod eficient
și coerent a măsurii privind zonele de interes ecologic, ținându-se totodată
seama de particularitățile statelor membre, trebuie să se delege Comisiei
competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din tratat,
în scopul definirii mai amănunțite a tipurilor de zone de interes ecologic
menționate în cadrul măsurii respective și în scopul adăugării și al definirii
altor tipuri de zone de interes ecologic care pot fi luate în considerare în
vederea respectării procentajului menționat în cadrul măsurii respective.
(30)
În vederea promovării dezvoltării durabile a agriculturii
în zone care se confruntă cu constrângeri naturale specifice, statele membre
trebuie să poată utiliza o parte din plafoanele lor naționale pentru plăți
directe pentru a acorda tuturor fermierilor care își desfășoară activitatea în
aceste zone, pe lângă plata de bază, o plată anuală pe suprafață. Plata
respectivă nu trebuie să înlocuiască sprijinul acordat în cadrul programelor de
dezvoltare rurală și nu trebuie acordată fermierilor din zonele care au fost
desemnate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului din
20 septembrie 2005 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din
Fondul European Agricol pentru Dezvoltare Rurală (FEADR)[22],
dar care nu au fost desemnate în conformitate cu articolul 46 alineatul (1) din
Regulamentul (UE) nr. […] al Parlamentului European și al Consiliului din …
privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul European Agricol
pentru Dezvoltare Rurală (FEADR)[23] [RDR].
(31)
Crearea și dezvoltarea de către tinerii fermieri a
unor noi activități economice în sectorul agricol reprezintă o provocare din
punct de vedere financiar și constituie un element de care trebuie să se țină
seama la alocarea și direcționarea plăților directe. Această dezvoltare este
esențială pentru competitivitatea sectorului agricol din Uniune și, din acest
motiv, trebuie instituit un ajutor pentru venit destinat tinerilor fermieri
care își încep activitățile agricole, pentru a facilita stabilirea inițială a
tinerilor fermieri și, ulterior, ajustarea structurală a exploatațiilor
acestora. Statele membre trebuie poată utiliza o parte din plafoanele lor
naționale pentru plățile directe pentru a acorda tinerilor fermieri, pe lângă
plata de bază, o plată anuală pe suprafață. Plata respectivă trebuie acordată
numai în cursul unei perioade de maximum cinci ani, întrucât trebuie să acopere
numai perioada inițială a activității economice și nu trebuie să devină un
ajutor de exploatare.
(32)
Pentru a garanta protecția drepturilor
beneficiarilor și pentru ca aceștia să nu facă obiectul discriminării, trebuie
să se delege Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul
290 din tratat, în scopul definirii condițiilor în care o persoană juridică
poate fi considerată eligibilă pentru a primi plata destinată tinerilor fermieri,
și mai ales în scopul definirii aplicării limitei de vârstă uneia sau mai
multor persoane fizice care fac parte din persoana juridică.
(33)
Statele membre trebuie autorizate să utilizeze o
parte din plafoanele lor naționale pentru plățile directe pentru acordarea de
sprijin cuplat în anumite sectoare, în cazuri bine definite. Resursele care pot
fi utilizate pentru orice sprijin cuplat trebuie limitate la un nivel
corespunzător, permițându-se totodată acordarea acestui sprijin în statele
membre sau în regiunile lor specifice care se confruntă cu situații speciale,
acolo unde anumite tipuri de activități agricole sau anumite sectoare agricole
sunt deosebit de importante din motive economice, de mediu și/sau sociale.
Statele membre trebuie autorizate să folosească până la 5 % din plafoanele lor
naționale pentru acordarea acestui sprijin sau 10 % dacă, în aceste state
membre, nivelul sprijinului cuplat a depășit 5 % cel puțin într-unul dintre
anii din perioada 2010-2013. Cu toate acestea, în cazuri justificate corespunzător
în care se demonstrează că o regiune are anumite necesități sensibile și sub
rezerva aprobării de către Comisie, statele membre trebuie autorizate să
utilizeze peste 10 % din plafonul lor național. Sprijinul cuplat trebuie
acordat numai în măsura în care este necesar pentru crearea unui stimulent în
vederea menținerii nivelurilor actuale de producție în regiunile respective.
Acest sprijin trebuie să fie disponibil, de asemenea, pentru fermierii care, la
31 decembrie 2013, dețin drepturi speciale de plată alocate în
temeiul Regulamentului (CE) nr. 1782/2003 și al Regulamentului (CE)
nr. 73/2009 și care nu dispun de hectare eligibile pentru activarea drepturilor
la plată. În ceea ce privește aprobarea sprijinului cuplat facultativ care
depășește 10 % din plafonul național anual stabilit pentru fiecare stat
membru, trebuie să se delege Comisiei și competența de a adopta acte de punere
în aplicare, fără a se aplica Regulamentul (UE) nr. 182/2011.
(34)
Pentru a se asigura utilizarea eficientă și
direcționată a fondurilor UE și pentru a evita dubla finanțare în cadrul altor
instrumente de sprijin similare, trebuie să se delege Comisiei competența de a
adopta acte în conformitate cu articolul 290 din tratat în scopul definirii
adoptării de norme privind condițiile pentru acordarea sprijinului cuplat
facultativ și de norme privind coerența acestuia cu alte măsuri ale Uniunii și
privind cumularea sprijinului.
(35)
În ceea ce privește sectorul bumbacului,
Regulamentul (CE) nr. 73/2009 a considerat necesară menținerea unei legături
între o parte a sprijinului și cultivarea bumbacului, printr-o plată per hectar
eligibil specifică acestei culturi, în scopul prevenirii oricărui risc de
dezorganizare a producției în regiunile producătoare de bumbac, luând în
considerare toți factorii care influențează această alegere. Această opțiune
trebuie menținută în conformitate cu obiectivele stabilite în
Protocolul nr. 4 privind bumbacul, anexat la Actul de aderare din
1979.
(36)
Pentru a permite aplicarea eficientă a plății
specifice pentru cultura de bumbac, trebuie să se delege Comisiei competența de
a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din tratat în scopul adoptării
de norme și condiții pentru autorizarea terenurilor și a soiurilor în ceea ce
privește plata specifică pentru cultura de bumbac și de norme privind
condițiile de acordare a respectivei plăți specifice, privind cerințele de
eligibilitate și practicile agronomice, privind criteriile pentru aprobarea
organizațiilor interprofesionale, privind obligațiile producătorilor și privind
situația în care organizația interprofesională aprobată nu respectă criteriile
respective.
(37)
În capitolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 637/2008
din 23 iunie 2008 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1782/2003 și de
stabilire a programelor naționale de restructurare pentru sectorul bumbacului[24]
se prevedea că fiecare stat membru producător de bumbac trebuie să prezinte
Comisiei fie, o dată la patru ani și pentru prima dată până la
1 ianuarie 2009, un proiect de program de restructurare pe patru ani,
fie, până la 31 decembrie 2009, un proiect unic de program de
restructurare modificat pentru o perioadă de opt ani. Experiența a demonstrat
că pentru restructurarea sectorului bumbacului ar fi mai utile alte măsuri,
inclusiv cele din cadrul programelor de dezvoltare rurală finanțate în temeiul
Regulamentului (UE) nr.[…] [RDR], ceea ce ar permite, de asemenea, o mai bună
coordonare cu măsurile din alte sectoare. Cu toate acestea, trebuie respectate
drepturile dobândite și așteptările legitime ale întreprinderilor deja
implicate în programe de restructurare. Prin urmare, programele de patru sau de
opt ani aflate în curs trebuie autorizate să continue până la sfârșit. Programele
trebuie însă încheiate la finalul perioadei respective. Fondurile disponibile
rămase după încheierea programelor de patru ani ar putea fi integrate ulterior,
începând din 2014, în fondurile disponibile ale Uniunii destinate măsurilor de dezvoltare
rurală. Fondurile disponibile rămase după încheierea programelor de opt ani nu
ar fi utile pentru programele de dezvoltare rurală în 2018, având în vedere
perioada de programare, și prin urmare ar fi mai util dacă acestea ar fi
transferate în contul schemelor de sprijin prevăzute în prezentul regulament,
după cum se stipulează deja la articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf din
Regulamentul (CE) nr. 637/2008. Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 637/2008 va
deveni caduc începând cu 1 ianuarie 2014 sau cu 1 ianuarie 2018 în
ceea ce privește statele membre care desfășoară programe de patru sau,
respectiv, de opt ani. Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 637/2008 trebuie
abrogat.
(38)
Trebuie instituită o schemă simplă și specifică
destinată micilor fermieri pentru a reduce costurile administrative aferente
gestionării și controlării sprijinului direct. În acest scop, trebuie
instituită o plată forfetară care să înlocuiască toate plățile directe. Trebuie
introduse norme care să prevadă simplificarea formalităților, printre altele
prin reducerea obligațiilor impuse micilor fermieri, cum sunt cele legate de
depunerea cererilor pentru sprijin, de practicile agricole benefice pentru
climă și mediu, de ecocondiționalitate și de controale, în conformitate cu
Regulamentul (UE) nr. […] [HZR], fără a periclita atingerea
obiectivelor generale ale reformei, înțelegându-se că legislația Uniunii,
astfel cum este menționată în anexa II la Regulamentul (UE) nr. […] [HZR], se
aplică micilor fermieri. Obiectivul schemei respective trebuie să fie
sprijinirea structurii agricole existente a fermelor mici din Uniune, fără a
împiedica dezvoltarea spre structuri mai competitive. Din acest motiv, accesul
la schemă trebuie limitat la exploatațiile existente.
(39)
Pentru a proteja drepturile fermierilor, trebuie să
se delege Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290
din tratat în scopul adoptării de norme privind participarea la schema pentru
micii fermieri în caz de modificare a situației fermierului participant.
(40)
            În vederea simplificării și pentru a
ține seama de situația specifică a regiunilor ultraperiferice, plățile directe
din aceste regiuni trebuie gestionate în cadrul programelor de sprijin
instituite prin Regulamentul (CE) nr. 247/2006. În consecință, dispozițiile
prezentului regulament referitoare la schema de plată de bază și la plățile
conexe, precum și la sprijinul cuplat nu trebuie să se aplice în regiunile
respective.
(41)
Sunt necesare notificări din partea statelor membre
în scopul aplicării prezentului regulament și în scopul monitorizării,
analizării și gestionării plăților directe.  Pentru a se asigura buna
aplicare a normelor conținute în prezentul regulament, trebuie să se delege
Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din
tratat în scopul adoptării măsurilor necesare privind notificările care trebuie
făcute de către statele membre sau în scopul verificării, al controlării, al
monitorizării, al evaluării și al auditării plăților directe, în scopul
implementării acordurilor internaționale, inclusiv a cerințelor de notificare
prevăzute în acordurile respective, precum și în scopul adoptării de norme
privind stabilirea naturii și a tipului de informații care trebuie notificate,
privind metodele de notificare și privind drepturile de acces la informații sau
la sistemele de informații și condițiile și mijloacele de publicare a
informațiilor.
(42)
Se aplică legislația Uniunii privind protecția
persoanelor în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și
privind libera circulație a acestor date, în special Directiva 95/46/CE a
Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind
protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu
caracter personal și libera circulație a acestor date[25]
și Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al
Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor
fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către
instituțiile și organismele comunitare și privind libera circulație a acestor
date[26].
(43)
În vederea consolidării politicii lor de dezvoltare
rurală, statele membre trebuie să aibă posibilitatea de a transfera fonduri din
plafonul lor pentru plăți directe către sprijinul destinat dezvoltării rurale.
În același timp, statele membre în care nivelul sprijinului direct rămâne sub
90% din nivelul mediu al Uniunii trebuie să aibă posibilitatea de a transfera
fonduri din sprijinul pe care îl alocă pentru dezvoltarea rurală către plafonul
lor pentru plăți directe. Aceste alegeri trebuie făcute, în anumite limite, o
singură dată pentru întreaga perioadă de aplicare a prezentului regulament.
(44)
Pentru a se asigura o tranziție fără probleme de la
măsurile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 73/2009 la cele prevăzute
de prezentul regulament, trebuie să se delege Comisiei competența de a adopta
acte în conformitate cu articolul 290 din tratat, în scopul adoptării
măsurilor necesare pentru protejarea drepturilor dobândite și a așteptărilor
legitime ale fermierilor,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
CUPRINS
EXPUNERE DE MOTIVE.......................................................................................................... 2
1........... CONTEXTUL PROPUNERII....................................................................................... 2
2........... REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE
INTERESATE ȘI EVALUAREA IMPACTULUI     5
3........... ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII........................................................... 7
4........... IMPLICAŢII BUGETARE............................................................................................ 9
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL
CONSILIULUI de stabilire a unor norme privind plățile directe acordate
fermierilor prin scheme de sprijin în cadrul politicii agricole comune..................... 11
TITLUL I  DOMENIU DE APLICARE ȘI
DEFINIȚII............................................................ 25
TITLUL II  DISPOZIȚII GENERALE PRIVIND
PLĂȚILE DIRECTE.................................... 28
CAPITOLUL 1  Norme comune privind
plățile directe.............................................................. 28
CAPITOLUL 2  Dispoziții aplicabile
Bulgariei și României....................................................... 32
TITLUL III  SCHEMA DE PLATĂ DE BAZĂ ȘI
PLĂȚILE CONEXE................................... 33
CAPITOLUL 1  Schema de plată de bază.................................................................................. 33
Secțiunea 1  Instituirea schemei de
plată de bază........................................................................ 33
Secțiunea 2  Rezerva națională................................................................................................ 37
Secțiunea 3  Implementarea schemei de
plată de bază................................................................ 38
CAPITOLUL 2  Plata pentru practici
agricole benefice pentru climă și mediu.............................. 42
CAPITOLUL 3  Plata pentru zone care se
confruntă cu constrângeri naturale............................... 44
CAPITOLUL 4  Plata pentru tinerii
fermieri................................................................................. 46
TITLUL IV  SPRIJINUL CUPLAT........................................................................................... 48
CAPITOLUL 1  Sprijinul cuplat facultativ................................................................................... 48
CAPITOLUL 2  Plata specifică pentru
cultura de bumbac........................................................... 51
Titlul V  Schema pentru micii
fermieri........................................................................................... 54
TITLUL VI  programe naționale de
restructurare pentru sectorul bumbacului.............................. 56
TITLUL VII  DISPOZIȚII FINALE.......................................................................................... 57
CAPITOLUL 1  Notificări și situații de
urgență...................................................................... 57
CAPITOLUL 2  Delegarea de competențe și
dispoziții de implementare................................. 58
CAPITOLUL 3  Dispoziții finale și
tranzitorii............................................................................ 59
ANEXA I  Lista schemelor de sprijin.......................................................................................... 61
ANEXA II  Plafoanele naționale
menționate la articolul 6......................................................... 62
ANEXA III  Plafoanele nete menționate
la articolul 7................................................................. 63
ANEXA IV  Coeficienți care urmează să
se aplice în temeiul articolului 10 alineatul (1)............... 64
ANEXA V  Dispozițiile financiare
aplicabile Bulgariei și României, menționate la articolele 16 și 17  65
ANEXA VI  Suprafața medie a exploatației
agricole care urmează să fie aplicată în temeiul articolului 36 alineatul (5)  66
ANEXA VII  TABEL DE CORESPONDENȚĂ....................................................................... 67
FIȘĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ...................................................................................... 75
TITLUL I
DOMENIU DE APLICARE ȘI DEFINIȚII
Articolul 1
Domeniu
de aplicare
Prezentul regulament stabilește:
(a)          norme comune privind plățile
acordate direct fermierilor în cadrul schemelor de sprijin enumerate în anexa I
(denumite în continuare „plăți directe”);
(b)          norme specifice privind:
(i)      o plată de bază pentru fermieri
(denumită în continuare „schema de plată de bază”),
(ii)     o plată pentru fermierii care aplică
practici agricole benefice pentru climă și mediu;
(iii)     o plată facultativă pentru fermierii
din zonele care se confruntă cu constrângeri naturale;
(iv)    o plată pentru tinerii fermieri care își
încep activitatea agricolă;
(v)     o schemă de sprijin cuplat facultativ;
(vi)    o plată specifică pentru cultura de
bumbac;
(vii)    o schemă simplificată pentru micii
fermieri;
(viii)   un cadru care să permită Bulgariei și
României să completeze plățile directe.
Articolul 2
Modificarea
anexei I
Se deleagă
Comisiei competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 55
în scopul modificării listei schemelor de sprijin prevăzute în anexa I.
Articolul 3
Aplicarea
în regiunile ultraperiferice și în insulele mici din Marea Egee
Articolul 11 nu se aplică în regiunile
ultraperiferice ale Uniunii menționate la articolul 349 din tratat, denumite în
continuare „regiuni ultraperiferice” și nici plăților directe acordate în
insulele mici din Marea Egee în conformitate cu Regulamentul (CE) nr.
1405/2006.
Titlurile III, IV
și V nu se aplică în regiunile ultraperiferice.
Articolul 4
Definiții
1.           În sensul prezentului
regulament, se aplică următoarele definiții:
(a)          „fermier” înseamnă o persoană fizică
sau juridică sau un grup de persoane fizice sau juridice, indiferent de
statutul juridic pe care grupul și membrii săi îl dețin în temeiul legislației
naționale, a cărei au a cărui exploatație se află pe teritoriul Uniunii definit
la articolul 52 din Tratatul privind Uniunea Europeană, coroborat cu articolele
349 și 355 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, și care
desfășoară o activitate agricolă;
(b)          „exploatație” înseamnă ansamblul
unităților utilizate pentru activități agricole și gestionate de un fermier,
situate pe teritoriul aceluiași stat membru;
(c)          „activitate agricolă” înseamnă:
–
creșterea sau cultivarea de produse agricole,
inclusiv recoltarea, mulgerea, reproducerea animalelor și întreținerea acestora
în scopuri agricole;
–
menținerea suprafeței agricole într-o stare care o
face adecvată pentru pășunat sau pentru cultivare, fără nicio acțiune
pregătitoare specială care depășește cadrul metodelor și al utilajelor agricole
tradiționale, sau
–
efectuarea unei activități minime, care urmează să
fie stabilită de către statele membre, pe suprafețele agricole menținute în mod
natural într-o stare adecvată pentru pășunat sau pentru cultivare;
(d)          „produse agricole” înseamnă
produsele enumerate în anexa I la tratat, cu excepția produselor pescărești, precum
și bumbacul;
(e)          „suprafață agricolă” înseamnă orice
suprafață de teren arabil, de pajiște permanentă sau cultivată cu culturi
permanente;
(f)           „terenuri arabile” înseamnă
terenuri cultivate în scopul producției de culturi sau o suprafață disponibilă
pentru producția de culturi, dar scoase temporar din circuitul agricol,
inclusiv pârloagele, în conformitate cu articolele 22, 23 și 24 din
Regulamentul (CE) nr. 1257/1999, cu articolul 39 din Regulamentul (CE) nr.
1698/2005 și cu articolul 29 din Regulamentul (UE) nr. […] [RDR],
indiferent dacă terenul respectiv este sau nu acoperit cu sere sau cu un mijloc
de protecție fix sau mobil;
(g)          „culturi permanente” înseamnă
culturile pentru care nu se practică un sistem de rotație, altele decât
pajiștile permanente, care ocupă terenurile pentru o perioadă de cinci ani sau
mai mult și care produc recolte repetate, inclusiv pepinierele și speciile
forestiere cu ciclu de producție scurt;
(h)          „pajiști permanente” înseamnă
terenuri consacrate producției de iarbă și de alte plante furajere erbacee
(cultivate sau spontane) care nu au făcut parte din sistemul de rotație a
culturilor din exploatație timp de cel puțin cinci ani; această noțiune poate
include și alte specii adecvate pentru pășunat, cu condiția să rămână predominante
iarba și alte plante furajere erbacee;
(i)           „iarbă sau alte plante furajere
erbacee” înseamnă toate plantele erbacee care se găsesc în mod tradițional pe
pășunile naturale sau care, în statul membru în cauză, sunt incluse în mod
normal în amestecurile de semințe pentru pășuni sau pajiști (indiferent dacă
sunt sau nu utilizate pentru pășunatul animalelor);
(j)           „pepiniere” înseamnă următoarele
suprafețe plantate cu plante tinere lemnoase cultivate în aer liber, destinate
transplantării ulterioare:
–
pepiniere viticole și vii-mamă pentru
portaltoi;
–
pepiniere de pomi fructiferi și de fructe de
pădure;
–
pepiniere de plante ornamentale;
–
pepiniere comerciale de arbori de pădure (cu
excepția arborilor pentru nevoile proprii ale exploatației, crescuți în zona împădurită);
–
arbori și arbuști pentru plantarea în grădini,
parcuri, pe marginea drumurilor, pe rambleuri (de exemplu, plante pentru
garduri vii, trandafiri și alți arbuști ornamentali, conifere ornamentale),
precum și portaltoii acestora și materialul săditor.
(k)          „specii forestiere cu ciclu scurt de
producție” înseamnă suprafețe plantate cu specii de arbori încadrate la codul
NC 06029041, care urmează să fie stabilite de statele membre și care constau în
culturi de plante perene, lemnoase, ale căror rizomi sau tulpini rămân în
pământ după recoltare, iar în următorul sezon răsar mlădițe noi.
2.           Se deleagă Comisiei
competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 55 în scopul:
(a)     stabilirii mai multor definiții privind
accesul la sprijinul acordat în temeiul prezentului regulament;
(b)     stabilirii cadrului în care statele
membre definesc activitățile minime care trebuie efectuate în zone menținute în
mod natural într-o stare adecvată pentru pășunat sau pentru cultivare;
(c)     stabilirii unor criterii care trebuie
îndeplinite de fermieri pentru a se considera că aceștia au respectat obligația
de a menține suprafața agricolă într-o stare adecvată pentru pășunat sau pentru
cultivare, în conformitate cu alineatul (1) litera (c);
(d)     stabilirii unor criterii pentru
determinarea predominanței ierbii și a altor plante furajere erbacee, în scopul
aplicării alineatului (1) litera (h).
TITLUL II
DISPOZIȚII GENERALE PRIVIND PLĂȚILE DIRECTE
CAPITOLUL 1
Norme comune privind plățile directe
Articolul 5
Finanțarea
plăților directe
Schemele de sprijin enumerate în anexa I la
