				|

		52015PC0045

			Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1007/2009 privind comerțul cu produse derivate din focă /* COM/2015/045 final - 2015/0028 (COD) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
1.           CONTEXTUL PROPUNERII
Regulamentul (CE) nr. 1007/2009 al Parlamentului
European și al Consiliului din 16 septembrie 2009 privind comerțul cu
produse derivate din focă (denumit în continuare „regulamentul de
bază”) stabilește o interdicție generală a introducerii
acestor produse pe piața Uniunii. Regulamentul de bază prevede o
exceptare de la interdicția generală pentru produsele derivate din
focă obținute în urma unor vânători desfășurate în mod
tradițional de comunitățile inuite și de alte comunități
indigene care contribuie la subzistența acestora (denumită în
continuare „exceptarea IC”). Acesta conține, de asemenea, exceptări
pentru importul de produse derivate din foci vânate exclusiv în vederea
gestionării durabile a resurselor marine, în scopuri nonprofit și
necomerciale („exceptarea MRM”), precum și pentru importurile de
natură ocazională și care constau exclusiv din bunuri destinate
uzului personal al călătorilor sau al familiilor acestora. Un
regulament de punere în aplicare, Regulamentul (UE) nr. 737/2010 al
Comisiei din 10 august 2010, stabilește norme detaliate de aplicare a
regulamentului de bază („regulamentul de punere în aplicare”).
Ambele acte („regimul UE privind focile”) au fost
contestate de Canada și Norvegia în cadrul Organizației Mondiale a
Comerțului (OMC) în litigiul privind CE - Măsuri de interzicere a
importului și comercializării produselor derivate din focă
(DS400 și DS401). La 18 iunie 2014, Organul de soluționare a
litigiilor al OMC („OSL”) a adoptat rapoartele grupului special și ale
organului de apel. Cu toate că rapoartele OMC au concluzionat că
interzicerea produselor din focă poate, în principiu, să fie
justificată de preocupările morale în ceea ce privește
bunăstarea focilor, acestea au pus sub semnul întrebării cele
două exceptări, și anume exceptarea IC și exceptarea MRM.
Exceptarea MRM nu a fost considerată justificată, deoarece
eventualele diferențe în ceea ce privește aspectul comercial al
vânătorilor comerciale și al vânătorilor MRM (la scară mică,
nonprofit) nu au fost suficiente pentru a justifica distincția. În ceea ce
privește exceptarea IC, deși, în principiu, reflectă o distincție
legitimă, organul de apel a statuat că unele elemente ale conceperii și
aplicării acesteia au reprezentat o „discriminare arbitrară și
nejustificată”.
La 10 iulie 2014, Uniunea Europeană a informat OSL
că intenționează să pună în aplicare
recomandările și hotărârile emise de OSL în acest litigiu
într-un mod care respectă obligațiile care îi revin în cadrul OMC.
La 5 septembrie 2014, Uniunea Europeană, Canada și
Norvegia au convenit că termenul rezonabil de punere în aplicare a
recomandărilor și hotărârilor OSL este de 16 luni. Prin urmare,
termenul rezonabil va expira la 18 octombrie 2015.
Scopul prezentei propuneri legislative este de a pune în
aplicare recomandările și hotărârile OSL cu privire la
regulamentul de bază. De asemenea, aceasta creează temeiul juridic
pentru armonizarea Regulamentului (UE) nr. 737/2010 cu prevederile
hotărârilor respective. Preocupările în ceea ce privește
exceptarea MRM sunt remediate prin eliminarea exceptării MRM din
regulamentul de bază. Preocupările legate de modul de concepere și
aplicare a exceptării IC sunt abordate prin modificarea exceptării,
în special prin stabilirea unei legături între utilizarea acesteia și
bunăstarea animalelor și prin impunerea unei limite pentru
introducerea pe piață a produselor derivate din focă în cazul în
care amploarea activităților de vânătoare sau alte
împrejurări sunt de natură să indice că vânătoarea se
desfășoară în principal în scopuri comerciale. În plus, experții
Comisiei lucrează împreună cu experți din Canada în vederea
înființării sistemului de atestare necesar pentru a permite inuiților
canadieni să se prevaleze de exceptarea acordată inuiților în
conformitate cu regimul UE.
În plus, este, de asemenea, necesar să se
utilizeze această inițiativă pentru a alinia trimiterea la
procedura de reglementare cu control prevăzută în Regulamentul (CE)
nr. 1007/2009 la articolul 290 din Tratatul privind funcționarea
Uniunii Europene (TFUE). Având în vedere termenul
strâns pentru asigurarea conformității cu hotărârile OMC și
pentru a permite adoptarea rapidă a propunerii de către organul
legislativ, Comisia și-a însușit, în mod excepțional, în
prezenta propunere o modificare a Parlamentului prezentată în contextul
propunerii COM(2013) 451 (propunere care a prevăzut și alinierea
Regulamentului nr. 1007/2009) în ceea ce privește durata delegării.
2.           REZULTATELE
CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRILOR
IMPACTULUI
Nu s-a realizat nicio evaluare a impactului,
deoarece această acțiune nu prezintă o inițiativă
politică nouă, însă este necesară pentru ca legislația
actuală a UE să respecte decizia OMC, asigurând astfel îndeplinirea
obligațiilor internaționale ale Uniunii. Numărul limitat de
modificări introduse de prezenta propunere nu a necesitat o nouă
evaluare a impactului în raport cu evaluarea impactului efectuată înainte
de adoptarea regulamentului de bază în 2009.
3.           ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII
·
Temei juridic
Temeiul juridic al prezentei propuneri este articolul 114
din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), care a
reprezentat temeiul juridic pentru regulamentul de bază care este
modificat prin prezenta propunere. Conform articolului 114 din TFUE,
Parlamentul European și Consiliul, hotărând în conformitate cu
procedura legislativă ordinară și după consultarea
Comitetului Economic și Social European, adoptă măsurile privind
apropierea actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale
statelor membre care au ca obiect instituirea și funcționarea pieței
interne. Regulamentul de bază a fost adoptat cu scopul de a elimina
barierele din calea bunei funcționări a pieței interne cauzate
de diferențele dintre legislațiile naționale în materie de
măsuri de reglementare a comerțului cu produse derivate din
focă.
·
Principiile subsidiarității și
proporționalității
Asigurarea conformității regulamentului de
bază cu recomandările și hotărârile adoptate de Organul de
soluționare a litigiilor al OMC poate fi realizată doar prin
modificarea regulamentului de bază cu privire la aspectele contestate.
Propunerea se limitează la ceea ce este necesar pentru a realiza
compatibilitatea cu normele OMC a măsurii contestate.
·
Alegerea instrumentelor
Instrumentul propus: regulament al Parlamentului European și
al Consiliului
Alte mijloace nu ar fi adecvate, deoarece un regulament
poate fi modificat numai prin același instrument, și anume un
regulament.
4.           IMPLICAȚIILE BUGETARE
Prezenta propunere nu are nicio implicație
asupra bugetului Uniunii Europene.
5.           ELEMENTE OPȚIONALE
Nu se aplică.
2015/0028 (COD)
Propunere de
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN
ŞI AL CONSILIULUI
de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1007/2009
privind comerțul cu produse derivate din focă
(Text cu relevanță pentru SEE)
PARLAMENTUL
EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere
Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 114,
având în vedere
propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea
proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,
având în vedere
avizul Comitetului Economic și Social European[1],
hotărând în
conformitate cu procedura legislativă ordinară,
întrucât:
(1)       Regulamentul (CE) nr. 1007/2009
al Parlamentului European și al Consiliului[2]
a fost adoptat cu scopul de a elimina barierele din calea bunei funcționări
a pieței interne cauzate de diferențele dintre legislațiile naționale
în materie de măsuri de reglementare a comerțului cu produse derivate
din focă. Aceste măsuri au fost adoptate ca răspuns la
preocupările etice ale publicului cu privire la aspectele legate de
bunăstarea animalelor în contextul uciderii focilor și la posibila
prezență pe piață a unor produse obținute din animale
ucise într-un mod care cauzează în mod excesiv durere, suferință
psihică, spaimă și alte forme de suferință. Aceste
preocupări au fost susținute de dovezi științifice care
arată că o metodă de ucidere cu adevărat umană nu
poate fi aplicată și respectată în mod consecvent și
eficace în condițiile specifice în care are loc vânătoarea de foci.
În vederea atingerii acestui obiectiv, Regulamentul (CE) nr. 1007/2009 a
impus, ca regulă generală, interzicerea introducerii pe piață
a produselor derivate din focă.