prezentul regulament sunt finanțate în conformitate cu articolul 4 alineatul
(1) litera (b) din Regulamentul (UE) nr.[…] [HZR].
Articolul 6
Plafoanele
naționale
1.           Pentru fiecare stat membru și
pentru fiecare an, plafonul național care cuprinde valoarea totală a tuturor
drepturilor alocate, a rezervei naționale și a plafoanelor stabilite în
conformitate cu articolele 33, 35, 37 și 39 este cel prevăzut în anexa II.
2.           Pentru a ține seama de evoluțiile
legate de cuantumurile maxime totale ale plăților directe care pot fi acordate,
inclusiv de cele care rezultă din deciziile care urmează să fie luate de către
statele membre în conformitate cu articolul 14, se deleagă Comisiei competența
de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 55 în scopul revizuirii
plafoanelor naționale prevăzute în anexa II.
Articolul 7
Plafoane
nete
1.           Fără a aduce atingere
articolului 8, cuantumul total al plăților directe care poate fi acordat
într-un stat membru în temeiul titlurilor III, IV și V pentru un an
calendaristic, după aplicarea articolului 11, nu trebuie să depășească
plafoanele stabilite în anexa III la prezentul regulament.
Pentru ca valoarea totală a plăților directe să nu
depășească plafoanele stabilite în anexa III, statele membre trebuie să
efectueze o reducere lineară a cuantumurilor tuturor plăților directe, cu
excepția plăților directe acordate în temeiul Regulamentelor (CE) nr. 247/2006
și (CE) nr. 1405/2006.
2.           Pentru fiecare stat membru și
pentru fiecare an, produsul estimat al plafonării, astfel cum este menționat la
articolul 11,care este reflectat de diferența dintre plafoanele naționale
prevăzute în anexa II, la care se adaugă cuantumul disponibil în conformitate
cu articolului 44, și plafoanele nete prevăzute în anexa III, este pus la
dispoziție ca sprijin din partea Uniunii pentru măsurile din cadrul programelor
de dezvoltare rurală finanțate din FEADR, în conformitate cu Regulamentul (UE)
nr. […] [RDR].
3.           Se deleagă Comisiei competența
de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 55 în scopul revizuirii
plafoanelor prevăzute în anexa III.
Articolul 8
Disciplina
financiară
1.           Rata de ajustare determinată
în conformitate cu articolul 25 din Regulamentul (UE) nr. […] [HZR] se aplică
numai plăților directe care depășesc 5 000 EUR și care urmează să fie
acordate fermierilor în anul calendaristic corespunzător.
2.           În cadrul introducerii
progresive a plăților directe, în conformitate cu articolul 16, alineatul (1)
din prezentul articol se aplică Bulgariei și României începând cu
1 ianuarie 2016.
3.           Se deleagă Comisiei
competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 55, cu
privire la normele privind baza de calculare a reducerilor pe care statele
membre urmează să le aplice fermierilor în conformitate cu alineatele (1) și
(2) din prezentul articol.
Articolul 9
Fermierul
activ
1.         Nu se
acordă plăți directe persoanelor fizice sau juridice sau grupurilor de persoane
fizice sau juridice, în cazul în care se aplică unul dintre următoarele
elemente:
(a)        cuantumul
anual al plăților directe este mai mic de 5 % din veniturile totale
obținute de acestea din activități neagricole, în cel mai recent an fiscal; sau
(b)        suprafețele
lor agricole sunt în principal suprafețe menținute în mod natural într-o stare
adecvată pentru pășunat sau pentru cultivare, iar persoanele respective nu
desfășoară pe suprafețele în cauză activitatea minimă stabilită de statele
membre în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) litera (c).
2.         Alineatul
(1) nu se aplică fermierilor care au primit plăți directe în valoare de sub
5 000 EUR pentru anul precedent.
3.         Se
deleagă Comisiei competența de a adopta acte delegate în conformitate cu
articolul 55 cu scopul de a prevedea:
(a)        criterii
pentru stabilirea cuantumului plăților directe relevante în scopul aplicării
alineatelor (1) și (2), în special în primul an de alocare a drepturilor la
plată, dacă valoarea drepturilor la plată nu este încă stabilită definitiv,
precum și în cazul noilor fermieri;
(b)        excepții
de la regula potrivit căreia, dacă cifrele respective nu sunt disponibile,
trebuie luate în calcul veniturile din cel mai recent an fiscal și
(c)        criterii
pentru stabilirea condițiilor în care suprafața agricolă a unui fermieri
trebuie considerată ca fiind în principal o suprafață menținută în mod natural
într-o stare adecvată pentru pășunat sau pentru cultivare.
Articolul 10
Cerințe
minime care trebuie respectate pentru a primi plăți directe
1.           Statele membre decid să nu
acorde plăți directe unui fermier aflat într-una din următoarele situații:
(a)     în cazul în care cuantumul total al
plăților directe solicitate sau care trebuie acordate înaintea reducerilor și a
excluderilor prevăzute la articolul 65 din Regulamentul (UE) nr. […] [HZR],
într-un anumit an calendaristic, este mai mic de 100 EUR;
(b)     în cazul în care suprafața eligibilă a
exploatației pentru care sunt solicitate sau trebuie acordate plăți directe
înaintea reducerilor și a excluderilor prevăzute la articolul 65 din
Regulamentul (UE) nr. […] [HZR] este mai mică de un hectar.
Pentru a lua în considerare structura economiilor
lor agricole, statele membre pot ajusta pragurile menționate la literele (a) și
(b) în limitele prevăzute în anexa IV.
2.           În cazul în care fermierii
care primesc sprijinul cuplat legate de animale menționat în titlul IV dețin un
număr de hectare inferior pragului ales de un stat membru în scopul aplicării
alineatului (1) litera (b), statul membru respectiv aplică alineatul (1) litera
(a).
3.           Statele membre în cauză pot decide
să nu aplice alineatul (1) în regiunile ultraperiferice și în insulele mici din
Marea Egee.
4.           În Bulgaria și România,
pentru anii 2014 și 2015, cuantumul solicitat sau care trebuie plătit în
conformitate cu alineatul (1) se calculează pe baza sumei prevăzute în anexa V
secțiunea A pentru anul corespunzător.
Articolul 11
Reducerea
progresivă și plafonarea plăților
1.           Cuantumul plăților directe
care urmează să fie acordate unui fermier în temeiul prezentului regulament
într-un anumit an calendaristic se reduce după cum urmează:
–
cu 20 % în cazul tranșei de peste 150.000 EUR și de
până la 200.000 EUR;
–
cu 40 % în cazul tranșei de peste 200 000 EUR
și de până la 250 000 EUR;
–
cu 70 % în cazul tranșei de peste 250 000 EUR
și de până la 300 000 EUR;
–
cu 100% în cazul tranșei de peste 300 000 EUR.
2.           Cuantumul menționat la
alineatul (1) se calculează scăzând salariile plătite și declarate efectiv de
fermier în anul precedent, inclusiv impozite și contribuții sociale aferente
ocupării forței de muncă, din cuantumul total al plăților directe datorate
inițial agricultorului, fără a lua în calcul de plățile care urmează să fie
acordate în temeiul titlului III capitolul 2 din prezentul regulament.
3.           Statele membre se asigură că
nu se acordă nicio plată fermierilor în cazul cărora s-a dovedit că, începând
cu data publicării prezentei propuneri de regulament al Comisiei, au creat în
mod artificial condițiile necesare pentru a evita efectele prezentului articol.
Articolul 12
Cereri
multiple
Cu excepția cazului în care prezentul
regulament conține dispoziții contrare explicite, suprafața corespunzătoare
numărului de hectare eligibile pentru care un fermier a depus o cerere de plată
de bază în temeiul titlului III capitolul 1 poate face obiectul unei
cereri pentru orice altă plată directă, precum și pentru orice alt ajutor
neprevăzut în prezentul regulament.
Articolul 13
Ajutoare
de stat
Prin derogare de la articolul 146 alineatul
(1) din Regulamentul [sCMO], articolele 107, 108 și 109 din tratat nu se aplică
plăților efectuate de statele membre în temeiul prezentului regulament și în
conformitate cu acesta.
Articolul 14
Flexibilitatea
între piloni
1.           Înainte
de 1 august 2013, statele membre pot decide să pună la dispoziție, sub formă de
sprijin suplimentar pentru măsurile din cadrul programelor de dezvoltare rurală
finanțate din FEADR în temeiul Regulamentului (UE) nr. […] [RDR], până la 10 %
din plafoanele lor naționale anuale pentru anii calendaristici 2014-2019,
prevăzute în anexa II la prezentul regulament. Ca urmare, cuantumul
corespunzător nu mai este disponibil pentru acordarea plăților directe.
Decizia la care se
face referire la primul paragraf trebuie notificată Comisiei până la data
menționată la paragraful respectiv.
Procentul notificat
în conformitate cu al doilea paragraf este același pentru anii menționați la
primul paragraf.
2.           Înainte
de 1 august 2013, Bulgaria, Estonia, Finlanda, Letonia, Lituania, Polonia,
Portugalia, România, Slovacia, Spania, Suedia și Regatul Unit pot decide să
pună la dispoziție, sub formă de plăți directe în temeiul prezentului
regulament, până la 5% din cuantumul alocat pentru sprijinirea măsurilor din
cadrul programelor de dezvoltare rurală finanțate din FEADR în perioada
2015-2020, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. […] [RDR]. Prin
urmare, cuantumul corespunzător nu mai este disponibil pentru măsuri de sprijin
în cadrul programelor de dezvoltare rurală.
Decizia la care se
face referire la primul paragraf trebuie notificată Comisiei până la data
menționată la paragraful respectiv.
Procentul notificat
în conformitate cu al doilea paragraf este același pentru anii menționați la
alineatul (1) primul paragraf.
Articolul 15
Reexaminare
Schemele de sprijin enumerate în anexa I sunt
puse în aplicare fără a aduce atingere reexaminărilor care pot fi realizate în
orice moment, în funcție de evoluția economică și de situația bugetară.
CAPITOLUL 2
Dispoziții aplicabile Bulgariei și României
Articolul 16
Introducerea
progresivă a plăților directe
În Bulgaria și în
România, plafoanele naționale pentru plățile menționate la articolele 33,
35, 37, 39 și 51 se stabilesc, în 2014 și în 2015, pe baza cuantumurilor
prevăzute în anexa V secțiunea A.
Articolul 17
Plăți
directe naționale complementare și plăți directe
1.           În 2014 și în 2015, Bulgaria
și România pot utiliza plățile directe naționale pentru a completa plățile
acordate în cadrul schemei de plată de bază menționate în titlul III capitolul
1, iar în cazul Bulgariei, și pentru a completa plățile acordate în cadrul
plății specifice pentru cultura de bumbac menționate în titlul IV capitolul 2.
2.           Cuantumul total al plăților
directe naționale complementare schemei de plată de bază care pot fi acordate
pentru 2014 și 2015 nu trebuie să depășească sumele stabilite în anexa V
secțiunea B pentru fiecare dintre anii respectivi.
3.           În cazul Bulgariei, cuantumul
total al plăților directe naționale complementare plății specifice pentru
cultura de bumbac nu depășește cuantumurile prevăzute în anexa V secțiunea C
pentru fiecare dintre anii menționați în anexa respectivă.
4.           Plățile directe
naționale complementare se acordă în conformitate cu criterii obiective și
astfel încât să se asigure un tratament egal al fermierilor și să se evite
denaturarea pieței și a concurenței.
TITLUL III
SCHEMA DE PLATĂ DE BAZĂ ȘI PLĂȚILE CONEXE
CAPITOLUL 1
Schema de plată de bază
Secțiunea 1
Instituirea schemei de plată de bază
Articolul 18
Drepturi
la plată
1.           Sprijinul acordat în cadrul
schemei de plată de bază se pune la dispoziția fermierilor dacă aceștia obțin
drepturi la plată în temeiul prezentului regulament prin intermediul primei
alocări în temeiul articolului 21, din rezerva națională în temeiul articolului
23 sau prin transfer în temeiul articolului 27.
2.           Drepturile la plată obținute
în cadrul schemei de plată unică în conformitate cu Regulamentul (CE) nr.
1782/2003 și cu Regulamentul (CE) nr. 73/2009 expiră la 31 decembrie 2013.
Articolul 19
Plafonul
schemei de plată de bază
1.           Comisia stabilește, prin
intermediul unor acte de punere în aplicare, plafonul național anual pentru
schema de plată de bază prin deducerea cuantumurilor anuale care urmează să fie
stabilite în conformitate cu articolele 33, 35, 37 și 39 din plafonul național
anual stabilit în anexa II. Actele respective de punere în aplicare se adoptă
în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 56 alineatul
(2).
2.           Pentru fiecare stat membru și
pentru fiecare an, valoarea totală a tuturor drepturilor la plată alocate și a
rezervei naționale trebuie să fie egală cu plafonul național corespunzător
adoptat de către Comisie în temeiul alineatului (1).
3.           În cazul modificării față de
anul anterior a plafonului adoptat de Comisie în temeiul alineatului (1),
statul membru în cauză reduce sau majorează linear valoarea tuturor drepturilor
la plată, pentru a asigura conformitatea cu alineatul (2).
Articolul 20
Alocarea
regională a plafoanelor naționale
1.           Statele membre pot decide, înaintea
datei de 1 august 2013, să aplice schema de plată de bază la nivel regional. În
acest caz, statele membre delimitează regiunile în conformitate cu criterii
obiective și nediscriminatorii, precum caracteristicile agronomice și economice
și potențialul agricol regional sau structura instituțională sau administrativă
a acestora.
2.           Statele membre împart între
regiuni plafonul național menționat la articolul 19 alineatul (1), în
conformitate cu criterii obiective și nediscriminatorii.
3.           Statele membre pot decide ca
plafoanele regionale să facă obiectul unor modificări anuale progresive, în
conformitate cu etape anuale prestabilite și cu criterii obiective și
nediscriminatorii, precum potențialul agricol și criterii legate de mediu.
4.           În măsura în care este
necesar pentru respectarea plafoanelor regionale aplicabile, stabilite în
conformitate cu alineatul (2) sau (3), statele membre operează o reducere sau o
majorare lineară a valorii drepturilor la plată în fiecare dintre regiunile
lor.
5.           Până la 1 august 2013,
statele membre informează Comisia cu privire la decizia menționată la alineatul
(1), precum și la măsurile luate pentru aplicarea alineatelor (2) și (3).
Articolul 21
Prima
alocare a drepturilor la plată
1.           Sub rezerva alineatului (2),
drepturile la plată se alocă fermierilor dacă aceștia solicită alocarea
drepturilor la plată în cadrul schemei de plată de bază până la 15 mai 2014, cu
excepția cazurilor de forță majoră și a unor circumstanțe excepționale.
2.           Fermierii care, în 2011, au
activat cel puțin un drept la plată în cadrul schemei de plată unică sau au
solicitat sprijin în cadrul schemei de plată unică pe suprafață, ambele în
conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 73/2009, primesc drepturi la plată în
primul an de aplicare a schemei de plată de bază dacă au dreptul să primească
plăți directe în conformitate cu articolul 9.
Prin derogare de la primul paragraf, fermierii primesc drepturi la
plată în primul an de aplicare a schemei de plată de bază dacă au dreptul să
primească plăți directe în conformitate cu articolul 9 și dacă, în 2011:
(a)      în cadrul schemei de plată unică, nu au activat niciun drept
la plată, dar au produs în exclusivitate fructe, legume și/sau au cultivat
exclusiv viță de vie;
(b)     în cadrul schemei de plată unică pe suprafață, nu au solicitat
niciun sprijin și au dispus numai de teren agricol care nu era în bune condiții
agricole la 30 iunie 2003, în conformitate cu articolul 124 alineatul (1) din
Regulamentul (CE) nr. 73/2009.
Cu excepția cazurilor de forță majoră sau a unor circumstanțe
excepționale, numărul drepturilor la plată alocate fiecărui fermier trebuie să
fie egal cu numărul de hectare eligibile, în sensul articolului 25 alineatul
(2), pe care fermierul le declară în conformitate cu articolul 26 alineatul (1)
pentru 2014.
3.           În caz de vânzare sau de
arendare a întregii exploatații sau a unei părți a acesteia, persoanele fizice
sau juridice care se conformează dispozițiilor alineatului (2), prin contract
semnat înainte de 15 mai 2014, pot transfera dreptul de a primi drepturi la
plată în conformitate cu alineatul (1) unui singur fermier, cu condiția ca
acesta din urmă să se respecte condițiile prevăzute la articolul 9.
4.           Comisia adoptă, prin
intermediul unor acte de punere în aplicare, norme privind cererile de alocare
a drepturilor la plată depuse în anul alocării drepturilor la plată, dacă
respectivele drepturi la plată nu pot fi încă stabilite definitiv și dacă
alocarea respectivă este afectată de circumstanțe specifice. Actele respective
de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare
menționată la articolul 56 alineatul (2).
Articolul 22
Valoarea
drepturilor la plată și convergență
1.           Pentru fiecare an relevant,
valoarea unitară a drepturilor la plată se calculează împărțind plafonul
național sau regional stabilit în temeiul articolului 19 sau 20, după aplicarea
reducerii lineare prevăzute la articolul 23 alineatul (1), la numărul
drepturilor la plată alocate la nivel național sau regional în conformitate cu
articolul 21 alineatul (2) pentru 2014.
2.           Statele membre care au
aplicat schema de plată unică prevăzută în Regulamentul (CE) nr. 73/2009
pot limita calcularea valorii unitare a drepturilor la plată prevăzute la
alineatul (1) la o sumă echivalentă cu cel puțin 40 % din plafonul național sau
regional stabilit în temeiul articolului 19 sau 20, după aplicarea reducerii
lineare prevăzute la articolul 23 alineatul (1).
3.           Statele membre care recurg la
posibilitatea prevăzută la alineatul (2) utilizează partea din plafon care
rămâne după aplicarea alineatului respectiv pentru a majora valoarea
drepturilor la plată în cazul în care valoarea totală a drepturilor la plată
deținute de un fermier în cadrul schemei de plată de bază, calculată în
conformitate cu alineatul (2), este mai mică decât valoarea totală a
drepturilor la plată, inclusiv a drepturilor speciale, pe care acesta le
deținea la 31 decembrie 2013 în cadrul schemei de plată unică în conformitate
cu Regulamentul (CE) nr. 73/2009.        În acest scop, valoarea unitară
națională sau regională a fiecărui drept la plată deținut de fermierul în cauză
trebuie majorată cu un procent din diferența dintre valoarea totală a
drepturilor la plată din cadrul schemei de plată de bază, calculată în
conformitate cu alineatul (2), și valoarea totală a drepturilor la plată,
inclusiv a drepturilor speciale, pe care fermierul în cauză le deținea la 31
decembrie 2013 în cadrul schemei de plată unică în conformitate cu Regulamentul
(CE) nr. 73/2009.
Pentru calcularea majorării, statul membru poate
lua în considerare și sprijinul acordat în anul calendaristic 2013 în temeiul
articolului 52, al articolului 53 alineatul (1) și al articolului 68
alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, cu condiția ca
statul membru respectiv să fi decis să nu aplice, în sectoarele relevante,
sprijinul cuplat facultativ acordat în temeiul titlului IV din prezentul
regulament.
În scopul aplicării primului paragraf, se
consideră că un fermier deține drepturi la plată la 31 decembrie 2013 dacă
drepturile la plată i-au fost alocate sau transferate definitiv până la acea
dată.
4.           În scopul aplicării
alineatului (3), un stat membru poate să prevadă, pe baza unor criterii
obiective, că în caz de vânzare, de acordare sau de expirare, în întregime sau
parțial, a unui contract de arendare a unor suprafețe agricole după data
stabilită în temeiul articolului 35 din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 și înaintea
datei stabilite în temeiul articolului 26 din prezentul regulament, majorarea
sau o parte din majorarea valorii drepturilor la plată care ar urma să fie
alocate fermierului în cauză este retransferată în rezerva națională, dacă
majorarea ar duce la obținerea unui profit neașteptat pentru fermierul în
cauză.
Respectivele criterii obiective sunt stabilite
astfel încât să se asigure un tratament egal al fermierilor și să se evite
distorsionarea pieței și a concurenței și includ cel puțin următoarele:
(a)     o durată minimă a arendei;
(b)     proporția din plata primită care este
retransferată în rezerva națională.
5.           Începând cel târziu cu anul
de cerere 2019, toate drepturile la plată dintr-un stat membru sau, în cazul
aplicării articolului 20, dintr-o regiune trebuie să aibă o valoare unitară
uniformă.
6.           Atunci când aplică alineatele
(2) și (3), statele membre, acționând în concordanță cu principiile generale
ale dreptului Uniunii, tind spre aproximarea valorii drepturilor la plată la
nivel național sau regional. În acest scop, statele membre stabilesc măsurile
care trebuie luate până la 1 august 2013. Aceste măsuri includ modificările
progresive anuale ale drepturilor la plată în conformitate cu criterii
obiective și nediscriminatorii.
Măsurile la care se face referire la primul
paragraf trebuie notificate Comisiei până la data menționată la paragraful
respectiv.
Secțiunea 2
Rezerva națională
Articolul 23
Crearea
și utilizarea rezervei naționale
1.           Fiecare stat membru creează o
rezervă națională. În acest scop, în primul an de aplicare a schemei de plată
de bază, statele membre efectuează o reducere procentuală lineară a plafonului
schemei de plată de bază la nivel național pentru a constitui rezerva
națională. Reducerea nu trebuie să depășească 3 % decât, dacă este
necesar, pentru a acoperi necesitățile în materie de alocare prevăzute la
alineatul (4) pentru anul 2014.
2.           Statele membre pot să
administreze rezerva națională la nivel regional.
3.           Statele membre instituie
drepturi la plată din rezerva națională în conformitate cu criterii obiective
și astfel încât să asigure tratamentul egal al fermierilor și să evite
denaturarea pieței și a concurenței.
4.           Statele membre utilizează
rezerva națională pentru alocarea cu prioritate a drepturilor la plată tinerilor
fermieri care își încep activitatea agricolă.
În scopul
aplicării primului paragraf, „tineri fermieri care își încep activitatea
agricolă” înseamnă fermieri care îndeplinesc condițiile prevăzute la articolul
36 alineatul (2) și care nu au desfășurat nicio activitate agricolă în nume
propriu și pe risc propriu sau care nu au exercitat controlul asupra unei
persoane juridice care desfășoară o activitate agricolă, în cei cinci ani care
precedă începutul noii activități agricole. În cazul unei persoane juridice,
persoana sau persoanele fizice care exercită controlul asupra persoanei
juridice trebuie să nu fi desfășurat nicio activitate agricolă în nume propriu
și pe risc propriu, sau trebuie să nu fi exercitat controlul asupra unei
persoane juridice care desfășoară o activitate agricolă, în cei cinci ani care
precedă începutul activității agricole de către persoana juridică.
5.           Statele membre pot utiliza
rezerva națională în scopul:
(a)     alocării drepturilor la plată în zone
care fac obiectul programelor de restructurare și/sau de dezvoltare legate de o
formă de intervenție publică pentru a preveni abandonarea terenurilor și/sau
pentru a compensa fermierii pentru dezavantajele specifice din zonele
respective;
(b)     majorării lineare a valorii drepturilor
la plată alocate în cadrul schemei de plată de bază la nivel național sau
regional, dacă rezerva națională depășește 3% în orice an dat, cu condiția să
rămână disponibile sume suficiente pentru alocări în temeiul alineatului (4),
al literei (a) de la prezentul alineat și al alineatului (7).
6.           Atunci când aplică alineatul
(4) și alineatul (5) litera (a), statele membre stabilesc valoarea drepturilor
la plată alocate fermierilor pe baza valorii medii naționale sau regionale a
drepturilor la plată în anul alocării.
7.           Dacă un fermier are dreptul
să primească drepturi la plată sau să majoreze valoarea celor existente în
temeiul unei hotărâri definitive a unui tribunal sau în temeiul unui act
administrativ definitiv emis de autoritatea competentă a statului membru în cauză,
fermierul respectiv primește drepturile la plată în numărul și la valoarea
stabilite în hotărârea sau în actul respectiv, la o dată care urmează să fie
stabilită de statele membre. Totuși data respectivă nu trebuie să fie
ulterioară ultimei zi de depunere a cererilor în cadrul schemei de plată de
bază după data la care a fost emisă hotărârea tribunalului sau actul
administrativ, luându-se în considerare aplicarea articolelor 25 și 26.
Articolul 24
Alimentarea
rezervei naționale
1.           Rezerva națională se
alimentează cu sume provenind din:
(a)     drepturi la plată care nu dau dreptul la
plăți timp de doi ani consecutivi din cauza aplicării:
(i)      articolului 9;
(ii)      articolului 10 alineatul (1).
(b)     orice drept la plată care nu a fost
activat, în conformitate cu articolul 25, pentru o perioadă de 2 ani cu
excepția cazurilor de forță majoră sau a unor circumstanțe excepționale;
(c)     drepturi la plată retransferate voluntar
de către fermieri;
(d)     aplicarea articolului 22 alineatul (4).
2.           Comisia adoptă, prin intermediul
unor acte de punere în aplicare, măsurile necesare cu privire la retransferarea
drepturilor la plată neactivate în rezerva națională. Actele respective de
punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare
menționată la articolul 56 alineatul (2).
Secțiunea 3
Implementarea schemei de plată de bază
Articolul 25
Activarea
drepturilor la plată
1.           Sprijinul prevăzut în cadrul
schemei de plată de bază se acordă fermierilor în momentul activării, printr-o
declarație în conformitate cu articolul 26 alineatul (1), a unui drept la plată
per hectar eligibil, în statul membru în care a fost alocat dreptul respectiv.
Drepturile la plată activate dau dreptul la plata anuală a cuantumurilor
stabilite în drepturile respective, fără a aduce atingere aplicării disciplinei
financiare, a reducerii și a plafonării progresive, a reducerilor lineare în
conformitate cu articolul 7, cu articolul 37 alineatul (2) și cu
articolul 51 alineatul (1), și a oricăror alte reduceri sau excluderi impuse în
temeiul Regulamentului (UE) nr. […] [HZR].
2.           În scopul aplicării
prezentului titlu, „hectar eligibil” înseamnă:
(a)     orice suprafață agricolă a exploatației
care este utilizată pentru o activitate agricolă sau, în cazul în care
suprafața este utilizată și pentru activități neagricole, utilizată în
principal pentru activități agricole; sau
(b)     orice suprafață care a dat dreptul la
plăți în 2008 în cadrul schemei de plată unică sau al schemei de plată unică pe
suprafață, prevăzute în titlul III și respectiv în titlul V capitolul 2 din
regulamentul (CE) nr. 73/2009, și care:
(i)     nu mai este conformă cu definiția termenului „eligibil” de la
litera (a), ca urmare a implementării Directivei 92/43/CEE, a
Directivei 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23
octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul
apei[27] și a Directivei
2009/147/CE; sau
(ii)      pe durata angajamentului relevant al
fermierului individual, este împădurită în temeiul articolului 31 din
Regulamentul (CE) nr. 1257/1999 sau al articolului 43 din Regulamentul (CE) nr.
1698/2005 sau în temeiul unei scheme naționale ale cărei condiții respectă
dispozițiile articolului 43 alineatele (1), (2) și (3) din Regulamentul (CE)
nr. 1698/2005 și ale articolului 23 din Regulamentul (UE) nr. […] [RDR]; sau
(iii)     pe durata angajamentului relevant al
fermierului individual, este retrasă temporar din circuitul agricol, în
conformitate cu articolele 22, 23 și 24 din Regulamentul (CE) nr. 1257/1999 sau
cu articolul 39 din Regulamentul (CE) nr. 1698/2005 și cu articolul 29 din
Regulamentul (UE) nr. […] [RDR].
În scopul aplicării primului paragraf litera (a),
în cazul în care o suprafață agricolă a unei exploatații este utilizată și
pentru activități neagricole, suprafața respectivă este considerată ca fiind
utilizată în principal pentru activități agricole dacă activitatea agricolă se
poate desfășura fără a fi afectată în mod semnificativ de intensitatea, natura,
durata și calendarul activităților neagricole. Statele membre stabilesc criterii
pentru implementarea prezentului paragraf pe teritoriul lor.
Pentru a fi eligibile, suprafețele trebuie să fie
conforme cu definiția hectarului eligibil pe tot parcursul anului
calendaristic, cu excepția cazurilor de forță majoră sau a unor circumstanțe
excepționale.
3.           Suprafețele utilizate pentru
producția de cânepă constituie hectare eligibile numai în cazul în care
conținutul de tetrahidrocanabinol din soiurile utilizate nu depășește
0,2 %.
Articolul 26
Declararea
hectarelor eligibile
1.           În scopul aplicării
articolului 25 alineatul (1), fermierul declară parcelele care corespund
hectarelor eligibile aferente oricărui drept la plată. Cu excepția cazurilor de
forță majoră sau a unor circumstanțe excepționale, parcelele respective trebuie
să fie la dispoziția fermierului la o dată stabilită de statul membru în cauză,
care nu poate fi ulterioară datei stabilite în statul membru respectiv pentru
modificarea cererii de ajutor menționate la articolul 73 alineatul (1) din
Regulamentul (UE) nr. […] [HZR].
2.           În circumstanțe justificate
în mod corespunzător, statele membre pot autoriza fermierul să își modifice
declarația, cu condiția ca acesta să mențină cel puțin numărul de hectare
corespunzător drepturilor sale de plată și să respecte condițiile prevăzute
pentru acordarea plății de bază pentru suprafața în cauză.
Articolul 27
Transferul
drepturilor la plată
1.           Drepturile la plată nu pot fi
transferate decât unui fermier stabilit în același stat membru, cu excepția
cazurilor de transfer prin moștenire sau prin moștenire anticipată.
Totuși, chiar și în cazul
moștenirilor sau al moștenirilor anticipate, drepturile la plată nu pot fi
utilizate decât în statul membru în care au fost stabilite.
2.           Drepturile
la plată pot fi transferate numai în aceeași regiune sau între regiunile unui
stat membru în care valoarea drepturilor la plată pe hectar rezultând din
aplicarea articolului 22 alineatul (1) sau (2) este identică.
3.           Comisia adoptă, prin
intermediul unor acte de punere în aplicare, cerințele necesare legate de
notificarea către autoritățile naționale a transferării drepturilor la plată și
de termenele în care trebuie efectuată această notificare; Actele respective de
punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare
menționată la articolul 56 alineatul (2).
Articolul 28
Competențe
delegate
Se
deleagă Comisiei competența de a adopta acte delegate în conformitate cu
articolul 55 cu privire la:
(a)     norme privind eligibilitatea și accesul
fermierilor la schema de plată de bază în caz de moștenire și de moștenire
anticipată, în caz de moștenire prin contract de arendare, în caz de schimbare
a formei sau a denumirii juridice, precum și în caz de fuziune sau scindare a
exploatației;
(b)     norme privind calcularea valorii și a
numărului de drepturi la plată sau majorarea ori reducerea valorii acestora în
raport cu alocarea drepturilor la plată în temeiul oricăreia dintre
dispozițiile prezentului titlu, inclusiv norme privind:
(i)      posibilitatea de a stabili o valoare și
un număr provizoriu de drepturi la plată sau o majorare provizorie a valorii
drepturilor la plată alocate pe baza cererii fermierului;
(ii)      condițiile de stabilire a valorii și
numărului provizorii și definitive ale drepturilor la plată;
(iii)     cazurile în care un contract de vânzare
sau de arendare ar putea influența alocarea unor drepturi la plată;
(c)     norme privind stabilirea și calcularea
valorii și a numărului de drepturi la plată primite din rezerva națională;
(d)     norme privind modificarea valorii unitare
a drepturilor la plată în cazul unor părți de drepturi la plată;
(e)     criteriile care trebuie să fie aplicate
de statele membre pentru alocarea drepturilor la plată fermierilor care nu au
activat niciun drept în 2011 sau care nu au solicitat sprijin în 2011 în cadrul
schemei de plată unică pe suprafață, în conformitate cu articolul 21
alineatul (2), precum și pentru alocarea drepturilor la plată în cazul
aplicării clauzei contractuale menționate la articolul 21 alineatul (3);
(f)      criterii pentru alocarea drepturilor la
plată în temeiul articolului 23 alineatele (4) și (5);
(g)     norme privind declararea și activarea
drepturilor la plată;
(h)     norme care să condiționeze acordarea
plăților de utilizarea semințelor certificate din anumite soiuri de cânepă și
să definească procedura de stabilire a soiurilor de cânepă și de verificare a
conținutului de tetrahidrocanabinol al acestora menționat la articolul 25
alineatul (3).
CAPITOLUL 2
Plata pentru practici agricole benefice pentru climă și mediu
Articolul 29
Norme
generale
1.           Fermierii care au dreptul la
o plată în cadrul schemei de plată de bază menționate în capitolul 1
trebuie să aplice, pe hectarele lor eligibile definite la articolul 25
alineatul (2), următoarele practici agricole în beneficiul climei și
mediului:
(a)      cultivarea a trei culturi diferite pe terenul lor arabil, în
cazul în care terenul arabil al fermierului se întinde pe mai mult de 3 hectare
și nu este în întregime utilizat pentru producția de iarbă (cultivată sau
spontană), nu este lăsat integral în pârloagă sau nu este cultivat în întregime
cu culturi aflate sub apă o mare parte a anului;
(b)          menținerea pajiștilor permanente existente în
exploatațiile lor; și
(c)          amenajarea unei zone de interes ecologic pe suprafața lor
agricolă.
2.           Fără a
aduce atingere alineatelor (3) și (4) și nici aplicării disciplinei financiare,
reducerile lineare în conformitate cu articolul 7 și orice reduceri și
penalități impuse în temeiul Regulamentului (UE) nr. […] [HZR], statele membre
acordă plata menționată în prezentul capitol fermierilor care respectă acele
practici dintre cele trei menționate la alineatul (1) care sunt importante
pentru ei și în funcție de conformitatea lor cu articolele 30, 31 și 32.
3.           Fermierii ale căror
exploatații se află integral sau parțial în zone care fac obiectul
Directivei 92/43/CEE sau al Directivei 2009/147/CE au dreptul la plata
menționată în prezentul capitol, cu condiția să aplice practicile menționate în
prezentul capitol, în măsura în care practicile respective sunt compatibile, în
exploatația în cauză, cu obiectivele directivelor menționate.
4.           Fermierii care îndeplinesc
condițiile prevăzute la articolul 29 alineatul (1) din Regulamentul (CE)
nr. 834/2007 în ceea ce privește agricultura ecologică au dreptul ipso facto
la plata menționată în prezentul capitol.
Primul paragraf
se aplică numai unităților unei exploatații care sunt utilizate pentru producția
ecologică în conformitate cu articolul 11 din Regulamentul (CE)
nr. 834/2007.
5.           Plata menționată la alineatul
(1) se efectuează sub forma unei plăți anuale per hectar eligibil, declarat în
conformitate cu articolul 26 alineatul (1), a cărei valoare se calculează anual
prin împărțirea cuantumului rezultat din aplicarea articolului 33 alineatul (1)
la numărul total de hectare eligibile declarate în statul membru în cauză în
conformitate cu articolul 26.
Articolul 30
Diversificarea
culturilor
1.           Dacă terenul agricol al unui
fermier este mai mare de 3 hectare și nu este acoperit în întregime cu pășune
(cultivată sau spontană), nu este lăsat integral în pârloagă sau nu este
cultivat în întregime cu culturi aflate sub apă o mare parte a anului,
suprafața arabilă trebuie cultivată cu cel puțin trei culturi diferite. Niciuna
dintre aceste trei culturi nu trebuie să acopere mai puțin de 5% din terenul
arabil, iar cultura principală nu trebuie să depășească 70% din terenul arabil.
2.           Se deleagă Comisiei
competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 55 prin care
să stabilească definiția termenului „cultură” și normele privind aplicarea
calculării precise a ponderii diferitelor culturi.
Articolul 31
Pajiștile
permanente
1.           Fermierii mențin ca pajiște
permanentă suprafețele din exploatațiile lor declarate ca atare în cererea
depusă în temeiul articolului 74 alineatul (1) din Regulamentul (UE)
nr. XXX (HZ) pentru anul de cerere 2014, denumite în continuare „suprafețe
de referință cu pajiști permanente”.
Suprafețele de referință cu pajiști permanente
trebuie mărite în cazul în care fermierul are obligația să reconvertească
suprafețele în pajiști permanente în 2014 și/sau în 2015, în conformitate cu
articolul 93 din Regulamentul (UE) nr. […] HZR.
2.           Fermierii trebuie autorizați
să convertească cel mult 5 % din suprafețele lor de referință cu pajiști
permanente. Limita respectivă nu se aplică în caz de forță majoră sau în
circumstanțe excepționale.
3.           Se deleagă Comisiei
competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 55 prin care
să prevadă norme privind mărirea suprafețelor de referință cu pajiști
permanente, în conformitate cu alineatul (1) primul paragraf, reînnoirea
pajiștilor permanente, reconversia suprafeței agricole în pajiști permanente în
cazul în care este depășită reducerea autorizată menționată la alineatul (2) ,
precum și modificarea suprafețelor de referință cu pajiști permanente în cazul
transferării terenurilor.
Articolul 32
Zonele
de interes ecologic
1.           Fermierii se asigură că cel
puțin 7% din hectarele lor eligibile, astfel cum sunt definite la articolul 25
alineatul (2), cu excepția suprafețelor cu pajiște permanentă, reprezintă zone
de interes ecologic, precum pârloage, terase, elemente de peisaj, zone de
protecție și zone împădurite, în conformitate cu articolul 25 alineatul (2)
litera (b) punctul (ii).
2.           Se deleagă Comisiei
competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 55 în scopul
definirii mai amănunțite a tipurilor de zone de interes ecologic menționate la
alineatul (1) din prezentul articol și în scopul adăugării și al definirii
altor tipuri de zone de interes ecologic care pot fi luate în considerare
pentru respectarea procentajului menționat la alineatul respectiv.
Articolul 33
Dispoziții
financiare
1.           În vederea finanțării plății
menționate în prezentul capitol, statele membre utilizează 30% din plafonul
național anual prevăzut în anexa II.
2.           Statele membre aplică plata
menționată în prezentul capitol la nivel național sau, în cazul aplicării
articolului 20, la nivel regional. În cazul aplicării plății plata la nivel
regional, statele membre utilizează în fiecare regiune un procent din plafonul
stabilit în temeiul alineatului (3). Pentru fiecare regiune, acest procent se
calculează prin împărțirea plafonului regional corespunzător, stabilit în
conformitate cu articolul 20 alineatul (2), la plafonul determinat în
conformitate cu articolul 19 alineatul (1).
3.           Comisia stabilește anual,
prin intermediul unor acte de punere în aplicare, plafonul corespunzător plății
menționate în prezentul capitol. Actele respective de punere în aplicare se
adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 56
alineatul (2).
CAPITOLUL 3
Plata pentru zone care se confruntă cu constrângeri naturale
Articolul 34
Norme
generale
1.           Statele membre pot acorda o
plată fermierilor care au dreptul la plată în cadrul schemei de plată de bază
menționate în capitolul 1 și ale căror exploatații se află integral sau parțial
în zone care se confruntă cu constrângeri naturale, desemnate de statele membre
în conformitate cu articolul 33 alineatul (1) din Regulamentul (UE)
nr. […] [RDR].
2.           Statele membre pot hotărî să
acorde plata menționată la alineatul (1) în toate zonele care intră sub
incidența alineatului respectiv sau, eventual, pe baza unor criterii obiective
și nediscriminatorii, să restricționeze plata la unele dintre zonele menționate
la articolul 33 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. […] [RDR].
3.           Fără a aduce atingere
alineatului (2) și aplicării disciplinei financiare, a reducerii și plafonării
progresive, a reducerii lineare menționate la articolul 7 și a eventualelor
reduceri și excluderi impuse în temeiul articolului 65 din Regulamentul (UE)
nr. […] [HZR], plata menționată la alineatul (1) se acordă anual per hectar
eligibil situat în zonele în care statele membre au decis să acorde o plată în
conformitate cu alineatul (2) din prezentul articol și se efectuează în
momentul activării drepturilor la plată asupra hectarelor respective deținute
de fermierul în cauză.
4.           Plata pe hectar menționată la
alineatul (1) se calculează prin împărțirea cuantumului rezultat din aplicarea
articolului 35 la numărul de hectare eligibile declarate în conformitate cu
articolul 26 alineatul (1), situate în zonele în care statele membre au hotărât
să acorde o plată în conformitate cu alineatul (2) din prezentul articol.
5.           Statele membre pot aplica
plata menționată în prezentul capitol la nivel regional, în condițiile
prevăzute la prezentul alineat.
În acest caz, statele membre definesc regiunile în
conformitate cu criterii obiective și nediscriminatorii, precum constrângerile
naturale cu care se confruntă și condițiile agronomice ale acestora.
Statele membre împart între regiuni plafonul
național prevăzut la articolul 35 alineatul (1), în conformitate cu criterii
obiective și nediscriminatorii.
Plata la nivel regional se calculează prin
împărțirea plafonului regional calculat în conformitate cu al treilea paragraf
la numărul de hectare eligibile declarate în conformitate cu articolul 26
alineatul (1), situate în zonele în care statele membre au decis să acorde o
plată în conformitate cu alineatul (2) din prezentul articol.
Articolul 35
Dispoziții
financiare
1.           În vederea finanțării plății
menționate la articolul 34, statele membre pot hotărî, până la 1 august 2013,
să utilizeze până la 5 % din plafonul lor național anual prevăzut în anexa II.
Decizia la care se face referire la primul
paragraf trebuie notificată Comisiei până la data menționată la paragraful
respectiv.
Până la 1 august 2016, statele membre pot revizui
decizia luată, cu efect de la 1 ianuarie 2017.
2.           În funcție de procentul din
plafonul național care urmează să fie utilizat de statele membre în temeiul
alineatului (1), Comisia stabilește anual, prin intermediul unor acte de punere
în aplicare, plafonul corespunzător plății în cauză. Actele respective de
punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare
menționată la articolul 56 alineatul (2).
CAPITOLUL 4
Plata pentru tinerii fermieri
Articolul 36
Norme
generale
1.           Statele membre acordă o plată
anuală tinerilor fermieri care au dreptul la o plată în cadrul schemei de plată
de bază prevăzute în capitolul 1.
2.           În scopul aplicării
prezentului capitol, „tineri fermieri” înseamnă:
(a)     persoane fizice care se instalează pentru
prima dată într-o exploatație agricolă la conducerea exploatației respective
sau care s-au instalat deja în cei cinci ani anteriori primei depuneri a unei
cereri în cadrul schemei de plată de bază, în conformitate cu articolul 73
alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. […] [HZR] și
(b)      care au mai puțin de 40 de ani în momentul depunerii cererii
menționate la litera (a).
3.           Fără a aduce atingere
aplicării disciplinei financiare, a reducerii și plafonării progresive, a
reducerii lineare menționate la articolul 7 și a eventualelor reduceri și
excluderi impuse în temeiul articolului 65 din Regulamentul (UE) nr. […] [HZR],
plata prevăzută la alineatul (1) din prezentul articol se acordă anual, în
momentul activării drepturilor la plată de către fermier.
4.           Plata menționată la alineatul
(1) se acordă fiecărui fermier pentru o perioadă de maximum cinci ani. Din
perioada respectivă se scade numărul de ani care au trecut între instalare și
priam depunere a cererii menționate la alineatul (2) litera (a).
5.           Statele membre calculează în
fiecare an cuantumul plății menționate la alineatul (1), înmulțind o cifră
corespunzătoare procentului de 25% din valoarea medie a drepturilor la plată
deținute de fermier cu numărul de drepturi pe care acesta le-a activat în
conformitate cu articolul 26 alineatul (1).
Atunci când aplică primul paragraf, statele membre
respectă, în ceea ce privește numărul de drepturi la plată activate care
trebuie luate în calcul, următoarele limite maxime:
(a)     maximum 25 în statele membre în care
suprafața medie a exploatației agricole, astfel cum este prevăzută în anexa VI,
este mai mică sau egală cu 25 de hectare;
(b)     în statele membre în care suprafața medie
a exploatației agricole, astfel cum este prevăzută în anexa VI, este mai mare
de 25 de hectare, numărul maxim de drepturi nu poate fi mai mic de 25 și nici
mai mare decât suprafața medie respectivă;
6.           Se deleagă Comisiei
competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 55 privind
condițiile în care o persoană juridică poate fi considerată eligibilă pentru
primirea plății menționate la alineatul (1), în special aplicarea limitei de
vârstă stabilite la alineatul (2) litera (b) uneia sau mai multor persoane
fizice care fac parte din persoana juridică.
Articolul 37
Dispoziții
financiare
1.           În
vederea finanțării plății menționate la articolul 36, statele membre utilizează
un procent din plafonul național anual prevăzut în anexa II care nu poate fi
mai mare de 2%. Statele membre transmit Comisiei, până la 1 august 2013,
procentul estimat necesar pentru finanțarea plății respective.
Până la 1 august
2016, statele membre pot revizui procentajul estimat, cu efect de la
1 ianuarie 2017. Până la 1 august 2016, statele membre transmit Comisiei
procentajul revizuit.
2.           Fără a aduce atingere procentului maxim de 2% prevăzut la
alineatul (1), dacă valoarea totală a plății solicitate într-un stat membru
într-un anumit an depășește plafonul stabilit în temeiul alineatului (4) și
dacă plafonul respectiv este mai mic decât 2% din plafonul național anual
stabilit în anexa II, statele membre aplică o reducere lineară tuturor plăților
care urmează să fie acordate tuturor fermierilor în conformitate cu articolul
25.
3.           Dacă
cuantumul total al plății solicitate într-un stat membru într-un anumit an
depășește plafonul stabilit în temeiul alineatului (4) și dacă plafonul
respectiv se ridică la 2% din plafonul național anual stabilit în anexa II,
statele membre aplică o reducere lineară cuantumurilor care urmează să fie
plătite în conformitate cu articolul 36, pentru a se conforma plafonului
respectiv.
4.           Pe baza procentului estimat
notificat de statele membre în temeiul alineatului (1), Comisia stabilește
anual, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, plafonul corespunzător
al plății menționate la articolul 36. Actele respective de punere în aplicare
se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 56
alineatul (2).
TITLUL IV
SPRIJINUL CUPLAT
CAPITOLUL 1
Sprijinul cuplat facultativ
Articolul 38
Norme
generale
1.           Statele membre pot acorda
sprijin cuplat fermierilor în condițiile prevăzute în prezentul capitol.
Sprijinul cuplat poate fi acordat în următoarele
sectoare și producții: cereale, plante oleaginoase, culturi proteice, leguminoase
pentru boabe, in, cânepă, orez, fructe cu coajă lemnoasă, cartof pentru feculă,
lapte și produse lactate, semințe, carne de oaie și de capră, carne de vită și
mânzat, ulei de măsline, viermi de mătase, furaje uscate, hamei, sfeclă de
zahăr, trestie de zahăr și cicoare, fructe și legume și specii forestiere cu
ciclu scurt de producție.
2.           Sprijinul
cuplat poate fi acordat numai în sectoarele sau regiunile dintr-un stat membru
în care anumite tipuri de agricultură sau anumite sectoare agricole sunt
afectate de anumite dificultăți și sunt deosebit de importante din motive
economice și/sau sociale și/sau de mediu.
3.           Prin derogare de la alineatul
(2), sprijinul cuplat poate fi acordat, de asemenea, fermierilor care, la 31
decembrie 2013, dețineau drepturi la plată acordate în conformitate cu titlul
III capitolul 3 secțiunea 2 și cu articolul 71m din Regulamentul (CE)