(2)       În același timp,
vânătoarea de foci reprezintă o parte integrantă a culturii și
identității comunităților inuite și ale altor
comunități indigene și are o contribuție importantă la
subzistența acestora. Pentru aceste motive, vânătorile de foci
desfășurate în mod tradițional de comunitățile inuite și
de alte comunități indigene nu dau naștere acelorași
preocupări etice din partea publicului ca și activitățile
de vânătoare desfășurate în principal în scopuri comerciale. De
asemenea, este recunoscut la scară largă faptul că interesele
fundamentale și sociale ale comunităților inuite și ale
altor comunități indigene nu ar trebui să fie afectate în mod
negativ, în conformitate cu Declarația Organizației Națiunilor
Unite privind drepturile popoarelor indigene și cu alte instrumente
internaționale relevante. Pentru aceste motive, în mod excepțional,
Regulamentul (CE) nr. 1007/2009 permite introducerea pe piață a
produselor derivate din focă care sunt obținute în urma unor
vânători desfășurate în mod tradițional de comunitățile
inuite și de alte comunități indigene și care contribuie la
subzistența acestora.
(3)       Ca și în cazul
celorlalte forme de vânătoare de foci, în activitățile de
vânătoare desfășurate de comunitățile inuite și
de alte comunități indigene nu poate fi aplicată în mod eficace și
consecvent o metodă de ucidere cu adevărat umană. Cu toate
acestea, având în vedere obiectivul urmărit prin Regulamentul (CE)
nr. 1007/2009, este oportun ca introducerea pe piața Uniunii a
produselor obținute în urma activității de vânătoare
practicate de comunitățile inuite și de alte comunități
indigene să fie condiționată de desfășurarea acestor
activități de vânătoare într-o manieră care să
reducă în măsura posibilului durerea, suferința psihică,
spaima și alte forme de suferință ale animalelor vânate, ținând
în același timp seama de modul tradițional de viață și
de nevoile de subzistență ale comunităților inuite și
ale altor comunități indigene. Exceptarea acordată pentru
produsele derivate din focă obținute în urma activităților
de vânătoare desfășurate de comunitățile inuite și
de alte comunități indigene ar trebui să fie limitată la
vânătorile care contribuie la nevoia de subzistență a
comunităților respective și, prin urmare, nu sunt realizate în
principal în scopuri comerciale. Prin urmare, Comisia ar trebui să
aibă posibilitatea de a limita, dacă este necesar, cantitatea de
produse derivate din focă introduse pe piață în temeiul acestei
exceptări, pentru a împiedica utilizarea exceptării de către
produse obținute din activități de vânătoare desfășurate
în principal în scopuri comerciale.
(4)       De asemenea, Regulamentul
(CE) nr. 1007/2009 permite, în mod excepțional, introducerea pe piață
a produselor derivate din focă în situațiile în care vânătoarea
este practicată exclusiv cu scopul gestionării durabile a resurselor
marine. Deși se recunoaște importanța activităților de
vânătoare în scopul gestionării durabile a resurselor marine, în
practică acestea ar putea fi totuși greu de deosebit de
vânătorile mari desfășurate în principal în scopuri comerciale.
Acest lucru poate conduce la o discriminare nejustificată între produsele
derivate din focă vizate. Prin urmare, această exceptare nu ar mai
trebui să fie prevăzută. Acest lucru nu aduce atingere
dreptului statelor membre de a continua să reglementeze activitățile
de vânătoare desfășurate în scopul gestionării resurselor
marine.
(5)       Pentru a stabili norme
detaliate în ceea ce privește introducerea pe piață a produselor
derivate din focă, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290
din tratat ar trebui să fie delegată Comisiei. Este deosebit de
important să fie organizate consultări adecvate de către
Comisie, inclusiv la nivel de experți. Atunci
când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar
trebui să asigure transmiterea simultană, promptă și
corespunzătoare a documentelor relevante către Parlamentul European și
Consiliu.
(6)       Prin urmare, Regulamentul
(CE) nr. 1007/2009 ar trebui modificat în consecință,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Regulamentul (CE) nr. 1007/2009 se
modifică după cum urmează:
(1)
Articolul 3 se înlocuiește cu următorul
text:
„Articolul 3
Condiții
pentru introducerea pe piață
1.         Introducerea
pe piață a produselor derivate din focă este permisă numai
dacă produsele în cauză sunt obținute în urma unor vânători
desfășurate de comunitățile inuite și de alte
comunități indigene, cu condiția să fie îndeplinite toate
condițiile următoare:
(a)
vânătoarea să fi fost desfășurată
în mod tradițional de comunitate;
(b)
vânătoarea să contribuie la subzistența
comunității și să nu fie realizată în principal în
scop comercial;
(c)
vânătoarea să se desfășoare
într-o manieră care reduce durerea, suferința psihică, spaima și
alte forme de suferință a animalelor vânate, în măsura
posibilului, ținând seama de modul de viață tradițional și
de nevoile de subzistență ale comunității.