nr. 1782/2003, precum și în conformitate cu articolul 60 și cu articolul
65 al patrulea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 și care nu dețin
hectare eligibile pentru activarea drepturilor la plată în cadrul schemei de
plată de bază menționate în titlul III capitolul 1 din prezentul
regulament.
4.           Sprijinul cuplat poate fi
acordat numai în măsura în care este necesar pentru crearea unui stimulent în
vederea menținerii nivelurilor actuale de producție în regiunile în cauză.
5.           Sprijinul cuplat se acordă
sub forma unei plăți anuale, în limite cantitative definite și pe baza unor
suprafețe sau producții fixe sau a unui număr fix de animale.
6.           Sprijinul cuplat acordat în
temeiul prezentului articol trebuie să fie coerent cu alte măsuri și politici
ale Uniunii.
7.           Se deleagă Comisiei
competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 55 cu privire
la:
(a)     condițiile de acordare a sprijinului
menționat în prezentul capitol;
(b)     norme privind coerența cu alte măsuri ale
Uniunii și privind cumularea sprijinului.
Articolul 39
Dispoziții financiare
1.           În vederea finanțării
sprijinului cuplat facultativ, statele membre pot decide, până la data de
1 august a anului care precede primul an de implementare a sprijinului
respectiv, să utilizeze până la 5% din plafonul lor național anual stabilit în
anexa II.
2.           Prin derogare de la alineatul
(1), statele membre pot decide să utilizeze până la 10% din plafonul național
anual stabilit în anexa II, dacă:
(a)      au aplicat, până la 31 decembrie 2013, schema de plată unică
pe suprafață prevăzută în titlul V din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 sau au
finanțat măsuri în temeiul articolului 111 din regulamentul respectiv sau sunt
vizate de derogarea prevăzută la articolul 69 alineatul (5) sau, în cazul
Maltei, la articolul 69 alineatul (1) din regulamentul respectiv și/sau
(b)      au alocat, timp de cel puțin un an în perioada 2010-2013,
peste 5 % din cuantumul lor disponibil pentru acordarea plăților directe
prevăzute în titlurile III, IV și V din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, cu
excepția titlului IV capitolul 1 secțiunea 6, pentru finanțarea măsurilor
prevăzute în titlul III capitolul 2 secțiunea 2 din Regulamentul (CE) nr.
73/2009, a sprijinului prevăzut la articolul 68 alineatul (1) litera (a)
punctele (i)-(iv) și literele (b) și (c) din regulamentul respectiv, sau a
măsurilor prevăzute în capitolul 1, cu excepția titlului IV secțiunea 6 din
regulamentul respectiv.
3.           Prin derogare de la alineatul
(2), statele membre care au alocat, timp de cel puțin un an în perioada
2010-2013, peste 10 % din cuantumul lor disponibil pentru acordarea plăților
directe prevăzute în titlurile III, IV și V din Regulamentul (CE) nr. 73/2009,
cu excepția titlului IV capitolul 1 secțiunea 6, pentru finanțarea măsurilor
prevăzute în titlul III capitolul 2 secțiunea 2 din Regulamentul (CE) nr.
73/2009, a sprijinului prevăzut la articolul 68 alineatul (1) litera (a)
punctele (i)-(iv) și literele (b) și (c) din regulamentul respectiv, sau a
măsurilor prevăzute în capitolul 1, cu excepția titlului IV secțiunea 6
din regulamentul respectiv, pot decide să utilizeze mai mult de 10 % din
plafonul național anual prevăzut în anexa II, după aprobarea de către Comisie
în conformitate cu articolul 41.
4.           Până la 1 august 2016,
statele membre pot revizui decizia pe care au luat-o, în conformitate cu
alineatele (1), (2) și (3) și să decidă, cu efect din anul 2017:
(a)     să mărească procentul stabilit la
alineatele (1) și (2), în limitele prevăzute la alineatele respective, dacă
este posibil, și, dacă este necesar, să modifice condițiile de acordare a
ajutorului;
(b)     să reducă procentul utilizat pentru
finanțarea sprijinul cuplat și, dacă este necesar, să modifice condițiile de
acordare a sprijinului respectiv;
(c)     să înceteze acordarea sprijinului
prevăzut în prezentul capitol.
5.           În funcție de decizia luată
de fiecare stat membru în temeiul alineatelor (1) - (4) cu privire la
procentul din plafonul național care urmează să fie utilizat, Comisia
stabilește anual, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, plafonul
corespunzător sprijinului în cauză. Actele respective de punere în aplicare se
adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 56
alineatul (2).
Articolul 40
Notificare
1.           Deciziile menționate la
articolul 39 trebuie notificate Comisiei până la data menționată la articolul
respectiv și, cu excepția deciziei menționate la articolul 39 alineatul (4)
litera (c), notificarea include informații cu privire la regiunile avute
în vedere, la tipurile de agricultură sau sectoarele selectate și la nivelul
sprijinului care urmează să fie acordat.
2.           Deciziile menționate la
articolul 39 alineatele (2) și (3) sau, dacă este necesar, la articolul 39
alineatul (4) litera (a), includ, de asemenea, o descriere detaliată a
situației particulare din regiunea avută în vedere și a particularităților
tipurilor de agricultură sau ale sectoarelor agricole specifice, care fac ca procentul
menționat la articolul 39 alineatul (1) să fie insuficient pentru
soluționarea dificultăților menționate la articolul 38 alineatul (2) și
care justifică creșterea nivelului sprijinului.
Articolul 41
Aprobarea
de către Comisie
1.           Comisia aprobă, prin intermediul
unui act de punere în aplicare, decizia menționată la articolul 39 alineatul
(3) sau, dacă este cazul, la articolul 39 alineatul (4) litera (a), dacă se
demonstrează existența, în regiunea sau în sectorul în cauză, a uneia dintre
necesitățile de mai jos:
(a)     necesitatea de a susține producția
specifică la un anumit nivel, din cauza lipsei de alternative și de a reduce
riscul de abandonare a producției și de apariție a problemelor sociale și/sau
de mediu aferente;
(b)     necesitatea de a asigura aprovizionarea
constantă a industriei locale de prelucrare, pentru a se evita astfel
consecințele sociale și economice negative ale unui eventual proces de
restructurare aferent;
(c)     necesitatea de a compensa dezavantajele
care îi afectează pe fermieri într-un anumit sector și care reprezintă
consecința perturbărilor prelungite ale pieței aferente.
(d)     necesitatea de a interveni acolo unde
existența oricărui alt sprijin disponibil în temeiul prezentului regulament, al
Regulamentului (UE) nr. […] [RDR] sau al oricărei scheme aprobate de ajutoare
de stat este considerată insuficientă pentru satisfacerea necesităților
menționate la literele (a), (b) și (c).
2.           Comisia adoptă, prin
intermediul unor acte de punere în aplicare, norme privind procedura de
evaluare și de aprobare a deciziilor menționate la alineatul (1).         Actele
respective de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de
examinare menționată la articolul 56 alineatul (2).
CAPITOLUL 2
          Plata specifică pentru cultura de bumbac
Articolul 42
Domeniu de aplicare
Se acordă ajutor fermierilor
care produc bumbac încadrat la codul NC 5201 00, în condițiile prevăzute în
prezentul capitol („plăți specifice pentru cultura de bumbac”).
Articolul 43
Eligibilitate
1.           Plățile specifice pentru
cultura de bumbac se acordă pe hectar de suprafață eligibilă cultivată cu
bumbac. Pentru a fi eligibilă, suprafața respectivă trebuie să se afle pe un
teren agricol autorizat de statul membru în cauză pentru producția de bumbac,
semănat cu soiuri omologate și să facă realmente obiectul recoltării în
condiții de creștere normale.
Plățile specifice pentru cultura de bumbac se
plătesc pentru bumbacul de calitate bună, corectă și vandabilă.
2.           Statele membre autorizează
terenul și soiurile menționate la alineatul (1) în conformitate cu normele și
condițiile care urmează să fie adoptate în temeiul alineatului (3).
3.           Pentru a asigura o gestionare
eficientă a plății specifice pentru cultura de bumbac, se deleagă Comisiei
competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 55 privind
normele și condițiile de autorizare a terenurilor și a soiurilor în scopul
acordării plății specifice pentru cultura de bumbac.
4.           Comisia adoptă, prin
intermediul unor acte de punere în aplicare, norme privind procedura de
autorizare și de notificare a informațiilor privind această autorizare către
producători. Actele respective de punere în aplicare se adoptă în conformitate
cu procedura de examinare menționată la articolul 56 alineatul (2).
Articolul 44
Suprafețe de bază, productivitate fixă și cuantumuri de referință
1.           Se instituie următoarele
suprafețe naționale de bază:
–
Bulgaria: 3 342 ha,
–
Grecia: 250 000 ha,
–
Spania: 48 000 ha,
–
Portugalia: 360 ha.
2.           Se stabilesc următoarele
niveluri de productivitate fixă pentru perioada de referință:
–
Bulgaria: 1,2 tone/ha,
–
Grecia: 3,2 tone/ha,
–
Spania: 3,5 tone/ha,
–
Portugalia: 2,2 tone/ha.
3.           Cuantumul plății specifice
culturii pe hectar de suprafață eligibilă se stabilește prin înmulțirea
nivelurilor de productivitate prevăzute la alineatul (2) cu următoarele
cuantumuri de referință:
–
Bulgaria: 523,02 EUR în 2014;  588,06 EUR în 2015;   și
661,79 EUR pentru 2016 și ulterior
–
Grecia: 238,86 EUR
–
Spania: 369,33 EUR
–
Portugalia: 232,57 EUR
4.           Dacă suprafața eligibilă
cultivată cu bumbac dintr-un stat membru dat și într-un an dat depășește
suprafața de bază stabilită la alineatul (1), cuantumul menționat la
alineatul (3) pentru statul membru în cauză se reduce proporțional cu
depășirea suprafeței de bază.
5.           Pentru a permite acordarea
plății specifice pentru cultura de bumbac, se deleagă Comisiei competența de a
adopta acte delegate în conformitate cu articolul 55 în ceea ce privește
normele privind condițiile de acordare a plății specifice pentru cultura de
bumbac, cerințele de eligibilitate și practicile agronomice.
6.           Comisia adoptă, prin
intermediul unor acte de punere în aplicare, norme privind calcularea reducerii
prevăzute la alineatul (4). Actele respective de punere în aplicare se adoptă
în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 56 alineatul
(2).
Articolul 45
Organizații interprofesionale aprobate
1.           În scopul aplicării
prezentului capitol, „organizație interprofesională aprobată” înseamnă o
persoană juridică formată din fermieri producători de bumbac și din cel puțin
un egrenor, care desfășoară activități precum:
(a)     contribuția la o mai bună coordonare a
modului de introducere a bumbacului pe piață, în special prin studii de
cercetare și studii de piață;
(b)     elaborarea de contracte-tip compatibile
cu normele Uniunii;
(c)     orientarea producției către produse care
sunt mai bine adaptate la nevoile pieței și la cererea consumatorului, în
special în ceea ce privește calitatea și protecția consumatorului;
(d)     actualizarea metodelor și a mijloacelor
de îmbunătățire a calității produsului;
(e)     dezvoltarea de strategii de piață pentru
promovarea bumbacului prin sisteme de certificare a calității.
2.           Statele membre în care sunt
stabilite întreprinderile de egrenat aprobă organizațiile interprofesionale
care îndeplinesc criteriile ce urmează să fie stabilite în temeiul alineatului
(3).
3.           Se deleagă Comisiei
competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 55 cu privire
la:
(a)     criteriile pentru autorizarea
organizațiilor interprofesionale,
(b)     obligațiile producătorilor;
(c)     normele aplicabile în cazul în care
organizația interprofesională aprobată nu îndeplinește criteriile respective.
Articolul 46
Acordarea plății
1.           Fermierilor li se acordă
plata specifică pentru cultura de bumbac pe hectar eligibil, în conformitate cu
articolul 44.
2.           Fermierilor care sunt membrii
unei organizații interprofesionale autorizate li se acordă plata specifică
pentru cultura de bumbac pe hectar eligibil de pe suprafața de bază stabilită
la articolul 44 alineatul (1), majorată cu 2 EUR.
Titlul V
Schema pentru micii fermieri
Articolul 47
Norme
generale
1.           Fermierii care dețin drepturi
la plată alocate în 2014 în temeiul articolului 21 și care îndeplinesc
cerințele minime prevăzute la articolul 10 alineatul (1) pot opta pentru
participarea la o schemă simplificată, în condițiile prevăzute în prezentul
titlu, denumită în continuare „schema pentru micii fermieri”.
2.           Plățile acordate în cadrul
schemei pentru micii fermieri înlocuiesc plățile care trebuie acordate în
temeiul titlurilor III și IV.
3.           Fermierii care participă la
schema pentru micii fermieri sunt scutiți de utilizarea practicilor agricole
prevăzute în titlul III capitolul 2.
4.           Statele membre se asigură că nu se acordă nicio plată
fermierilor în cazul cărora se dovedește că, începând cu data publicării
prezentei propuneri de regulament al Comisiei, își împart exploatația cu unicul
scop de a beneficia de schema pentru micii fermieri. Această dispoziție se
aplică și fermierilor ale căror exploatații sunt rezultatul împărțirii
respective.
Articolul 48
Participare
Fermierii care doresc să participe la schema
pentru micii fermieri trebuie să depună o cerere până la
15 octombrie 2014.
Fermierii care nu au depus cererea de
participare la schema pentru micii fermieri până la 15 octombrie 2014
sau care hotărăsc să se retragă din schemă după acea dată sau care sunt
selecționați pentru a primi sprijinul prevăzut la articolul 20 alineatul (1)
litera (c) din Regulamentul (UE) nr. […] [RDR] nu mai au dreptul de a participa
la schema respectivă.
Articolul 49
Cuantumul
plății
1.
Statele membre stabilesc cuantumul plății anuale
din cadrul schemei pentru micii fermieri la unul dintre următoarele niveluri,
sub rezerva aplicării alineatelor (2) și (3):
(a)     un cuantum care să nu depășească 15% din
plata medie pe beneficiar acordată la nivel național;
(b)     un cuantum corespunzător plății medii pe
hectar acordate la nivel național, înmulțit cu o cifră care corespunde
numărului de hectare – maximum trei.
Media națională menționată la primul paragraf
litera (a) se stabilește de către statele membre pe baza plafonului național
prevăzut în anexa II pentru anul calendaristic 2019 și a numărului de
fermieri care au obținut drepturi la plată în temeiul articolului 21 alineatul
(1).
Media națională menționată la primul paragraf
litera (b) se stabilește de către statele membre pe baza plafonului național
prevăzut în anexa II pentru anul calendaristic 2019 și a numărului de
hectare eligibile declarate în conformitate cu articolul 26 în 2014.
2.
Cuantumul menționat la alineatul (1) nu trebuie să
fie mai mic de 500 EUR și nici mai mare de 1 000 EUR. Fără a aduce
atingere articolului 51 alineatul (1), dacă aplicarea alineatului (1) determină
stabilirea unui cuantum mai mic de 500 EUR sau mai mare de 1 000 EUR,
cuantumul respectiv se rotunjește în sus sau în jos, până la valoarea minimă
sau respectiv maximă.
3.
Prin derogare de la alineatul (2), în Cipru și
Malta cuantumul plății menționat la alineatul (1) poate fi stabilit la o
valoare mai mică de 500 EUR, dar nu mai mică de 200 EUR.
Articolul 50
Condiții
speciale
1.
Pe durata participării la schema pentru micii
fermieri, fermierii:
(a)    păstrează cel puțin un număr de hectare care corespunde
numărului de drepturi deținute;
(b)      îndeplinesc
cerințele minime prevăzute la articolul 10 alineatul (1) litera (b).
2.
Drepturile la plată activate în 2014 în temeiul
articolelor 25 și 26 de către un fermier care participă la schema pentru micii
fermieri sunt considerate drepturi activate pe toată durata participării
fermierului respectiv la schemă.
Drepturile la plată deținute de fermier pe durata
participării la schema respectivă nu se consideră a fi drepturi la plată
neutilizate care pot fi retransferate în rezerva națională în sensul
articolului 24 alineatul (1) litera (b).
3.
Prin derogare de la articolul 27, drepturile la
plată deținute de fermierii care participă la schema pentru micii fermieri nu
sunt transferabile decât în cazul moștenirii sau al moștenirii anticipate.
Fermierii care, prin moștenire sau moștenire
anticipată, primesc drepturi la plată de la un fermier care participă la schema
pentru micii fermieri sunt eligibili pentru participarea la schema respectivă
dacă îndeplinesc cerințele pentru a beneficia de schema de plată de bază și
dacă moștenesc toate drepturile la plată deținute de fermierul de la care
primesc drepturile la plată.
4.
Se deleagă Comisiei competența de a adopta acte
delegate în conformitate cu articolul 55 privind condițiile de participare la
schemă în cazul în care situația fermierului participant se modifică.
Articolul 51
Dispoziții
financiare
1.
Pentru a finanța plata prevăzută în prezentul
titlu, statele membre deduc cuantumurile corespunzătoare cuantumurilor la care
urmează să aibă dreptul micii fermieri sub forma plății de bază prevăzute în
titlul III capitolul 1, a plății pentru practici agricole benefice pentru
climă și mediu prevăzute în titlul III capitolul 2 și, dacă este cazul, a
plății pentru zone care se confruntă cu constrângeri naturale prevăzute în
titlul III capitolul 3, a plății pentru tinerii fermieri prevăzute în titlul
III capitolul 4 și a sprijinului cuplat prevăzut în titlul IV, din cuantumurile
totale prevăzute pentru plățile respective.
Diferența dintre suma tuturor plăților care
trebuie efectuate în cadrul schemei destinate micilor fermieri și cuantumul total
finanțat în conformitate cu primul paragraf este finanțată prin aplicarea unei
reduceri lineare tuturor plăților care urmează să fie acordate în conformitate
cu articolul 25.
Elementele pe baza
cărora sunt stabilite cuantumurile menționate la primul paragraf rămân aceleași
pe toată durata participării fermierului la schemă.
2.
Dacă cuantumul total al plăților care trebuie
efectuate în cadrul schemei destinate micilor fermieri depășește 10% din
plafonul național anual stabilit în anexa II, statele membre aplică o reducere
lineară a cuantumurilor care trebuie plătite în conformitate cu prezentul
titlu, pentru a respecta procentul respectiv.
TITLUL VI
PROGRAME NAȚIONALE DE RESTRUCTURARE PENTRU SECTORUL BUMBACULUI
Articolul 52
Utilizarea
bugetului anual pentru programele de restructurare
1.           În cazul statelor membre care
au aplicat articolul 4 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul (CE) nr.
637/2008, bugetul anual relevant, disponibil în temeiul articolului 5 alineatul
(1) din regulamentul respectiv se transferă cu efect de la 1 ianuarie 2014
ca fonduri suplimentare ale Uniunii destinate măsurilor din cadrul programelor
de dezvoltare rurală finanțate în temeiul Regulamentului (UE)
nr. […] [RDR].
2.           În cazul statelor membre care
au aplicat articolul 4 alineatul (1) al doilea paragraf din Regulamentul (CE)
nr. 637/2008, bugetul lor anual menționat la articolul 5 alineatul (1) din
regulamentul respectiv este inclus cu efect de la 1 ianuarie 2017 în plafonul
lor național stabilit în anexa II la prezentul regulament.
TITLUL VII
DISPOZIȚII FINALE
CAPITOLUL 1
          Notificări și situații de urgență
Articolul 53
Cerințe
de notificare
1.           Se
deleagă Comisiei competența de a adopta acte delegate în conformitate cu
articolul 55 cu privire la măsurile necesare privind notificările care trebuie
efectuate de statele membre în scopul aplicării prezentului regulament sau în
scopul verificării, al controlării, al monitorizării, al evaluării și al
auditării plăților directe, al implementării acordurilor internaționale, inclusiv
privind cerințele de notificare prevăzute în acordurile respective. În acest
scop, Comisia ține seama de necesitățile în materie de date și de sinergiile
dintre sursele de date potențiale.
Dacă este cazul, informațiile obținute pot fi
transmise sau puse la dispoziția organizațiilor internaționale și a
autorităților competente ale țărilor terțe și pot fi făcute publice, sub
rezerva protecției datelor cu caracter personal și a interesului legitim al
întreprinderilor în ceea ce privește protecția secretelor lor comerciale.
2.           Ținând
seama de necesitatea ca notificările menționate la alineatul (1) să devină
rapide, eficiente, exacte și rentabile, se deleagă Comisiei competența de a
adopta acte delegate în conformitate cu articolul 55 în scopul stabilirii:
(a)     naturii și tipului informațiilor care
trebuie notificate;
(b)     metodelor de notificare;
(c)     normelor privind drepturile de acces la
informațiile sau la sistemele de informații puse la dispoziție;
(d)     condițiilor și mijloacelor de publicare a
informațiilor.
3.           Comisia
adoptă, prin intermediul unor acte de punere în aplicare:
(a)     norme privind furnizarea informațiilor
necesare pentru aplicarea prezentului articol;
(b)     măsuri privind gestionarea informațiilor
care trebuie notificate, precum și norme privind conținutul, forma, calendarul,
frecvența și termenele notificărilor;
(c)     măsuri privind transmiterea sau punerea
informațiilor și a documentelor la dispoziția statelor membre, a organizațiilor
internaționale, a autorităților competente ale țărilor terțe sau a publicului,
sub rezerva protecției datelor cu caracter personal și a interesului legitim al
fermierilor și al întreprinderilor în ceea ce privește protecția secretelor lor
comerciale.
Actele respective de punere în aplicare se adoptă
în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 56 alineatul
(2).
Articolul 54
Măsuri
pentru soluționarea unor probleme specifice
1.           Comisia
adoptă, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, măsurile care sunt în
același timp necesare și justificabile pentru soluționarea în regim de urgență
a unor probleme specifice. Măsurile menționate pot deroga de la dispozițiile
prezentului regulament, dar numai în măsura și pentru perioada în care acest
lucru este strict necesar. Actele respective de punere în aplicare se adoptă în
conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 56 alineatul
(2).
2.           Din
motive imperioase de urgență justificate corespunzător, legate de măsurile la
care se face referire la alineatul (1), Comisia adoptă acte de punere în
aplicare cu aplicabilitate imediată, în conformitate cu procedura menționată la
articolul 56 alineatul (3).
CAPITOLUL 2
Delegarea de competențe și dispoziții de implementare
Articolul 55
Exercitarea delegării
1.           Se deleagă Comisiei
competența de a adopta acte delegate, sub rezerva respectării condițiilor
prevăzute la prezentul articol.
2.           Delegarea de competențe la
care se face referire în prezentul regulament este conferită Comisiei pentru o
perioadă nedeterminată, începând de la data intrării în vigoare a prezentului
regulament.
3.           Delegarea de competențe
menționată în prezentul regulament poate fi revocată în orice moment de către
Parlamentul European sau de către Consiliu. Decizia de revocare pune capăt
delegării competenței specificate în decizia respectivă. Decizia intră în
vigoare în ziua următoare publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
sau la o dată ulterioară specificată în decizie. Aceasta nu aduce atingere
validității actelor delegate aflate deja în vigoare.
4.           De îndată ce adoptă un act
delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.
5.           Un act delegat adoptat în
temeiul prezentului regulament intră în vigoare numai dacă nici Parlamentul
European, nici Consiliul nu exprimă obiecții în termen de 2 luni de la
notificarea actului respectiv sau dacă, înainte de expirarea termenului în
cauză, atât Parlamentul European, cât și Consiliul au informat Comisia că nu
vor formula obiecții. Termenul respectiv se prelungește cu 2 luni la
inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.
Articolul 56
Procedura
comitetelor
1.           Comisia este asistată de un
Comitet denumit „Comitet pentru plăți directe”. Acesta este un comitet în
sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.
2.           Atunci când se face trimitere
la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

3.           Atunci
când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 8 din
Regulamentul (UE) nr. 182/2011, coroborat cu articolul 5 din același
regulament.
CAPITOLUL 3
Dispoziții finale și tranzitorii
Articolul 57
Abrogări
1.           Regulamentul (CE) nr.
637/2008 se abrogă.
Totuși acesta continuă să se aplice până la 31
decembrie 2017 în statele membre care au făcut uz de opțiunea prevăzută la
articolul 4 alineatul (1) al doilea paragraf din regulamentul respectiv.
2.           Regulamentul
(CE) nr. 73/2009 se abrogă.
Fără a se aduce atingere
alineatului (3), trimiterile la regulamentul abrogat se interpretează ca
trimiteri la prezentul regulament și se citesc în conformitate cu tabelul de
corespondență din anexa VII.
3.           Trimiterile din prezentul regulament
la Regulamentele (CE) nr. 73/2009 și (CE) nr. 1782/2003 se înțeleg ca
trimiteri la regulamentele respective, astfel cum erau în vigoare înaintea
abrogării.
Articolul 58
Norme tranzitorii
Pentru a asigura o tranziție fără probleme de
la dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 73/2009 la cele ale prezentului
regulament, se deleagă Comisiei competența de a adopta acte delegate în
conformitate cu articolul 55 privind măsurile necesare pentru protejarea drepturilor
dobândite și a așteptărilor legitime ale fermierilor.
Articolul 59
Intrare
în vigoare și aplicare
Prezentul regulament intră în vigoare în a
[șaptea] zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Se aplică de la 1 ianuarie 2014.
Cu toate acestea, articolul 14, articolul 20
alineatul (5), articolul 22 alineatul (6), articolul 35 alineatul (1),
articolul 37 alineatul (1) și articolul 39 se aplică de la data intrării în
vigoare a prezentului regulament.
Prezentul regulament este obligatoriu
în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la
Pentru Parlamentul European,                     Pentru Consiliu,
Preşedintele                                                   Preşedintele
ANEXA I
Lista schemelor de
sprijin
 Sectorul || Temeiul juridic || Note
 Plata de bază || Titlul III capitolul 1 din prezentul regulament || Plată decuplată
 Plată pentru fermierii care aplică practici agricole benefice pentru climă și mediu || Titlul III capitolul 2 din prezentul regulament || Plată decuplată
 Plată pentru fermierii din zonele care se confruntă cu constrângeri naturale specifice || Titlul III capitolul 3 din prezentul regulament || Plată decuplată
 Plata pentru tinerii fermieri || Titlul III capitolul 4 din prezentul regulament || Plată decuplată
 Sprijin cuplat facultativ || Titlul IV capitolul 1 din prezentul regulament ||
 Bumbac || Titlul IV capitolul 2 din prezentul regulament || Plată pe suprafață
 Plată pentru micii fermieri || Titlul V din prezentul regulament || Plată decuplată
 POSEI || Titlul III din Regulamentul (CE) nr. 247/2006 || Plăți directe acordate în cadrul măsurilor stabilite în programe
 Insulele din Marea Egee || Capitolul III din Regulamentul (CE) nr. 1405/2006 || Plăți directe acordate în cadrul măsurilor stabilite în programe
ANEXA II
Plafoanele naționale menționate la articolul 6
   ||   ||   ||   ||   ||   || (În mii de EUR)
 An calendaristic || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 și anul următor
 Belgia || 553 521 || 544 065 || 534 632 || 525 205 || 525 205 || 525 205
 Bulgaria || 655 661 || 737 164 || 810 525 || 812 106 || 812 106 || 812 106
 Republica Cehă || 892 698 || 891 875 || 891 059 || 890 229 || 890 229 || 890 229
 Danemarca || 942 931 || 931 719 || 920 534 || 909 353 || 909 353 || 909 353
 Germania || 5 275 876 || 5 236 176 || 5 196 585 || 5 156 970 || 5 156 970 || 5 156 970
 Estonia || 108 781 || 117 453 || 126 110 || 134 749 || 134 749 || 134 749
 Irlanda || 1 240 652 || 1 239 027 || 1 237 413 || 1 235 779 || 1 235 779 || 1 235 779
 Grecia || 2 099 920 || 2 071 481 || 2 043 111 || 2 014 751 || 2 014 751 || 2 014 751
 Spania || 4 934 910 || 4 950 726 || 4 966 546 || 4 988 380 || 4 988 380 || 4 988 380
 Franța || 7 732 611 || 7 694 854 || 7 657 219 || 7 619 511 || 7 619 511 || 7 619 511
 Italia || 4 023 865 || 3 963 007 || 3 902 289 || 3 841 609 || 3 841 609 || 3 841 609
 Cipru || 52 273 || 51 611 || 50 950 || 50 290 || 50 290 || 50 290
 Letonia || 163 261 || 181 594 || 199 895 || 218 159 || 218 159 || 218 159
 Lituania || 396 499 || 417 127 || 437 720 || 458 267 || 458 267 || 458 267
 Luxemburg || 34 313 || 34 250 || 34 187 || 34 123 || 34 123 || 34 123
 Ungaria || 1 298 104 || 1 296 907 || 1 295 721 || 1 294 513 || 1 294 513 || 1 294 513
 Malta || 5 316 || 5 183 || 5 050 || 4 917 || 4 917 || 4 917
 Țările de Jos || 806 975 || 792 131 || 777 320 || 762 521 || 762 521 || 762 521
 Austria || 707 503 || 706 850 || 706 204 || 705 546 || 705 546 || 705 546
 Polonia || 3 038 969 || 3 066 519 || 3 094 039 || 3 121 451 || 3 121 451 || 3 121 451
 Portugalia || 573 046 || 585 655 || 598 245 || 610 800 || 610 800 || 610 800
 România || 1 472 005 || 1 692 450 || 1 895 075 || 1 939 357 || 1 939 357 || 1 939 357
 Slovenia || 141 585 || 140 420 || 139 258 || 138 096 || 138 096 || 138 096
 Slovacia || 386 744 || 391 862 || 396 973 || 402 067 || 402 067 || 402 067
 Finlanda || 533 932 || 534 315 || 534 700 || 535 075 || 535 075 || 535 075
 Suedia || 710 853 || 711 798 || 712 747 || 713 681 || 713 681 || 713 681
 Regatul Unit || 3 624 384 || 3 637 210 || 3 650 038 || 3 662 774 || 3 662 774 || 3 662 774
ANEXA III
Plafoanele nete menționate la articolul 7
   ||   ||   ||   ||   ||   || (În milioane de EUR)
   An calendaristic   || 2014   || 2015   || 2016   || 2017   || 2018   || 2019 și anul următor
 Belgia || 553.5 || 544.1 || 534.6 || 525.2 || 525.2 || 525.2
 Bulgaria || 656.2 || 733.6 || 799.7 || 801.2 || 801.2 || 801.2
 Republica Cehă || 892.5 || 891.7 || 890.9 || 890.0 || 890.0 || 890.0
 Danemarca || 942.8 || 931.6 || 920.4 || 909.3 || 909.3 || 909.3
 Germania || 5 275.3 || 5 235.6 || 5 196.1 || 5 156.5 || 5 156.5 || 5 156.5
 Estonia || 108.8 || 117.5 || 126.1 || 134.7 || 134.7 || 134.7
 Irlanda || 1 240.7 || 1 239.0 || 1 237.4 || 1 235.8 || 1 235.8 || 1 235.8
 Grecia || 2 253.2 || 2 226.5 || 2 199.8 || 2 173.1 || 2 173.1 || 2 173.1
 Spania || 4 978.9 || 4 994.4 || 5 010.0 || 5 031.4 || 5 031.4 || 5 031.4
 Franța || 7 732.6 || 7 694.9 || 7 657.2 || 7 619.5 || 7 619.5 || 7 619.5
 Italia || 4 023.6 || 3 962.8 || 3 902.1 || 3 841.4 || 3 841.4 || 3 841.4
 Cipru || 52.3 || 51.6 || 51.0 || 50.3 || 50.3 || 50.3
 Letonia || 163.3 || 181.6 || 199.9 || 218.2 || 218.2 || 218.2
 Lituania || 396.5 || 417.0 || 437.6 || 458.1 || 458.1 || 458.1
 Luxemburg || 34.3 || 34.2 || 34.2 || 34.1 || 34.1 || 34.1
 Ungaria || 1 289.2 || 1 288.0 || 1 286.8 || 1 285.7 || 1 285.7 || 1 285.7
 Malta || 5.3 || 5.2 || 5.0 || 4.9 || 4.9 || 4.9
 Țările de Jos || 807.0 || 792.1 || 777.3 || 762.5 || 762.5 || 762.5
 Austria || 707.5 || 706.9 || 706.2 || 705.5 || 705.5 || 705.5
 Polonia || 3 038.9 || 3 066.4 || 3 093.9 || 3 121.4 || 3 121.4 || 3 121.4
 Portugalia || 573.2 || 585.8 || 598.4 || 611.0 || 611.0 || 611.0
 România || 1 468.0 || 1 684.0 || 1 880.9 || 1 924.0 || 1 924.0 || 1 924.0
 Slovenia || 141.6 || 140.4 || 139.3 || 138.1 || 138.1 || 138.1
 Slovacia || 384.4 || 389.5 || 394.5 || 399.4 || 399.4 || 399.4
 Finlanda || 533.9 || 534.3 || 534.7 || 535.1 || 535.1 || 535.1
 Suedia || 710.9 || 711.8 || 712.7 || 713.7 || 713.7 || 713.7
 Regatul Unit || 3 534.9 || 3 547.1 || 3 559.2 || 3 571.3 || 3 571.3 || 3 571.3
ANEXA IV
Coeficienți care urmează
să se aplice în temeiul articolului 10 alineatul (1)
 Stat membru || Limită pentru pragul referitor la EUR        [Articolul 10 alineatul (1) litera (a)] || Limită pentru pragul referitor la hectare                   [Articolul 10 alineatul (1) litera (a)]
 Belgia || 400 ||                                 2
 Bulgaria || 200 ||                                 0,5
 Republica Cehă || 200 ||                                 5
 Danemarca || 300 ||                                 5
 Germania || 300 ||                                 4
 Estonia || 100 ||                                 3
 Irlanda || 200 ||                                 3
 Grecia || 400 ||                                 0,4
 Spania || 300 ||                                 2
 Franța || 300 ||                                 4
 Italia || 400 ||                                 0,5
 Cipru || 300 ||                                 0,3
 Letonia || 100 ||                                 1
 Lituania || 100 ||                                 1
 Luxemburg || 300 ||                                 4
 Ungaria || 200 ||                                 0,3
 Malta || 500 ||                                 0,1
 Țările de Jos || 500 ||                                 2
 Austria || 200 ||                                 2
 Polonia || 200 ||                                 0,5
 Portugalia || 200 ||                                 0,3
 România || 200 ||                                 0,3
 Slovenia || 300 ||                                 0,3
 Slovacia || 200 ||                                 2
 Finlanda || 200 ||                                 3
 Suedia || 200 ||                                 4
 Regatul Unit || 200 ||                                 5
ANEXA V
Dispozițiile financiare
aplicabile Bulgariei și României, menționate la articolele 16 și 17
A.        Cuantumuri pentru calcularea
plafoanelor naționale pentru plățile menționate la articolul 16:
(în mii
de EUR)
   || 2014 || 2015
 Bulgaria || 805 847 || 808 188
 România || 1 802 977 || 1 849 068
B.         Cuantumul total al plăților directe
naționale complementare schemei de plată de bază, menționat la articolul 17
alineatul (2):
(în mii
de EUR)
   || 2014 || 2015
 Bulgaria || 150 186 || 71 024
 România || 330 971 || 156 618
C.        Cuantumul total al plăților
naționale directe complementare plății specifice pentru cultura de bumbac,
menționat la articolul 17 alineatul (3):
(în
EUR)
   || 2014 || 2015
 Bulgaria || 556 523 || 295 687
ANEXA VI
Suprafața medie a
exploatației agricole care urmează să fie aplicată în temeiul articolului 36
alineatul (5)
 Stat membru || Suprafața medie a exploatației agricole (în hectare)
 Belgia || 29
 Bulgaria || 6
 Republica Cehă || 89
 Danemarca || 60
 Germania || 46
 Estonia || 39
 Irlanda || 32
 Grecia || 5
 Spania || 24
 Franța || 52
 Italia || 8
 Cipru || 4
 Letonia || 16
 Lituania || 12
 Luxemburg || 57
 Ungaria || 7
 Malta || 1
 Țările de Jos || 25
 Austria || 19
 Polonia || 6
 Portugalia || 13
 România || 3
 Slovenia || 6
 Slovacia || 28
 Finlanda || 34
 Suedia || 43
 Regatul Unit || 54
ANEXA VII
TABEL DE CORESPONDENȚĂ
 Regulamentul (CE) nr. 73/2009 || Prezentul regulament || Regulamentul (UE) nr. […] [HZR]
 Articolul 1 || Articolul 1 || -
 - || Articolul 2 || -
 Articolul 2 || Articolul 4 || -
 - || Articolul 5 alineatul (2) || -
 Articolul 3 || Articolul 5 || -
 Articolul 4 alineatul (1) || - || Articolul 91
 Articolul 4 alineatul (2) || - || Articolul 95
 Articolul 5 || - || Articolul 93
 Articolul 6 alineatul (1) || - || Articolul 94
 Articolul 6 alineatul (2) || - || -
 Articolul 7 || - || -
 Articolul 8 alineatele (1) și (2) || Articolul 7 alineatele (1) și (3) || -
 - || Articolul 7 alineatul (2) || -
 Articolul 9 || - || -
 Articolul 10 || - || -
 Articolul 11 alineatele (1) și (2) || - || Articolul 25 alineatele (1) și (2)
 - || Articolul 8 || -
 Articolul 12 alineatele (1) și (2) || - || Articolul 12
 Articolul 12 alineatul (3) || - || Articolul 14
 Articolul 12 alineatul (4) || - || -
 Articolul 13 || - || Articolul 13 alineatul (2)
 Articolul 14 || - || Articolul 68
 Articolul 15 || - || Articolul 69
 Articolul 16 || - || Articolul 70
 Articolul 17 || - || Articolul 71
 Articolul 18 || - || Articolul 72
 Articolul 19 || - || Articolul 73
 Articolul 20 || - || Articolul 75
 Articolul 21 || - || Articolul 75 alineatul (4)
 Articolul 22 || - || Articolul 96
 Articolul 23 || - || Articolul 97
 Articolul 24 || - || Articolul 99
 Articolul 25 || - || Articolul 100
 Articolul 26 || - || Articolul 63
 Articolul 27 alineatul (1) || - || Articolul 102 alineatul (3)
 Articolul 27 alineatul (2) || - || Articolul 49
 Articolul 27 alineatul (3) || - || Articolul 69 alineatul (3)
 - || Articolul 9 || -
 Articolul 28 alineatele (1) și (2) || Articolul 10 alineatele (1), (3) și (4) || -
 - || Articolul 10 alineatul (2) || -
 Articolul 28 alineatul (3) || Articolul 23 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) || -
 - || Articolul 23 alineatul (1) litera (a) punctul (i), litera (c) și litera (d) || -
 - || Articolul 11 || -
 Articolul 29 || - || Articolul 76
 Articolul 30 || - || Articolul 62
 Articolul 31 || - || Articolul 2 alineatul (2)
 Articolul 32 || Articolul 15 || -
 Articolul 33 alineatul (1) || Articolul 18 alineatul (1) || -
 - || Articolul 18 alineatul (2) || -
 Articolul 34 alineatele (1) și (2) || Articolul 25 alineatele (1) și (2) || -
 Articolul 35 || Articolul 26 || -
 Articolul 36 || - || -
 Articolul 37 || Articolul 12 || -
 - || Articolul 14 || -
 Articolul 38 || - || -
 Articolul 39 alineatul (1) || Articolul 25 alineatul (3) || -
 Articolul 40 alineatul (1) || Articolul 6 alineatul (1) || -
 Articolul 40 alineatul (2) || Articolul 19 alineatul (3) || -
 Articolul 41 alineatul (1) || Articolul 23 alineatul (1) || -
 Articolul 41 alineatul (2) || Articolul 23 alineatele (3) și (4) || -
 Articolul 41 alineatul (3) || Articolul 23 alineatul (5) litera (a) || -
 Articolul 41 alineatul (5) || Articolul 23 alineatul (5) litera (b) || -
 - || Articolul 23 alineatele (2), (6) și (7) || -
 Articolul 41 alineatul (6) || Articolul 22 alineatul (4) || -
 Articolul 42 || Articolul 24 alineatul (1) litera (b) || -
 Articolul 43 alineatele (1) și (2) || Articolul 25 alineatele (1) și (2) || -
 Articolul 43 alineatul (3) || - || -
 Articolul 44 || - || -
 Articolul 45 || - || -
 - || - || -
 - || Articolul 19 alineatele (1) și (2) || -
 Articolul 46 alineatele (1)-(4) || Articolul 20 alineatele (1)-(4) || -
 Articolul 46 alineatul (5) || - || -
 - || Articolul 21 ||
 Articolul 47 alineatul (1) || - || -
 Articolul 47 alineatul (2) || Articolul 22 alineatul (1), aplicare la nivel regional || -
 - || Articolul 22 alineatul (1), aplicare la nivel național || -
 - || Articolul 22 alineatele (2), (3), (5), (6) și (7) || -
 Articolul 48 || - || -
 Articolul 49 || - || -
 Articolul 50 || - || -
 Articolul 51 || - || -
 Articolul 52 || - || -
 Articolul 53 || - || -
 Articolul 54 || - || -
 Articolul 55 || - || -
 Articolul 56 || - || -
 Articolul 57 || - || -
 Articolul 58 || - || -
 Articolul 59 || - || -
 Articolul 60 || - || -
 Articolul 61 || - || -
 Articolul 62 || - || -
 Articolul 63 || - || -
 Articolul 64 || - || -
 Articolul 65 || - || -
 Articolul 66 || - || -
 Articolul 67 || - || -
 Articolul 68 || - || -
 Articolul 69 || - || -
 Articolul 70 || - || -
 Articolul 71 || - || -
 Articolul 72 || - || -
 Articolul 73 || - || -
 Articolul 74 || - || -
 Articolul 75 || - || -
 Articolul 76 || - || -
 Articolul 77 || - || -
 Articolul 78 || - || -
 Articolul 79 || - || -
 Articolul 80 || - || -
 Articolul 81 || - || -
 Articolul 82 || - || -
 Articolul 83 || - || -
 Articolul 84 || - || -
 Articolul 85 || - || -
 Articolul 86 || - || -
 Articolul 87 || - || -
 Articolul 88 || Articolul 42 || -
 Articolul 89 || Articolul 43 || -
 Articolul 90 || Articolul 44 || -
 Articolul 91 || Articolul 45 || -
 Articolul 92 || Articolul 46 || -
 Articolul 93 || - || -
 Articolul 94 || - || -
 Articolul 95 || - || -
 Articolul 96 || - || -
 Articolul 97 || - || -
 Articolul 98 || - || -
 Articolul 99 || - || -
 Articolul 100 || - || -
 Articolul 101 || - || -
 Articolul 102 || - || -
 Articolul 103 || - || -
 Articolul 104 || - || -
 Articolul 105 || - || -
 Articolul 106 || - || -
 Articolul 107 || - || -
 Articolul 108 || - || -
 Articolul 109 || - || -
 Articolul 110 || - || -
 Articolul 111 || - || -
 Articolul 112 || - || -
 Articolul 113 || - || -
 Articolul 114 || - || -
 Articolul 115 || - || -
 Articolul 116 || - || -
 Articolul 117 || - || -
 Articolul 118 || - || -
 Articolul 119 || - || -
 Articolul 120 || - || -
 Articolul 121 || Articolul 16 || -
 Articolul 122 || - || -
 Articolul 123 || - || -
 Articolul 124 || - || -
 Articolul 124 alineatul (6) || - || Articolul 98
 Articolul 125 || - || -
 Articolul 126 || - || -
 Articolul 127 || - || -
 Articolul 128 || - || -
 Articolul 129 || - || -
 Articolul 130 || - || -
 Articolul 131 || - || -
 Articolul 132 || Articolul 17 || -
 Articolul 133 || - || -
 - || Articolul 28 || -
 - || Articolul 29 || -
 - || Articolul 20 || -
 - || Articolul 31 || -
 - || Articolul 32 || -
 - || Articolul 33 || -
 - || Articolul 34 || -
 - || Articolul 35 || -
 - || Articolul 36 || -
 - || Articolul 37 || -
 - || Articolul 47 || -
 - || Articolul 48 || -
 - || Articolul 49 || -
 - || Articolul 50 || -
 - || Articolul 51 || -
 Articolul 134 || - || -
 Articolul 135 || - || -
 Articolul 136 || - || -
 - || Articolul 52 || -
 Articolul 137 || - || -
 Articolul 138 || Articolul 3 || -
 Articolul 139 || Articolul 13 || -
 Articolul 140 || Articolul 53 || -
 Articolul 141 || Articolul 56 || -
 Articolul 142 || Articolul 55 || -
 Articolul 142 litera (r) || Articolul 54 || -
 Articolul 143 || - || -
 Articolul 144 || - || -
 Articolul 145 || - || -
 Articolul 146 || Articolul 55 || -
 Articolul 146a || - || -
 Articolul 147 || Articolul 56 || -
 Articolul 148 || - || -
 Articolul 149 || Articolul 57 || -
FIȘĂ FINANCIARĂ
LEGISLATIVĂ