Condițiile de
mai sus se aplică în momentul sau la locul în care sunt importate
produsele.
2.       Importul de produse derivate din
focă este permis și în situația în care are un caracter
ocazional și constă exclusiv în bunuri destinate uzului personal al
călătorilor sau al familiilor acestora. Natura și cantitatea
acestor mărfuri nu trebuie să indice faptul că acestea sunt
importate în scop comercial.
3.       Aplicarea alineatelor (1) și (2) nu
trebuie să împiedice realizarea obiectivului prezentului regulament.
4.       Comisia este împuternicită să
adopte acte delegate în conformitate cu articolul 4a în vederea stabilirii
unor norme detaliate pentru introducerea pe piață a produselor
derivate din focă în conformitate cu alineatele (1) și (2).
5.       În cazul în care numărul de foci
vânate, cantitatea de produse derivate din focă introduse pe piață
în temeiul alineatului (1) sau alte împrejurări sunt de natură
să indice că o vânătoare se desfășoară în
principal în scopuri comerciale, Comisia este împuternicită să adopte
acte delegate în conformitate cu articolul 4 în scopul de a limita
cantitatea de produse obținute din această vânătoare care pot fi
introduse pe piață.
6.       Comisia emite note tehnice orientative
care să conțină o listă orientativă a codurilor din
Nomenclatura combinată la care s-ar putea încadra produsele derivate din
focă vizate de prezentul articol.”
(2)
Se introduce următorul articol 4 a:
„Articolul 4a
Exercitarea delegării de competențe
1.           Competența de a adopta
acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute la
prezentul articol.
2.           Competența de a adopta
actele delegate menționate la articolul 3 este conferită
Comisiei pentru o perioadă de cinci ani începând de la ... [se
introduce data — data intrării în vigoare a prezentului regulament].
Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu
cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de
competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu
excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opune
prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea
fiecărei perioade.
3.           Delegarea de competențe
prevăzută la articolul 3 poate fi revocată în orice moment de
către Parlamentul European sau de către Consiliu. O decizie de
revocare pune capăt delegării competențelor specificate în
decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua următoare datei
publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o
dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu
afectează validitatea actelor delegate care sunt deja în vigoare.
4.           De îndată ce adoptă
un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și
Consiliului.
5.           Un act delegat adoptat în
temeiul articolului 3 intră în vigoare numai în cazul în care nici
Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în
termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul
European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului
respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că
nu vor formula obiecțiuni. Termenul respectiv se prelungește cu
două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.”
(3)
Articolul 5 se elimină.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în
a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al
Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu
în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles,
Pentru Parlamentul European                       Pentru
Consiliu
Președintele                                                  Președintele
[1]               JO C […], […], p. […].
[2]               Regulamentul (CE) nr. 1007/2009 al Parlamentului
European și al Consiliului din 16 septembrie 2009 privind comerțul cu
produse derivate din focă (JO L 286, 31.10.2009, p. 36).


				|

		52012PC0112

			Propunere de REGULAMENT AL CONSILIULUI de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 /* COM/2012/0112 final - 2012/0051 (NLE) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
1.           CONTEXTUL PROPUNERII
 ·      Motivele și obiectivele propunerii Prezenta propunere se referă la punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în cadrul procedurii de reexaminare efectuate în perspectiva expirării măsurilor referitoare la taxa antidumping în vigoare aplicată importurilor de acid tartric originar din Republica Populară Chineză.
 ·      Contextul general Prezenta propunere se înscrie în contextul punerii în aplicare a regulamentului de bază și constituie rezultatul unei anchete care s-a desfășurat în conformitate cu cerințele de fond și de procedură prevăzute în regulamentul de bază.
 ·      Dispoziții în vigoare în domeniul propunerii Măsurile aflate în vigoare în prezent constau într-o taxă antidumping definitivă instituită prin Regulamentul (CE) nr. 130/2006 al Consiliului privind importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză (JO L23, 27.1.2006, p.1.), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (UE) nr. XX/2012 al Consiliului (JO LXX, xx.yy.2012, p.x.).
 ·      Coerența cu celelalte politici și obiective ale Uniunii Nu se aplică.
 2.           CONSULTAREA PĂRȚILOR INTERESATE ȘI EVALUAREA IMPACTULUI
 ·      Consultarea părților interesate
 Părțile interesate vizate de procedură au avut posibilitatea de a-și apăra interesele în timpul anchetei, în conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază.