1.
CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI
1.1.
Titlul propunerii/inițiativei

-        Propunere
de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a
normelor privind plăţile directe către fermieri în cadrul schemelor de sprijin
din cadrul politicii agricole comune;
-        Propunere
de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unei
organizări comune a piețelor produselor agricole (Regulamentul privind OCP
unică);
-        Propunere
de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind sprijinul
pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare
rurală (FEADR);
-        Propunere
de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind finanțarea,
gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune;
-        Propunere
de Regulament al Parlamentului European şi al Consiliului de modificare a
Regulamentului (CE) nr. 73/2009 al Consiliului în ceea ce priveşte
aplicarea plăţilor directe pentru fermieri pentru anul 2013;
-        Propunere
de Regulament al Consiliului de stabilire a măsurilor pentru determinarea
anumitor ajutoare și restituiri legate de organizarea comună a piețelor
produselor agricole;
-        Propunere
de Regulament al Parlamentului European şi al Consiliului de modificare a
Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce priveşte
schema de plată unică şi sprijinul pentru viticultori.

1.2.
Domeniul (domeniile) de politică în cauză în
structura ABM/ABB[28]

Domeniul
de politică: titlul 05 de la rubrica 2

1.3.
Natura propunerii/inițiativei (cadrul legislativ
pentru PAC după 2013)

x Propunere/inițiativă
care se referă la o acțiune nouă
¨ Propunere/inițiativă
care se referă la o acțiune nouă ca urmare a unui proiect-pilot/a unei
acțiuni pregătitoare[29]
x Propunere/inițiativă
care se referă la prelungirea unei acțiuni existente
x Propunere/inițiativă
care se referă la o acțiune reorientată către o acțiune nouă

1.4.
Obiective
1.4.1.
Obiectiv(e) strategic(e) multianual(e) al(e)
Comisiei vizat(e) de propunere/inițiativă

Pentru
promovarea utilizării eficiente a resurselor în vederea unei creșteri
inteligente, durabile și favorabile incluziunii pentru agricultura și
dezvoltarea rurală din UE, în concordanță cu strategia Europa 2020, obiectivele
PAC sunt următoarele:
-
producția alimentară viabilă;
-
gestionarea durabilă a resurselor naturale și acţiunile de combatere a
schimbărilor climatice;
-
dezvoltarea teritorială echilibrată.

1.4.2.
Obiectiv(e) specific(e) și activitatea
(activitățile) ABM/ABB în cauză

Obiective specifice pentru domeniul de politică 05:
Obiectivul specific nr. 1:
De
a furniza bunuri publice de mediu
Obiectivul specific nr. 2:
De
a compensa dificultăţile legate de producţia în zone cu constrângeri naturale
specifice
Obiectivul specific nr. 3:
De
a continua acţiunile de combatere a schimbărilor climatice și de adaptare la
acestea
Obiectivul specific nr. 4:
De
a gestiona bugetul UE (al PAC) în conformitate cu standarde ridicate de
gestiune financiară
Obiectivul specific pentru ABB 05 02 – Intervenţii pe pieţele agricole:
Obiectivul specific nr. 5:
De
a spori competitvitatea sectorului agricol și ponderea valorică a acestuia în
cadrul lanţului alimentar
Obiectivul specific pentru ABB 05 03 – Ajutoare directe:
Obiectivul specific nr. 6:
De
a contribui la veniturile fermelor, limitându-le variabilitatea
Obiective specifice pentru ABB 05 04 – Dezvoltare rurală:
Obiectivul specific nr. 7
De
a promova creșterea ecologică prin inovare
Obiectivul specific nr. 8:
De
a sprijini ocuparea forței de muncă în mediul rural și de a menţine structura
socială a zonelor rurale
Obiectivul specific nr. 9
De
a ameliora economia rurală și de a promova diversificarea
Obiectivul specific nr. 10
De
a permite diversitatea structurală a sistemelor agricole

1.4.3.
Rezultatul (rezultatele) și impactul preconizate

Nu
este posibilă fixarea unor ţinte cantitative pentru indicatorii de impact în
acest stadiu. Deşi politica se poate îndrepta într-o
anumită direcţie, rezultatele economice, de mediu și sociale ample, măsurate
prin astfel de indicatori, ar depinde, în ultimă instanţă, şi de impactul creat
de o serie de factori externi care, conform experienţei recente, au devenit
semnificativi şi imprevizibili. Se află în curs o analiză suplimentară, care se
estimează că va fi încheiată pentru perioada de după 2013.
În
privinţa plăţilor directe, statele membre vor avea posibilitatea de a decide,
într-o măsură limitată, cu privire la aplicarea anumitor componente ale
schemelor de plăţi directe.
În
ceea ce priveşte dezvoltarea rurală, rezultatele și impactul preconizate vor
depinde de programele de dezvoltare rurală pe care le vor prezenta statele
membre Comisiei. Se va solicita statelor membre să
stabilească ţinte în programele lor.

1.4.4.
Indicatori de rezultat și de impact

Propunerile
prevăd instituirea unui cadru comun de monitorizare şi de evaluare în vederea
măsurării performanţei politicii agricole comune. Cadrul
respectiv trebuie să cuprindă toate instrumentele legate de monitorizarea și de
evaluarea măsurilor din cadrul PAC, în special ale plăţilor directe, ale
măsurilor de piaţă, ale măsurilor de dezvoltare rurală și ale aplicării
ecocondiţionalităţii.
Impactul
acestor măsuri din cadrul PAC trebuie să fie măsurat în raport cu următoarele
obiective:
(a)      producţia viabilă de
produse alimentare, cu accentul pe veniturile agricole, pe productivitatea
agricolă și pe stabilitatea preţurilor;
(b)     gestionarea durabilă a
resurselor naturale și acţiunile de combatere a schimbărilor climatice, cu
accent pe emisiile de gaze cu efect de seră, pe biodiversitate, pe sol și pe
apă;
(c)      dezvoltarea
teritorială echilibrată, cu accent pe ocuparea forței de muncă în mediul rural,
pe creșterea economică și pe sărăcia în zonele rurale.
Prin
intermediul unor acte de punere în aplicare, Comisia definește setul de
indicatori specifici pentru aceste obiective și domenii.
În
plus, în privinţa dezvoltării rurale, se propune un sistem comun reconsolidat
de monitorizare și de evaluare. Sistemul respectiv
urmăreşte (a) să demonstreze progresele și realizările politicii de dezvoltare
rurală și să evalueze impactul, eficacitatea, eficiența și relevanța
intervențiilor politicii de dezvoltare rurală, (b) să contribuie la o mai bună
orientare a sprijinului pentru dezvoltare rurală și (c) să sprijine un proces comun
de învăţare legat de monitorizare și de evaluare. Comisia va întocmi, prin
intermediul unor acte de punere în aplicare, o listă de indicatori comuni
referitori la priorităţile politice.

1.5.
Motivele propunerii/inițiativei
1.5.1.
Cerință (cerințe) de îndeplinit pe termen scurt sau
lung

Pentru
îndeplinirea obiectivelor strategice multianuale ale PAC, care reprezintă o
transpunere directă a strategiei Europa 2020 pentru zonele rurale europene, și
pentru a îndeplini cerinţele relevante din tratat, propunerile urmăresc
instituirea cadrului legislativ pentru politica agricolă comună pentru perioada
de după 2013.

1.5.2.
Valoarea adăugată a implicării UE

Viitoarea
PAC nu se va mai axa doar pe o parte restrânsă, deși esențială, a economiei UE,
ci va deveni și o politică de importanță strategică pentru securitatea
alimentară, pentru mediu și pentru echilibrul teritorial. Astfel,
PAC, ca politică cu adevărat comună, foloseşte în modul cel mai eficient
resurse bugetare limitate pentru a menţine o agricultură durabilă în întreaga UE,
pentru a aborda probleme transfrontaliere importante cum sunt schimbările
climatice și a consolida solidaritatea dintre statele membre.
După
cum se precizează în Comunicarea Comisiei, „Un buget pentru Europa 2020”[30],
PAC este o politică cu adevărat europeană. În loc să
gestioneze 27 de politici și bugete separate pentru agricultură, statele membre
își pun în comun resursele pentru a gestiona o singură politică europeană, cu
un buget unic european. Rezultă, în mod firesc, că bugetul PAC reprezintă o
parte semnificativă din bugetul UE. Această abordare este însă mai eficientă și
mai rentabilă decât o abordare națională necoordonată.

1.5.3.
Învățăminte desprinse din experiențele similare
anterioare

Pe
baza evaluării cadrului politic actual, s-au realizat o consultare amplă cu
părţile interesate, o analiză a provocărilor și nevoilor viitoare și o evaluare
cuprinzătoare a impactului. Se pot găsi mai multe detalii
în evaluarea impactului şi în expunerea de motive care însoţesc propunerile
legislative.

1.5.4.
Coerența și posibila sinergie cu alte instrumente
relevante

Propunerile
legislative la care se referă prezenta fişă financiară trebuie privite în
contextul mai larg al propunerilor pentru un regulament-cadru unic, cu norme
comune pentru fondurile din cadrul strategic comun (FEADR, FEDER, FSE, Fondul
de coeziune şi EMFF). Regulamentul-cadru respectiv va avea
o contribuţie importantă la reducerea sarcinii administrative, la cheltuirea
fondurilor UE în mod eficace și la punerea în practică a simplificării. Acest
aspect va sta și la baza noilor concepte ale cadrului strategic comun pentru
toate aceste fonduri și a viitoarelor contracte de parteneriat care vor viza și
aceste fonduri.
Cadrul
strategic comun, care va fi instituit, va transforma obiectivele și
priorităţile Strategiei Europa 2020 în priorităţi ale FEADR și ale FEDER, ale
FSE, ale Fondului de coeziune și ale EMFF, ceea ce va asigura o folosire
integrată a fondurilor pentru atingerea obiectivelor comune.
Cadrul
strategic comun va stabili și mecanisme de coordonare cu alte politici și
instrumente relevante ale Uniunii.
De
asemenea, în privinţa PAC, se vor obţine sinergii și efecte de simplificare
semnificative prin armonizarea și alinierea normelor în materie de gestionare
şi de control pentru primul şi al doilea pilon (FEGA, respectiv FEADR) ale PAC. Legătura solidă dintre FEGA şi FEADR trebuie păstrată, iar structurile
deja existente în statele membre trebuie susţinute.

1.6.
Durata și impactul financiar

x Propunere/iniţiativă cu durată limitată
(pentru proiectele de regulamente privind schemele de plăţi directe,
regulamentele privind dezvoltarea rurală și cele tranzitorii)
–
x   Propunere/inițiativă în
vigoare de la 1.1.2014 până la 31.12.2020
–
x   Impact financiar pentru
perioada următorului cadru financiar multianual. Pentru dezvoltarea rurală,
impactul asupra plăţilor până în 2023.
x Propunere/iniţiativă cu durată
nelimitată (pentru proiectul de regulament privind OCP unică şi pentru
regulamentul orizontal)
–
Punere în aplicare din 2014.

1.7.
Tipul (tipurile) de gestiune preconizat(e)[31]

x Gestiune centralizată directă de către
Comisie
¨ Gestiune centralizată indirectă, prin delegarea sarcinilor de execuție:
–
¨  agențiilor executive
–
¨  organismelor instituite de Comunități[32]

–
¨  organismelor publice naționale/organismelor cu misiune de serviciu
public
–
¨  persoanelor cărora li se încredințează executarea unor acțiuni
specifice în temeiul titlului V din Tratatul privind Uniunea Europeană,
identificate în actul de bază relevant în sensul articolului 49 din
Regulamentul financiar
x Gestiune partajată cu statele membre
¨ Gestiune descentralizată împreună cu țări terțe
¨ Gestiune în comun cu
organizații internaționale (de precizat)
Observații
Nicio
schimbare semnificativă față de situația actuală, adică cea mai mare parte a
cheltuielilor implicate de propunerile legislative privind reforma PAC va fi
gestionată prin gestiune partajată cu statele membre. Totuși,
o parte foarte mică va continua să fie gestionată direct și centralizat de
Comisie.

2.
MĂSURI DE GESTIONARE
2.1.
Dispoziții în materie de monitorizare și de
raportare

În
ceea ce privește monitorizarea și evaluarea PAC, o dată la patru ani Comisia va
prezenta Parlamentului European și Consiliului un raport, primul raport urmând
să fie prezentat cel târziu la sfârșitul anului 2017.
Această
obligație este completată de dispoziții specifice în toate domeniile PAC, mai
multe cerințe cuprinzătoare referitoare la raportare și la notificare urmând a
fi specificate în normele de punere în aplicare.
În
ceea ce privește dezvoltarea rurală, sunt prevăzute de asemenea norme
referitoare la monitorizarea la nivelul programelor, care va fi aliniată cu
celelalte fonduri și îmbinată cu evaluări ex ante, pe parcurs și ex
post.

2.2.
Sistemul de gestiune și de control
2.2.1.
Riscul (riscurile) identificat(e)

Există
peste șapte milioane de beneficiari ai PAC, care primesc sprijin printr-o amplă
varietate de scheme de ajutoare diferite, fiecare dintre acestea având criterii
de eligibilitate detaliate și uneori complexe.
Reducerea
ratei de eroare în domeniul politicii agricole comune poate fi considerată deja
o tendință. Astfel, o rată de eroare apropiată de 2 %
constatată recent confirmă evaluarea generală pozitivă din anii precedenți. Intenția
este de a continua eforturile pentru a ajunge la o rată de eroare de sub
2 %.

2.2.2.
Metoda (metodele) de control preconizată(e)

Pachetul
legislativ, în special propunerea de regulament privind finanțarea, gestionarea
și monitorizarea politicii agricole comune, vizează menținerea și consolidarea
sistemului actual instituit prin Regulamentul (CE) nr. 1290/2005. Pachetul prevede o structură administrativă obligatorie la nivelul
statelor membre, concentrată în jurul agențiilor de plăți acreditate, care sunt
responsabile cu desfășurarea controalelor la nivelul beneficiarului final, în
conformitate cu principiile prezentate la punctul 2.3. În fiecare an, persoana
aflată la conducerea fiecărei agenții de plăți trebuie să prezinte o declarație
de asigurare care să se refere la exhaustivitatea, la exactitatea și la
veridicitatea conturilor, la buna funcționare a sistemelor de control intern,
precum și la legalitatea și la regularitatea tranzacțiilor subiacente. Un
organism de audit independent trebuie să prezinte un aviz referitor la toate
aceste trei elemente.
Comisia
va continua să auditeze cheltuielile agricole, utilizând o abordare bazată pe
riscuri pentru a se asigura că auditurile sale vizează domeniile cu cele mai
mari riscuri. Dacă aceste audituri arată că au fost
efectuate cheltuieli cu încălcarea normelor Uniunii, Comisia va exclude sumele
în cauză de la finanțarea de către Uniune, în cadrul sistemului de verificare a
conformității.
În
ceea ce privește costul controalelor, anexa 8 la studiul de evaluare a
impactului care însoțește propunerile legislative prezintă o analiză detaliată.

2.3.
Măsurile de prevenire a fraudelor și a neregulilor

Pachetul
legislativ, mai ales propunerea de regulament privind finanțarea, gestionarea
și monitorizarea politicii agricole comune, vizează menținerea și consolidarea
actualelor sisteme detaliate referitoare la controale și la penalizările care
trebuie aplicate de agențiile de plăți, cu caracteristicile de bază comune și
cu normele speciale adaptate la specificitățile fiecărei scheme de ajutoare. În general, sistemele prevăd controale administrative exhaustive
asupra a 100 % din cererile de ajutoare, controale încrucișate cu alte
baze de date, atunci când sunt considerate oportune, precum și controale la
fața locului înainte de efectuarea plăților în cazul unui număr minim de tranzacții,
în funcție de riscul asociat schemei în cauză. Dacă prin aceste controale la
fața locului se constată un număr mare de nereguli, trebuie efectuate controale
suplimentare. În acest context, de departe cel mai important sistem este
Sistemul Integrat de Administrare și Control (IACS), care în exercițiul
financiar 2010 a cuprins aproximativ 80 % din totalul cheltuielilor din
cadrul FEGA și FEADR. Se va delega Comisiei competența de a permite reducerea
numărului controalelor la fața locului în cazul statelor membre cu sisteme de
control care funcționează corespunzător și cu rate de eroare scăzute.
În
plus, pachetul prevede că statele membre trebuie să prevină, să depisteze și să
corecteze neregulile și fraudele, să impună penalizări eficace, disuasive și
proporționale în conformitate cu legislația Uniunii sau cu dreptul național și
să recupereze toate plățile neconforme, cu dobânzile aferente. Pachetul include un mecanism de închidere automată a cazurilor de
neregulă care prevede că, dacă recuperarea nu are loc în termen de patru ani de
la data cererii de recuperare sau în termen de opt ani în cazul unor proceduri
judiciare, sumele nerecuperate sunt imputate statului membru în cauză. Acest
mecanism va constitui un stimulent puternic pentru ca statele membre să
recupereze cât se poate de repede plățile neconforme.

3.
IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL PROPUNERII/INIȚIATIVEI

Cuantumurile indicate în prezenta fișă financiară
sunt exprimate în prețuri curente și în angajamente.
În plus față de modificările care rezultă din
propunerile legislative și care sunt enumerate în tabelele de mai jos,
propunerile legislative implică modificări suplimentare care nu au niciun
impact financiar.
Pentru oricare dintre anii din perioada 2014-2020,
nu poate fi exclusă deocamdată aplicarea disciplinei financiare. Totuși, acest lucru nu va depinde de propunerile de reformă ca atare,
ci de alți factori, precum executarea ajutoarelor directe sau evoluțiile
viitoare ale piețelor agricole.
În ceea ce privește ajutoarele directe, plafoanele
nete extinse pentru 2014 (anul calendaristic 2013) incluse în propunerea
referitoare la tranziție depășesc cuantumurile alocate pentru ajutoarele
directe indicate în tabelele de mai jos. Scopul acestei
extinderi este asigurarea continuității legislației existente într-un scenariu
în care toate celelalte elemente ar rămâne nemodificate, fără a se aduce
atingere eventualei nevoi de aplicare a mecanismului de disciplină financiară.
Propunerile de reformă conțin dispoziții care
acordă statelor membre un anumit grad de flexibilitate în ceea ce privește alocarea
de către acestea a ajutoarelor directe și respectiv dezvoltarea rurală. În cazul în care statele membre decid să utilizeze acea flexibilitate,
decizia respectivă va avea consecințe financiare în cadrul cuantumurilor
acordate ca finanțare, consecințe care nu pot fi cuantificate în prezent.
Prezenta fișă financiară nu ține cont de posibila
utilizare a rezervei pentru situaţii de criză. Trebuie
subliniat că sumele luate în considerare în ceea ce privește cheltuielile
legate de piață se bazează pe faptul că nu se vor efectua achiziții în cadrul
intervenției publice și nu se vor lua măsuri legate de o situație de criză în
niciun sector.

3.1.
Rubrica (rubricile) din cadrul financiar multianual
și linia bugetară (liniile bugetare) de cheltuieli afectată (afectate)

Tabelul 1: Cuantumuri
pentru PAC, inclusiv cuantumurile complementare prevăzute de propunerile
privind CFM și propunerile de reformare a PAC
În milioane EUR (în prețuri actuale)
 Exercițiul bugetar || 2013 || 2013 ajustat (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL 2014-2020
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 În CFM ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rubrica 2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ajutoare directe și cheltuieli legate de piață (2) (3) (4) || 44 939 || 45 304 || 44 830 || 45 054 || 45 299 || 45 519 || 45 508 || 45 497 || 45 485 || 317 193
 Venituri alocare estimate || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 4 704
 P1 Ajutoare directe și cheltuieli legate de piață (cu venituri alocate) || 45 611 || 45 976 || 45 502 || 45 726 || 45 971 || 46 191 || 46 180 || 46 169 || 46 157 || 321 897
 P2 Dezvoltare rurală (4) || 14 817 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 101 157
 Total || 60 428 || 60 428 || 59 953 || 60 177 || 60 423 || 60 642 || 60 631 || 60 620 || 60 608 || 423 054
  Rubrica 1 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Cadrul strategic comun pentru cercetare și inovare agricolă || N.A. || N.A. || 682 || 696 || 710 || 724 || 738 || 753 || 768 || 5 072
 Persoanele cele mai defavorizate || N.A. || N.A. || 379 || 387 || 394 || 402 || 410 || 418 || 427 || 2 818
 Total || N.A. || N.A. || 1 061 || 1 082 || 1 104 || 1 126 || 1 149 || 1 172 || 1 195 || 7 889
  Rubrica 3 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Siguranța alimentară || N.A. || N.A. || 350 || 350 || 350 || 350 || 350 || 350 || 350 || 2 450
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 În afara CFM ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Rezerva pentru situații de criză în agricultură || N.A. || N.A. || 531 || 541 || 552 || 563 || 574 || 586 || 598 || 3 945
  Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Din care maximum disponibil pentru agricultură: (5) || N.A. || N.A. || 379 || 387 || 394 || 402 || 410 || 418 || 427 || 2 818
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL Propunerile Comisiei (CFM + în afara CFM) + venituri alocate || 60 428 || 60 428 || 62 274 || 62 537 || 62 823 || 63 084 || 63 114 || 63 146 || 63 177 || 440 156
 TOTAL Propunerile CFM (mai exact, excluzând rezerva și FEG) + venituri alocate || 60 428 || 60 428 || 61 364 || 61 609 || 61 877 || 62 119 || 62 130 || 62 141 || 62 153 || 433 393
Observații:
(1)           Având în vedere modificările legislative
deja convenite, și anume încetarea aplicării, până cel târziu la sfârșitul
anului 2013, a modulării voluntare în cazul Regatului Unit și a „cuantumurilor
necheltuite” de la articolul 136.
(2)           Cuantumurile se
referă la plafonul anual propus pentru primul pilon. Totuși, trebuie să se țină
cont de faptul că se propune mutarea cheltuielilor negative în urma închiderii
conturilor (în prezent la postul bugetar 05 07 01 06) la venituri
alocate (la postul 67 03). Pentru detalii, a se vedea tabelul cu
veniturile estimate, pe pagina de mai jos.
(3)           Cifrele pentru 2013 includ cuantumurile
pentru măsurile veterinare și fitosanitare, precum și măsurile de piață pentru
sectorul pescăresc.
(4)           Cuantumurile din
tabelul de mai sus corespund celor din Comunicarea Comisiei „Un buget pentru
Europa 2020” [COM(2011)500 final, 29 iunie 2011]. Totuși, urmează să
se decidă dacă CFM va reflecta transferul propus cu începere din 2014 din
pachetul financiar al unui stat membru alocat programului național de
restructurare în sectorul bumbacului către dezvoltarea rurală, ceea ce ar
implica o ajustare (4 milioane EUR pe an) a cuantumurilor pentru
subplafonul FEGA și respectiv pentru pilonul 2. În tabelele din secțiunile
de mai jos, cuantumurile au fost transferate, indiferent de reflectarea sau
nereflectarea lor în CFM.
(5)           În conformitate cu
comunicarea Comisiei „Un buget pentru Europa 2020” [COM(2011)500 final din
29 iunie 2011], un cuantum total de până la 2,5 miliarde EUR
(corespunzător prețurilor din 2011) va fi disponibil în cadrul Fondului
european de ajustare la globalizare pentru acordarea de sprijin suplimentar
fermierilor care suferă din cauza efectelor globalizării. În tabelul de mai
sus, defalcarea pe an în preţuri curente este doar indicativă. Proiectul
de acord interinstituțional între Parlamentul European, Consiliu și Comisie
privind cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară
[COM(2011)403 final, 29 iunie 2011] stabilește, pentru FEG, un
cuantum anual general maxim de 429 de milioane EUR (corespunzător
prețurilor din 2011).

3.2.
Impactul estimat asupra cheltuielilor
3.2.1.
Sinteza impactului estimat asupra cheltuielilor

Tabelul 2: Veniturile
și cheltuielile estimate pentru domeniul de politică 05 în cadrul rubricii 2
În milioane EUR (în prețuri curente)
 Exercițiul bugetar || 2013 || 2013 ajustat || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL 2014-2020
 VENITURI ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 123 – Taxa pe producția de zahăr (resurse proprii) || 123 || 123 || 123 || 123 ||   ||   ||   ||   ||   || 246
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 67 03 - Venituri alocate || 672 || 672 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 5 187
  din care: ex 05 07 01 06 – închiderea conturilor || 0 || 0 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483
 Total || 795 || 795 || 864 || 864 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 5 433
 CHELTUIELI ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 05 02 – Piețe (1) || 3 311 || 3 311 || 2 622 || 2 641 || 2 670 || 2 699 || 2 722 || 2 710 || 2 699 || 18 764
 05 03 – Ajutoare directe (înaintea plafonării) (2) || 42 170 || 42 535 || 42 876 || 43 081 || 43 297 || 43 488 || 43 454 || 43 454 || 43 454 || 303 105
 05 03 – Ajutoare directe (după plafonare) || 42 170 || 42 535 || 42 876 || 42 917 || 43 125 || 43 303 || 43 269 || 43 269 || 43 269 || 302 027
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 05 04 – Dezvoltare rurală (înaintea plafonării) || 14 817 || 14 451 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 101 185
 05 04 – Dezvoltare rurală (după plafonare) || 14 817 || 14 451 || 14 455 || 14 619 || 14 627 || 14 640 || 14 641 || 14 641 || 14 641 || 102 263
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 05 07 01 06 – Închiderea conturilor || -69 || -69 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Total || 60 229 || 60 229 || 59 953 || 60 177 || 60 423 || 60 642 || 60 631 || 60 620 || 60 608 || 423 054
 BUGET NET după veniturile alocate ||   ||   || 59 212 || 59 436 || 59 682 || 59 901 || 59 890 || 59 879 || 59 867 || 417 867
Observații:
(1)           Pentru 2013, estimare
preliminară bazată pe proiectul de buget pentru 2012, ținând cont de ajustările
juridice deja convenite pentru 2013 (de exemplu, plafonul pentru sectorul
vitivinicol, renunțarea la prima pentru feculele de cartofi, nutrețul uscat),
precum și de unele evoluții prevăzute. Pentru toți anii, estimările presupun că
nu va fi necesară o finanțare suplimentară pentru măsurile de sprijin datorate
perturbărilor pieței sau crizelor de pe piaţă.
(2)           Cuantumul
pentru 2013 cuprinde o estimare a costului defrișării viței-de-vie în 2012.
Tabelul 3: Calcularea
impactului financiar (pe capitol bugetar) al propunerilor de reformare a PAC în
ceea ce privește veniturile și cheltuielile PAC
În milioane EUR (în prețuri curente)
 Exercițiul bugetar || 2013 || 2013 ajustat ||   || TOTAL 2014-2020
   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 ||
 VENITURI ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 123 – Taxa pe producția de zahăr (resurse proprii) || 123 || 123 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 67 03 – Venituri alocate || 672 || 672 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483
  din care: ex 05 07 01 06 – închiderea conturilor || 0 || 0 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483
 Total || 795 || 795 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483
 CHELTUIELI ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 05 02 – Piețe (1) || 3 311 || 3 311 || -689 || -670 || -641 || -612 || -589 || -601 || -612 || -4 413
 05 03 - Ajutoare directe (înaintea plafonării) (2) || 42 170 || 42 535 || -460 || -492 || -534 || -577 || -617 || -617 || -617 || -3 913
 05 03 – Ajutoare directe – Produsul estimat al plafonării care urmează a fi transferat spre dezvoltarea rurală ||   ||   || 0 || -164 || -172 || -185 || -186 || -186 || -186 || -1 078
 05 04 - Dezvoltare rurală (înaintea plafonării) || 14 817 || 14 451 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 28
 05 04 - Dezvoltare rurală – Produsul estimat al plafonării care urmează a fi transferat de la ajutoarele directe ||   ||   || 0 || 164 || 172 || 185 || 186 || 186 || 186 || 1 078
 05 07 01 06 – Închiderea conturilor || -69 || -69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483
 Total || 60 229 || 60 229 || -1 076 || -1 089 || -1 102 || -1 115 || -1 133 || -1 144 || -1 156 || -7 815
 BUGET NET după veniturile alocate ||   ||   || -1 145 || -1 158 || -1 171 || -1 184 || -1 202 || -1 213 || -1 225 || -8 298
Observații:
(1)           Pentru 2013, estimare
preliminară bazată pe proiectul de buget pentru 2012, ținând cont de ajustările
juridice deja convenite pentru 2013 (de exemplu, plafonul pentru sectorul
vitivinicol, renunțarea la prima pentru feculele de cartofi, nutrețul uscat),
precum și de unele evoluții prevăzute. Pentru toți anii, estimările presupun că
nu va fi necesară o finanțare suplimentară pentru măsurile de sprijin datorate
perturbărilor pieței sau crizelor de pe piaţă.
(2)           Cuantumul
pentru 2013 cuprinde o estimare a costului defrișării viței-de-vie în 2012.
Tabelul 4: Calcularea
impactului financiar al propunerilor de reformare a PAC în ceea ce privește
cheltuielile legate de piață din cadrul PAC
În milioane EUR (în prețuri curente)
 EXERCIȚIUL BUGETAR ||   || Temei juridic || Nevoi estimate || Modificări față de 2013 ||
   ||   ||   || 2013 (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL 2014-2020
 Măsuri excepționale: raționalizarea și extinderea domeniului de aplicare al temeiului juridic ||   || articolele 154, 155, 156 || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 Retragerea de la intervenție a grâului dur și a sorgului ||   || fostul articol 10 || pm || - || - || - || - || - || - || - || -
 Programe de distribuire de produse alimentare către persoanele cele mai defavorizate || (2) || fostul articol 27 din Regulamentul 1234/2007 || 500,0 || -500,0 || -500,0 || -500,0 || -500,0 || -500,0 || -500,0 || -500,0 || -3 500,0
 Depozitare privată (fibre de in) ||   || articolul 16 || N.A. || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || Pm
 Ajutoare pentru sectorul bumbacului - restructurare || (3) || fostul articol 5 din Regulamentul 637/2008 || 10,0 || -4,0 || -4,0 || -4,0 || -4,0 || -4,0 || -4,0 || -4,0 || -28,0
 Ajutoare pentru instalare destinate grupurilor de producători din sectorul fructelor și legumelor ||   || fostul articol 117 || 30,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || -15,0 || -15,0 || -30,0 || -30,0 || -90,0
 Programul de încurajare a consumului de fructe în școli ||   || articolul 21 || 90,0 || 60,0 || 60,0 || 60,0 || 60,0 || 60,0 || 60,0 || 60,0 || 420,0
 Renunțarea la organizațiile de producători din sectorul hameiului ||   || fostul articol 111 || 2,3 || -2,3 || -2,3 || -2,3 || -2,3 || -2,3 || -2,3 || -2,3 || -15,9
 Depozitare privată opțională în cazul laptelui praf degresat ||   || articolul 16 || N.A. || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 Eliminarea ajutorului pentru utilizarea de lapte degresat/lapte praf degresat ca furaj/cazeină și pentru utilizarea cazeinei ||   || fostele articole 101, 102 || pm || - || - || - || - || - || - || - || -
 Depozitare privată opțională pentru unt || (4) || articolul 16 || 14,0 || [-1,0] || [-14,0] || [-14,0] || [-14,0] || [-14,0] || [-14,0] || [-14,0] || [-85,0]
 Eliminarea prelevării promoționale în sectorul laptelui ||   || fostul articol 309 || pm || - || - || - || - || - || - || - || -
 TOTAL 05 02 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Efectul net al propunerilor de reformare (5) ||   ||   ||   || -446,3 || -446,3 || -446,3 || -461,3 || -461,3 || -476,3 || -476,3 || -3 213,9
Observații:
(1)           Estimarea nevoilor din 2013 se
bazează pe proiectul de buget pentru 2012 al Comisiei, cu excepția: (a) a
sectorului fructelor și sectorului legumelor unde nevoile se bazează pe fișa
financiară a proiectelor de reformare respective și (b) a oricăror modificări
juridice deja aprobate.
(2)           Cuantumul
pentru 2013 corespunde propunerii Comisiei COM(2010)486. Începând cu 2014,
măsura va fi finanțată în cadrul rubricii 1.
(3)           Pachetul financiar pentru
programul de restructurare a sectorului bumbacului pentru Grecia (4 milioane de
euro pe an) va fi transferat dezvoltării rurale începând cu 2014. Pachetul
financiar pentru Spania (6,1 milioane de euro pe an) va fi dedicat schemei de
plată unică începând cu 2018 (decizia a fost deja luată).
(4)           Efectul
estimat în cazul neaplicării măsurii.
(5)           Pe
lângă cheltuielile de la capitolele 05 02 și 05 03, se anticipează că
cheltuielile directe din cadrul capitolelor 05 01, 05 07 și
05 08 vor fi finanțate din venituri care vor fi atribuite FEGA.
Tabelul 5: Calcularea
impactului financiar al propunerilor de reformare a PAC în ceea ce privește
ajutoarele directe
În milioane EUR (în prețuri curente)
 EXERCIȚIUL BUGETAR ||   || Temei juridic || Nevoi estimate || Modificări față de 2013 ||
   ||   || 2013 (1) || 2013 ajustat (2) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL 2014-2020
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ajutoare directe ||   ||   || 42 169,9 || 42 535,4 || 341,0 || 381,1 || 589,6 || 768,0 || 733,2 || 733,2 || 733,2 || 4 279,3
  - Modificări deja hotărâte: ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Introducerea treptată a UE 12 ||   ||   ||   ||   || 875,0 || 1 133,9 || 1 392,8 || 1 651,6 || 1 651,6 || 1 651,6 || 1 651,6 || 10 008,1
 Restructurarea sectorului bumbacului ||   ||   ||   ||   || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 6,1 || 6,1 || 6,1 || 18,4
 Bilanțul de sănătate ||   ||   ||   ||   || -64,3 || -64,3 || -64,3 || -90,0 || -90,0 || -90,0 || -90,0 || -552,8
 Reforme anterioare ||   ||   ||   ||   || -9,9 || -32,4 || -32,4 || -32,4 || -32,4 || -32,4 || -32,4 || -204,2
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Modificări ca urmare a noilor propuneri de reformare a PAC ||   ||   || -459,8 || -656,1 || -706,5 || -761,3 || -802,2 || -802,2 || -802,2 || -4 990,3
 din care: plafonare ||   ||   ||   ||   || 0,0 || -164,1 || -172,1 || -184,7 || -185,6 || -185,6 || -185,6 || -1 077,7
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL 05 03 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Efectul net al propunerilor de reformare ||   ||   ||   ||   || -459,8 || -656,1 || -706,5 || -761,3 || -802,2 || -802,2 || -802,2 || -4 990,3
 TOTAL CHELTUIELI ||   ||   || 42 169,9 || 42 535,4 || 42 876,4 || 42 916,5 || 43 125,0 || 43 303,4 || 43 268,7 || 43 268,7 || 43 268,7 || 302 027,3
Observații:
(1)           Cuantumul
pentru 2013 cuprinde o estimare a defrișării viței-de-vie în 2012.
(2)           Având în vedere modificările
legislative deja convenite, și anume încetarea aplicării, până la sfârșitul
anului 2013, a modulării voluntare în cazul Regatului Unit și a „cuantumurilor
necheltuite” prevăzute la articolul 136.
Tabelul 6: Componente
ale ajutoarelor directe
În milioane EUR (în prețuri curente)
 EXERCIȚIUL BUGETAR ||   ||   ||   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL 2014-2020
 Anexa II ||   ||   ||   ||   || 42 407,2 || 42 623,4 || 42 814,2 || 42 780,3 || 42 780,3 || 42 780,3 || 256 185,7
 Plăți pentru practici agricole care sunt benefice pentru climat și pentru mediul înconjurător (30 %) ||   ||   ||   ||   || 12 866,5 || 12 855,3 || 12 844,3 || 12 834,1 || 12 834,1 || 12 834,1 || 77 068,4
 Suma maximă care poate fi alocată plăților destinate fermierilor tineri (2 %)   ||   ||   ||   ||   || 857,8 || 857,0 || 856,3 || 855,6 || 855,6 || 855,6 || 5 137,9
 Schema de plată de bază, plăți pentru zonele cu constrângeri naturale, sprijinul voluntar cuplat ||   ||   ||   ||   || 28 682,9 || 28 911,1 || 29 113,6 || 29 090,6 || 29 090,6 || 29 090,6 || 173 979,4
 Suma maximă care poate fi luată de la liniile anterioare pentru finanțarea schemei pentru micii fermieri (10 %) ||   ||   ||   ||   || 4 288,8 || 4 285,1 || 4 281,4 || 4 278,0 || 4 278,0 || 4 278,0 || 25 689,3
 Transferuri din cadrul sectorului vitivinicol incluse în anexa II[33] ||   ||   ||   ||   || 159,9 || 159,9 || 159,9 || 159,9 || 159,9 || 159,9 || 959,1
 Plafonare ||   ||   ||   ||   || -164,1 || -172,1 || -184,7 || -185,6 || -185,6 || -185,6 || -1 077,7
 Sectorul bumbacului ||   ||   ||   ||   || 256,0 || 256,3 || 256,5 || 256,6 || 256,6 || 256,6 || 1 538,6
 POSEI/Insulele mici din Marea Egee ||   ||   ||   ||   || 417,4 || 417,4 || 417,4 || 417,4 || 417,4 || 417,4 || 2 504,4
Tabelul 7: Calcularea
impactului financiar al propunerilor de reformare a PAC în ceea ce privește
măsurile tranzitorii pentru acordarea ajutoarelor directe în 2014
În milioane EUR (în prețuri curente)
 EXERCIȚIUL BUGETAR ||   || Temei juridic || Nevoi estimate || Modificări față de 2013
   ||   ||   || 2013 (1) || 2013 ajustat || 2014 (2)
 Anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 73/200 al Consiliului ||   ||   || 40 165,0 || 40 530,5 || 541,9
 Introducerea treptată a UE 10 ||   ||   ||   ||   || 616,1
 Bilanțul de sănătate ||   ||   ||   ||   || -64,3
 Reforme anterioare ||   ||   ||   ||   || -9,9
 TOTAL 05 03 ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL CHELTUIELI ||   ||   || 40 165,0 || 40 530,5 || 41 072,4
Observații:
(1)           Cuantumul
pentru 2013 cuprinde o estimare a defrișării viței-de-vie în 2012.
(2)           Plafoanele
nete extinse includ o estimare a transferurilor din cadrul sectorului
vitivinicol către SPU pe baza deciziilor luate de statele membre pentru 2013.
Tabelul 8: Calcularea
impactului financiar al propunerilor de reformare a PAC în ceea ce privește
dezvoltarea rurală
În milioane EUR (în prețuri curente)
 EXERCIȚIUL BUGETAR ||   || Temei juridic || Alocare pentru dezvoltarea rurală || Modificări față de 2013 ||
   ||   ||   || 2013 || 2013 ajustat (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL 2014-2020
 Programe de dezvoltare rurală ||   ||   || 14 788,9 || 14 423,4 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ajutoare pentru sectorul bumbacului - restructurare || (2) ||   ||   ||   || 4,0 || 4,0 || 4,0 || 4,0 || 4,0 || 4,0 || 4,0 || 28,0
 Produsul plafonării ajutoarelor directe ||   ||   ||   ||   ||   || 164,1 || 172,1 || 184,7 || 185,6 || 185,6 || 185,6 || 1 077,7
 Pachetul financiar DR exclusiv asistența tehnică || (3) ||   ||   ||   || -8,5 || -8,5 || -8,5 || -8,5 || -8,5 || -8,5 || -8,5 || -59,4
 Asistența tehnică || (3) ||   || 27,6 || 27,6 || 8,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 29,4
 Premiul pentru proiecte de cooperare locală inovatoare || (4) ||   || N.A. || N.A. || 0,0 || 5,0 || 5,0 || 5,0 || 5,0 || 5,0 || 5,0 || 30,0
 TOTAL 05 04 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Efectul net al propunerilor de reformare ||   ||   ||   ||   || 4,0 || 168,1 || 176,1 || 188,7 || 189,6 || 189,6 || 189,6 || 1 105,7
 TOTAL CHELTUIELI (înainte de plafonare) ||   ||   || 14 816,6 || 14 451,1 || 14 455,1 || 14 455,1 || 14 455,1 || 14 455,1 || 14 455,1 || 14 455,1 || 14 455,1 || 101 185,5
 TOTAL CHELTUIELI (după plafonare) ||   ||   || 14 816,6 || 14 451,1 || 14 455,1 || 14 619,2 || 14 627,2 || 14 639,8 || 14 640,7 || 14 640,7 || 14 640,7 || 102 263,2
Observații:
(1)           Ajustări
în conformitate cu legislația existentă, aplicabile numai până la sfârșitul exercițiului
financiar 2013.
(2)           Cuantumurile
din tabelul 1 (secțiunea 3.1) corespund celor din comunicarea Comisiei „Un
buget pentru Europa 2020” [COM(2011)500 final]. Totuși, urmează să se decidă
dacă CFM va reflecta transferul propus cu începere din 2014 din pachetul
financiar al unui stat membru alocat programului național de restructurare în
sectorul bumbacului către dezvoltarea rurală, ceea ce ar implica o ajustare
(4 milioane EUR pe an) a cuantumurilor pentru subplafonul FEGA și
pentru pilonul 2. În tabelul 8 de mai sus, cuantumurile au fost
transferate, indiferent de reflectarea sau nereflectarea lor în CFM.
(3)           Suma
pentru 2013 pentru asistență tehnică a fost stabilită pe baza pachetului
inițial pentru dezvoltare rurală (nu sunt incluse transferurile din pilonul 1).