 ·      Obținerea și utilizarea expertizei
 Nu a fost nevoie de expertiză externă.
 ·      Evaluarea impactului Prezenta propunere este rezultatul punerii în aplicare a regulamentului de bază. Regulamentul de bază nu prevede o evaluare generală a impactului, dar include o listă exhaustivă de condiții care trebuie evaluate.
 3.           ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII
 ·      Rezumatul acțiunii propuse La data de 26 ianuarie 2011, Comisia a deschis o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor antidumping aplicabile importurilor de acid tartric originar din Republica Populară Chineză. Ancheta de reexaminare a constatat persistența practicilor de dumping în ceea ce privește acidul tartric originar din Republica Populară Chineză, ceea ce ar avea ca rezultat continuarea prejudiciului adus industriei din Uniune, în cazul în care măsurile antidumping ar fi abrogate. S-a stabilit, de asemenea, că menținerea măsurilor nu ar fi împotriva interesului Uniunii. Prin urmare, se propune adoptarea de către Consiliu a propunerii de regulament anexate, pentru a prelungi măsurile în vigoare în prezent privind importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză, care ar trebui să fie publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene până la data de 24 aprilie 2012.
 ·      Temeiul juridic Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene.
 ·      Principiul subsidiarității Propunerea intră în sfera competenței exclusive a Uniunii. În consecință, principiul subsidiarității nu se aplică.
 ·      Principiul proporționalității Propunerea respectă principiul proporționalității din următoarele motive:
 tipul acțiunii este descris în regulamentul de bază menționat anterior și exclude luarea de decizii la nivel național.
 Indicațiile privind modul în care sarcinile financiare și administrative care revin Uniunii, guvernelor naționale, autorităților regionale și locale, operatorilor economici și cetățenilor sunt minimizate și proporționale cu obiectivul propunerii nu se aplică.
 ·      Alegerea instrumentelor
 Instrumente propuse: regulament.
 Alte instrumente nu ar fi adecvate din următorul motiv: regulamentul de bază menționat anterior nu prevede opțiuni alternative.
 4.           IMPLICAȚIILE BUGETARE
 Propunerea nu are nicio implicație pentru bugetul Uniunii.
2012/0051 (NLE)
Propunere de
REGULAMENT AL CONSILIULUI
de instituire a unei taxe antidumping
definitive la importurile de acid tartric originar din Republica Populară
Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva
expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din
Regulamentul (CE) nr. 1225/2009
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea
Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr.
1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva
importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care
nu sunt membre ale Comunității Europene[1] (denumit în continuare
„regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (4) și
articolul 11 alineatele (2), (5) și (6),
având în vedere propunerea prezentată de
Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”), după
consultarea comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1.           Anchetele
precedente și măsurile în vigoare
(1)       Prin Regulamentul (CE) nr.
130/2006[2]
(denumit în continuare „regulamentul inițial”), Consiliul a impus o
taxă antidumping definitivă de 0 % până la 34,9 % la
importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză
(denumită în continuare „China”). Se reamintește faptul că
nivelul taxei antidumping definitive impuse în cazul acidului tartric produs de
producătorul-exportator chinez Hangzhou Bioking Biochemical Engineering
Co., Ltd. (denumit în continuare „Hangzhou Bioking”) a fost de 0%, în timp ce
pentru alți producători-exportatori chinezi s-a situat între 4,7%
și 34,9%.
(2)       La 22 februarie 2008, în urma
unei reexaminări lansate în temeiul articolului 11 alineatul (3) din
regulamentul de bază, Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 150/2008[3], a modificat domeniul de
aplicare al măsurilor menționate anterior.
(3)       La XX aprilie 2012, în urma
unei reexaminări a măsurilor existente cu privire la Hangzhou Bioking
inițiate pe baza articolului 2 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr.
1515/2001, în lumina raportului Organului de apel al OMC, intitulat „Mexic –
Măsuri antidumping definitive privind carnea de vită și orezul[4], care precizează, la
alineatele 305 și 306, că un producător-exportator despre care
s-a constatat, în ancheta inițială, că nu practica dumpingul,
trebuie să fie exclus din domeniul de aplicare al măsurii definitive
impuse în urma acestei anchete și nu poate fi supus unei reexaminării
administrative sau unei reexaminări efectuate în urma modificării
circumstanțelor, Consiliul, prin Regulamentul (UE) nr. XXX/2012[5] a modificat măsurile
referitoare la Hangzhou Bioking.