Asistența tehnică pentru 2014-2020 este stabilită la 0,25 % din
pachetul financiar total pentru dezvoltare rurală.
(4)           Suma
este furnizată din cea disponibilă pentru asistența tehnică.
 Rubrica din cadrul financiar multianual: || 5 || „ Cheltuieli administrative ”
milioane EUR (cu 3 zecimale)
Observație:   Se
estimează că propunerile legislative nu vor avea niciun impact asupra
creditelor cu caracter administrativ, concret, se intenționează să se poată
pune în aplicare cadrul legislativ cu nivelul actual de resurse umane și de
cheltuieli administrative.
   ||   ||   || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || TOTAL
 DG: AGRI ||
  Resurse umane || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 958,986
  Alte cheltuieli administrative || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 67,928
 TOTAL DG AGRI || Credite || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 1 026,914
 TOTAL credite în cadrul RUBRICII 5 din cadrul financiar multianual || (Total angajamente = Total plăți) || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 1 026,914
milioane EUR (cu 3 zecimale)
   ||   ||   || Anul N[34] || Anul N+1 || Anul N+2 || Anul N+3 || A se introduce numărul de ani necesar pentru a reflecta durata impactului (a se vedea punctul 1.6) || TOTAL
 TOTAL credite în cadrul RUBRICILOR 1-5 din cadrul financiar multianual || Angajamente ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Plăți ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.2.
Impactul estimat asupra creditelor operaționale

–
¨  Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de credite operaționale
–
x   Propunerea/inițiativa
implică utilizarea de credite operaționale, conform explicațiilor de mai jos:
Credite de angajament în milioane EUR (cu 3 zecimale)
 Indicați obiectivele și realizările   ò ||   ||   || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || TOTAL
 REALIZĂRI
 Tipul realizării     || Costul mediu al realizării || Numãr de realizări || Costuri || Numãr de realizări || Costuri || Numãr de realizări || Costuri || Numãr de realizări || Costuri || Numãr de realizări || Costuri || Numãr de realizări || Costuri || Numãr de realizări || Costuri || Număr total de realizări || Costuri totale
 OBIECTIVUL SPECIFIC NR. 5: de a creşte competitivitatea sectorului agricol și ponderea valorică a acestuia în cadrul lanţului alimentar ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Fructe și legume: Comercializarea prin intermediul organizațiilor de productări (OP)[35] || Propor-ția din valoarea producției comercializate prin intermediul OP din valoarea producției totale ||   ||   || 830,0 ||   || 830,0 ||   || 830,0 ||   || 830,0 ||   || 830,0 ||   || 830,0 ||   || 830,0 ||   || 5 810,0
 - Sectorul vitivinicol: Pachetul financiar național – restructurare35 || Număr de hectare ||   || 54 326 || 475,1 || 54 326 || 475,1 || 54 326 || 475,1 || 54 326 || 475,1 || 54 326 || 475,1 || 54 326 || 475,1 || 54 326 || 475,1 ||   || 3 326,0
 - Sectorul vitivinicol: Pachetul financiar național – investiții35 ||   ||   || 1 147 || 178,9 || 1 147 || 178,9 || 1 147 || 178,9 || 1 147 || 178,9 || 1 147 || 178,9 || 1 147 || 178,9 || 1 147 || 178,9 ||   || 1 252,6
 - Sectorul vitivinicol: Pachetul financiar național – produse secundare de distilare35 || Hectolitri ||   || 700 000 || 98,1 || 700 000 || 98,1 || 700 000 || 98,1 || 700 000 || 98,1 || 700 000 || 98,1 || 700 000 || 98,1 || 700 000 || 98,1 ||   || 686,4
 - Sectorul vitivinicol: Pachetul financiar național – alcool alimentar35 || Număr de hectare ||   || 32 754 || 14,2 || 32 754 || 14,2 || 32 754 || 14,2 || 32 754 || 14,2 || 32 754 || 14,2 || 32 754 || 14,2 || 32 754 || 14,2 ||   || 14,2
 - Sectorul vitivinicol: Pachetul financiar național – Folosirea mustului concentrat35 || Hectolitri ||   || 9 || 37,4 || 9 || 37,4 || 9 || 37,4 || 9 || 37,4 || 9 || 37,4 || 9 || 37,4 || 9 || 37,4 ||   || 261,8
 - Sectorul vitivinicol: Pachetul financiar național – promovare35 ||   ||   ||   || 267,9 ||   || 267,9 ||   || 267,9 ||   || 267,9 ||   || 267,9 ||   || 267,9 ||   || 267,9 ||   || 1 875,3
 - Altele ||   ||   ||   || 720,2 ||   || 739,6 ||   || 768,7 ||   || 797,7 ||   || 820,3 ||   || 808,8 ||   || 797,1 ||   || 5 452,3
 Subtotal obiectivul specific nr. 5 ||   || 2 621,8 ||   || 2 641,2 ||   || 2 670,3 ||   || 2 699,3 ||   || 2 721,9 ||   || 2 710,4 ||   || 2 698,7 ||   || 18 763,5
 OBIECTIVUL SPECIFIC NR. 6: De a contribui la veniturile fermelor, limitându-le variabilitatea ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  - Sprijinul direct pentru venit[36] || Număr de hectare plătite (în milioane) ||   || 161,014 || 42 876,4 || 161,014 || 43 080,6 || 161,014 || 43 297,1 || 161,014 || 43 488,1 || 161,014 || 43 454,3 || 161,014 || 43 454,3 || 161,014 || 43 454,3 || 161,014 || 303 105,0
 Subtotal obiectivul specific nr. 6 ||   || 42 876,4 ||   || 43 080,6 ||   || 43 297,1 ||   || 43 488,1 ||   || 43 454,3 ||   || 43 454,3 ||   || 43 454,3 ||   || 303 105,0
 COSTURI TOTALE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Observație: Pentru
obiectivele specifice 1-4 și 7-10, realizările trebuie încă stabilite (a se
vedea secțiunea 1.4.2 de mai sus)

3.2.3.
Impactul estimat asupra creditelor cu caracter
administrativ
3.2.3.1.
Rezumat

–
¨  Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de credite administrative

–
x   Propunerea/inițiativa
implică utilizarea de credite administrative, conform explicațiilor de mai jos:

milioane EUR (cu 3 zecimale)
   || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || TOTAL
 RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Resurse umane[37] || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 958,986
 Alte cheltuieli administrative || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 67,928
 Subtotal RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 În afara RUBRICII 5 din cadrul financiar multianual ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Resurse umane ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Alte cheltuieli cu caracter administrativ ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Subtotal în afara RUBRICII 5 din cadrul financiar multianual ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 1 026,914

3.2.3.2.
 Necesarul de resurse umane estimat

–
¨  Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de resurse umane
–
x   Propunerea/inițiativa
implică utilizarea de resurse umane, conform explicațiilor de mai jos:
Observație: Se estimează
că propunerile legislative nu vor avea niciun impact asupra creditelor cu
caracter administrativ, concret, se intenționează să se poată pune în aplicare
cadrul legislativ cu nivelul actual de resurse umane și de cheltuieli
administrative. Cifrele pentru perioada 2014-2020 se bazează pe situația pentru
2011.
Estimarea trebuie exprimată în valoare
întreagă (sau cel mult cu o zecimală)
   || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020
  Posturi din schema de personal (posturi de funcționari și de agenți temporari) ||
 XX 01 01 01 (la sediu și în birourile de reprezentare ale Comisiei) || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034
 XX 01 01 02 (în delegații) || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3
 XX 01 05 01 (cercetare indirectă) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (cercetare directă) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Personal extern (în echivalent normă întreagă: ENI)[38] ||
 XX 01 02 01 (AC, INT, END din „pachetul global”) || 78 || 78 || 78 || 78 || 78 || 78 || 78
 XX 01 02 02 (AC, INT, JED, AL și END în delegații) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy || - la sediu ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - în delegații ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (AC, INT, END în cadrul cercetării indirecte) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (AC, INT, END în cadrul cercetării directe) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Alte linii bugetare (a se preciza) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL[39] || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115
XX este domeniul
de politică sau titlul bugetar în cauză.
Necesarul de resurse
umane va fi acoperit de efectivele de personal ale DG-ului în cauză alocate
deja gestionării acțiunii și/sau redistribuite intern în cadrul DG-ului,
completate, dacă este necesar, prin resurse suplimentare, care ar putea fi
alocate DG-ului care gestionează acțiunea în cadrul procedurii de alocare
anuală și ținând cont de constrângerile bugetare.
Descrierea sarcinilor
care trebuie efectuate:
 Funcționari și agenți temporari ||
 Personal extern ||

3.2.4.
Compatibilitatea cu cadrul financiar multianual
actual

–
x   Propunerea/inițiativa este
compatibilă cu propunerile pentru cadrul financiar multianual pentru
2014-2020.
–
¨  Propunerea/inițiativa necesită o reprogramare a rubricii
corespunzătoare din cadrul financiar multianual.
–
¨  Propunerea/inițiativa necesită recurgerea la instrumentul de
flexibilitate sau revizuirea cadrului financiar multianual.

3.2.5.
Participarea terților la finanțare

–
Propunerea/inițiativa nu prevede cofinanțare din
partea terților
–
X  Propunerea privind
dezvoltarea rurală (FEADR) prevede cofinanțare, estimată în cele ce urmează:
Credite de angajament în milioane EUR (cu 3 zecimale)
   || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || Costuri
 A se preciza organismul care asigură cofinanțarea || SM || SM || SM || SM || SM || SM || SM || SM
 TOTAL credite cofinanțate[40] || urmează a se stabili || urmează a se stabili || urmează a se stabili || urmează a se stabili || urmează a se stabili || urmează a se stabili || urmează a se stabili || urmează a se stabili

3.3.
Impactul estimat asupra veniturilor

–
x   Propunerea/inițiativa nu
are impact financiar asupra veniturilor.
–
¨  Propunerea/inițiativa are următorul impact financiar:
–
x asupra resurselor proprii
–
x asupra diverselor venituri
milioane EUR (cu 3 zecimale)
 Linia bugetară pentru venituri: || Credite disponibile pentru exercițiul bugetar în curs || Impactul propunerii/inițiativei[41]
 Anul N || Anul N+1 || Anul N+2 || Anul N+3 || A se introduce numărul de coloane necesar pentru a reflecta durata impactului (a se vedea punctul 1.6)
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Pentru diversele venituri
alocate, a se preciza linia bugetară (liniile bugetare) de cheltuieli afectată
(afectate).
A
se vedea tabelele 2 și 3 din secțiunea 3.2.1.
[1]               Comunicarea Comisiei către Parlamentul European,
Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor Un
buget pentru Europa 2020- COM(2010)500 final, 29.6.2011.
[2]               Comunicarea Comisiei către Parlamentul European,
Consiliu, comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, PAC
în perspectiva anului 2020: Cum răspundem provocărilor viitorului legate de
alimentație, resurse naturale și teritorii, COM(2010) 672 final, 18.11.2010.
[3]               A se vedea, în special, rezoluția Parlamentului European
din 23 iunie 2011, 2011/2015(INI), și concluziile președinției din 18.3.2011.
[4]               Actualul cadru legislativ cuprinde Regulamentul (CE) nr.
73/2009 al Consiliului (plăți directe), Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al
Consiliului (instrumente de piață), Regulamentul (CE) nr. 1698/2005 al
Consiliului (dezvoltare rurală) și Regulamentul (CE) nr. 1290/2005 al
Consiliului (finanțare).
[5]               Propunere de regulament al Parlamentului European și al
Consiliului de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de
dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul
european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și
afaceri maritime, care fac obiectul cadrului strategic comun, precum și de
stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare
regională, Fondul social european și Fondul de coeziune și de abrogare a
Regulamentului (CE) nr. 1083/2006, COM(2011)615 din 6.10.2011.
[6]               Pentru o imagine de ansamblu a celor 517 contribuții
primite, a se vedea anexa 9 la evaluarea impactului.
[7]               JO C […], […], p. […].
[8]               JO C […], […], p. […].
[9]               JO C […], […], p. […].
[10]             JO C […], […], p. […].
[11]             COM (2010) 672 final, 18.11.2010.
[12]             JO L 30, 31.1.2009, p. 16.
[13]             JO L …..
[14]             JO L 55, 28.2.2011, p. 13.
[15]             JO L […], […], p. […].
[16]             JO L 42, 14.2.2006, p. 1.
[17]             JO L 265, 26.9.2006, p. 1.
[18]             JO L 270, 21.10.2003, p. 1. Regulament abrogat și înlocuit
prin Regulamentul (CE) nr. 73/2009.
[19]             JO L 206, 22.7.1992, p. 7.
[20]             JO L 20, 26.1.2010, p. 7.
[21]             JO L 189, 20.7.2007, p. 1.
[22]             JO L 277, 21.10.2005, p. 1. Regulament abrogat și înlocuit
prin Regulamentul (CE) nr. …[RDR].
[23]             JO L …..
[24]             JO L 178, 5.7.2008, p. 1.
[25]             JO L 281, 23.11.1995, p. 31.
[26]             JO L 8, 12.1.2001, p. 1.
[27]             JO L 327, 22.12.2000, p. 1.
[28]             ABM: gestionarea pe activități (Activity-Based Management)
– ABB: întocmirea bugetului pe activități (Activity-Based Budgeting).
[29]             Astfel cum sunt menționate la articolul 49 alineatul (6)
litera (a) sau (b) din Regulamentul financiar.
[30]             COM(2011) 500 final, 29.6.2011.
[31]             Explicațiile privind tipurile de gestiune, precum și
trimiterile la Regulamentul financiar sunt disponibile pe site-ul BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[32]             Astfel cum sunt menționate la articolul 185 din
Regulamentul financiar.
[33]             Ajutoarele directe pentru perioada 2014-2020 include o
estimare a transferurilor din cadrul sectorului vitivinicol către SPU pe baza
deciziilor luate de statele membre pentru 2013.
[34]             Anul N este anul în care începe aplicarea
propunerii/inițiativei.
[35]             Pe baza execuției trecute și a estimărilor din proiectul
de buget pe 2012. Pentru organizațiile de producători din sectorul fructelor și
legumelor, sumele sunt conforme cu reforma din sectorul respectiv și, după cum
s-a indicat deja în declarațiile de activitate din proiectul de buget pe 2012,
realizările vor fi cunoscute doar către sfârșitul anului 2011.
[36]             Bazat pe zonele potențial eligibile pentru 2009.
[37]             Pe baza unor costuri medii de 127 000 EUR pentru posturile
de funcționari și de agenți temporari din schema de personal.
[38]             AC = agent contractual; INT = personal interimar
(„Intérimaire"); JED = „Jeune Expert en Délégation” (expert tânăr în
delegații); AL = agent local; END = expert național detașat.
[39]             Nu include subplafonul aferent liniei bugetare 05.010404.
[40]             Acesta va fi stabilit
în programele de dezvoltare rurală care urmează să fie prezentate de statele
membre.
[41]             În ceea ce privește resursele proprii tradiționale (taxe
vamale, cotizațiile pentru zahăr), sumele indicate trebuie să fie sume nete, și
anume sume brute după deducerea a 25 % pentru costuri de colectare.