(4)       Ancheta care a condus la
măsurile instituite prin regulamentul inițial va fi denumită în
continuare „ancheta inițială”.
2.           Cererea de reexaminare în
perspectiva expirării măsurilor
(5)       În urma publicării unui
aviz de expirare iminentă[6]
a măsurilor antidumping în vigoare, Comisia a primit, la 27 octombrie
2009, o cerere de deschidere a unei reexaminări în perspectiva
expirării măsurilor respective, în conformitate cu articolul 11
alineatul (2) din regulamentul de bază. Cererea a fost depusă de
următorii producători (denumiți în continuare „solicitanții”):
Distillerie Bonollo SpA, Industria Chimica Valenzana SpA, Distillerie Mazzari
SpA, Caviro Distillerie S.r.l. și Comercial Quimica Sarasa s.l., care
reprezintă o proporție majoră, în cazul de față peste
50%, din producția totală de acid tartric din Uniune.
(6)       În cerere se afirma că
expirarea măsurilor impuse asupra importurilor de acid tartric originar
din China ar conduce probabil la continuarea dumpingului și a
prejudiciului pentru industria din Uniune.
3.           Deschiderea unei
reexaminări în perspectiva expirării măsurilor
(7)       Stabilind, după consultarea
Comitetului consultativ, că există suficiente elemente de probă
pentru deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării
măsurilor, Comisia a anunțat, la 26 ianuarie 2011, deschiderea unei
reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, în conformitate
cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, printr-un aviz
publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene[7], (denumit în continuare „avizul
de deschidere”).
4.           Cazuri paralele
(8)       De asemenea, Comisia a
anunțat la 29 iulie 2011 deschiderea unei proceduri antidumping[8] în conformitate cu articolul 5
privind importurile de acid tartric originar din China, limitată la un
singur producător-exportator chinez, Hangzhou Bioking.
(9)       În aceeași zi, Comisia a
anunțat deschiderea, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din
regulamentul de bază, a unei reexaminări intermediare parțiale[9] privind măsurile
antidumping aplicabile importurilor de acid tartric originar din China,
limitată la examinarea dumpingului în ceea ce privește doi
producători-exportatori chinezi, și anume Changmao Biochemical
Engineering Co., Ltd, Changzhou City și Ninghai Organic Chemical Factory,
Ninghai.
5.           Ancheta
5.1.        Perioada anchetei de
reexaminare și perioada examinată
(10)     Ancheta privind continuarea
dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2010 și 31
decembrie 2010 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare”
sau „PAR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea
probabilității continuării sau repetării prejudiciului a
vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2007 și sfârșitul
perioadei anchetei de reexaminare (denumită în continuare „perioada
examinată”).
5.2.        Părțile vizate de
anchetă
(11)     Comisia
a informat în mod oficial solicitanții, alți producători
cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori, importatorii,
utilizatorii din Uniune cunoscuți ca fiind vizați și
asociațiile acestora, precum și reprezentanții țării
exportatoare în cauză cu privire la deschiderea reexaminării
efectuate în perspectiva expirării măsurilor.
(12)     Părțile interesate
au avut posibilitatea de a-și face cunoscute opiniile în scris și de
a solicita o audiere în termenul menționat în avizul de deschidere.
(13)     Având în vedere numărul
aparent mare de producători-exportatori din China, de importatori neafiliați
din Uniune și de producători din Uniune implicați în
anchetă, în avizul de deschidere s-a avut în vedere eșantionarea, în
conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite
Comisiei să decidă dacă este necesar să se procedeze prin eșantionare
și, după caz, să selecteze eșantionul, părțile
menționate anterior au fost invitate, în temeiul articolului 17 din
regulamentul de bază, să se facă cunoscute în termen de 15 zile
de la publicarea avizului de deschidere și să furnizeze Comisiei informațiile
solicitate în avizul de deschidere.
(14)     Având în vedere
răspunsurile primite, s-a decis să se recurgă la
eșantionare în ceea ce privește producătorii din Uniune. Niciun
importator neafiliat din Uniune nu a cooperat la anchetă. În ceea ce privește
producătorii-exportatori din China, numai doi producători-exportatori
și-au manifestat dorința de a coopera la anchetă. În
consecință, s-a decis că eșantionarea nu este necesară
în ceea ce îi privește pe producătorii-exportatori.
(15)     Șase producători din
Uniune au furnizat informațiile solicitate în avizul de deschidere și
au acceptat să fie incluși în eșantion. Pe baza
informațiilor primite de la acești producători din Uniune,
Comisia a selectat un eșantion de patru producători din Uniune care
au fost considerați ca fiind reprezentativi pentru industria din Uniune în
ceea ce privește volumul vânzărilor produsului similar în Uniune.
Volumul vânzărilor lor combinate a reprezentat 61% din volumul
vânzărilor pe piața Uniunii.
(16)     Au fost primite răspunsuri
la chestionare din partea celor patru producători din Uniune incluși
în eșantion, din partea a doi utilizatori din Uniune și a doi
producători-exportatori din China. În plus, doi producători
cooperanți din Uniune au furnizat datele generale solicitate în vederea
examinării prejudiciului.
(17)     Exporturile realizate de
Hangzhou Bioking, a cărui marjă de dumping individuală în
ancheta inițială a fost egală cu zero, au fost excluse atât din
examinarea dumpingului, cât și din examinarea prejudiciului, și nu au
fost luate în considerare nici pentru examinarea probabilității de
continuare a dumpingului și a riscului de reapariție a prejudiciului
rezultat din importurile care fac obiectul unui dumping. Prin urmare, analiza
din prezenta reexaminare s-a bazat pe exporturile produsului în cauză din
China către Uniune în cursul PAR, denumite în prezentul regulament și
„exporturile care fac obiectul măsurilor”, cu excepția exporturilor
realizate de producătorul Hangzhou Bioking.
(18)     Comisia a căutat și
a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a
determina probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului
și a prejudiciului care rezultă din acesta, precum și interesul
Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:
(a)
Producători din Uniune:
–
Comercial Quimica Sarasa S.L.;
–
Alcoholera Vinícola Europea S.A.;
–
Distillerie Mazzari S.p.a.;
–
Distillerie Bonollo S.p.a.;
(b)
Producători-exportatori din China:
–
Changmao Biochemical Engineering Co Ltd;
–
Ninghai Organical Chemical Factory;
(c)
Utilizatori
–
Danisco A/S;
–
Kerry (NL) B.V.;
(d)
Producător din țara analoagă
–
Tarcol S.A., Argentina.
B.        PRODUSUL ÎN CAUZĂ
ȘI PRODUSUL SIMILAR
(19)     Produsul care face obiectul
prezentei reexaminări este același cu cel definit în Regulamentul
(CE) nr. 150/2008, care a modificat domeniul de aplicare al măsurilor
instituite prin regulamentul inițial, astfel cum s-a explicat mai sus.
Produsul în cauză este acidul tartric, cu excepția acidului tartric
D-(-) cu o rotație optică negativă de cel puțin 12,0 grade,
măsurată într-o soluție de apă în conformitate cu metoda
descrisă în farmacopeea europeană, originar din China, încadrat în
prezent la codul NC ex 2918 12 00 (cod TARIC 2918 12 00 90) (denumit în
continuare „produsul în cauză”).
(20)     Ancheta de reexaminare a
confirmat faptul că, la fel ca în ancheta inițială, produsul în
cauză importat pe piața Uniunii și produsele fabricate și
vândute de producătorii- exportatori pe piețele interne, precum
și cele fabricate și vândute în Uniune de către industria din Uniune
(denumite în continuare „produsul similar”), au aceleași caracteristici
fizice și chimice de bază și aceleași utilizări. În
consecință, aceste produse sunt considerate produse similare în
sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
C.        PROBABILITATEA
CONTINUĂRII DUMPINGULUI
1.           Observații preliminare
(21)     În conformitate cu articolul
11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă
expirarea măsurilor existente ar putea duce la continuarea sau
reapariția dumpingului.
(22)     După cum s-a
menționat la considerentul (13), având în vedere numărul
potențial mare de producători-exportatori implicați în
această reexaminare, avizul de deschidere prevede efectuarea unei
eșantionări. Din douăzeci de producători-exportatori
cunoscuți, numai două societăți, ambele beneficiind de
tratament de societate care funcționează în condițiile unei
economii de piață, s-au făcut cunoscute și au fost de acord
să coopereze. Aceste două societăți realizează
majoritatea importurilor produsului în cauză din China către Uniune
în cursul PAR, cu excepția exporturilor realizate de către societatea
Hangzhou Bioking, a cărei marjă de dumping individuală a fost
egală cu zero în ancheta inițială.
2.           Importurile care fac obiectul
unui dumping în cursul PAR
2.1.        Țara analoagă
(23)     Întrucât China are o economie
de tranziție și, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera
(a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru
producătorii-exportatori care nu beneficiază de tratamentul de
societate care funcționează în condițiile unei economii de
piață (denumit în continuare „TEP”) trebuie să fie
stabilită pe baza prețurilor sau a valorii construite într-o
țară terță corespunzătoare cu economie de piață
(denumită în continuare „țară analoagă”).
(24)     Ca și în ancheta
inițială, în scopul stabilirii valorii normale, în avizul de
deschidere a fost propusă ca țară analoagă Argentina.
Părțile interesate au fost invitate să își prezinte
observațiile cu privire la această alegere.
(25)     Un consumator industrial de
acid tartric a atras atenția asupra unor constrângeri legate de alegerea
Argentinei ca piață analoagă, afirmând că aceasta nu ar
trebui să fie unicul punct de referință pentru a stabili
valoarea normală. Partea în cauză s-a referit în special la
diferențele presupuse dintre China și Argentina în ceea ce
privește procesele de producție, volumul limitat al producției
anuale, în comparație cu producția mondială și
fluctuația cursurilor de schimb valutar. Cu toate acestea, nu au fost
aduse probe pentru niciunul dintre aceste argumente.
(26)     În orice caz, diferitele
procese de producție din Argentina și China și impactul acestora
asupra calculării costurilor și evaluării produsului în
cauză au fost deja analizate cu atenție în ancheta inițială
și s-a concluzionat că acestea nu au afectat comparabilitatea
produselor, care s-au dovedit a fi similare. Dat fiind că afirmația
consumatorului industrial nu a adus niciun element nou și că
afirmațiile sale nu au fost motivate, argumentul este respins. Prin
urmare, constatările prezentei reexaminări în perspectiva
expirării măsurilor confirmă constatările anchetei
inițiale, și anume că diferențele existente între procesele
de producție nu au avut un impact asupra comparabilității
produselor.
(27)     Volumul redus al
producției anuale din Argentina, comparativ cu piața mondială a
acidului tartric, nu este un argument relevant pentru a evalua dacă o
anumită piață este adecvată pentru a stabili valoarea
normală pentru o piață analoagă. Într-adevăr, ancheta
a confirmat că Argentina dispune de o piață deschisă
și competitivă cu cel puțin doi operatori. Din aceste motive,
argumentul este respins.
(28)     Argumentul
privind existența unor fluctuații importante de schimb valutar între
regiuni nu a fost susținut prin probe. În plus, în urma verificărilor
la fața locului, nu s-a descoperit niciun element care să indice o
denaturare a ratelor de schimb între regiuni. Din aceste motive, și acest
argument este respins.
(29)     Prin urmare, ca și în
ancheta inițială, s-a concluzionat că Argentina reprezintă
o țară analoagă adecvată, pe baza căreia va fi
stabilită valoarea normală.
(30)     Au fost contactate două
societăți argentiniene cunoscute, însă numai una a acceptat
să coopereze, să răspundă la chestionar și să se
supună unei vizite de verificare. Cifrele sale au fost utilizate pentru a
determina valoarea normală.
2.2.        Valoarea
normală
(31)     Pentru cele două
societăți cărora li s-a acordat TEP în cadrul anchetei
inițiale, valoarea normală a fost stabilită pe baza datelor lor
respective. În conformitate cu articolul 2 din regulamentul de bază,
Comisia a examinat dacă vânzările de acid tartric pe piața
internă, către clienți independenți, au fost reprezentative
în cursul PAR, adică dacă volumul vânzărilor produsului destinat
consumului pe piața internă reprezintă cel puțin 5% din
exporturile produsului în cauză către Uniune.
(32)     În cazul unei
societăți căreia i s-a acordat TEP, valoarea normală a
trebuit să fie construită, dat fiind că vânzările sale
interne nu au fost suficiente pentru a fi considerate reprezentative, astfel
cum se explică la considerentul (31). Prin urmare, valoarea normală
stabilită a fost calculată pe baza costurilor de producție ale
societății, la care s-au adăugat costurile de vânzare,
cheltuielile administrative și alte costuri generale („VAG”) și
profitul realizat ca urmare a vânzărilor pe piața internă
efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale.
(33)     Pentru cealaltă societate
căreia i s-a acordat TEP, dat fiind că vânzările pe piața
internă au fost reprezentative și au fost efectuate în cadrul
operațiunilor comerciale normale, valoarea normală a fost
stabilită pe baza prețurilor plătite de clienți
independenți din țara exportatoare.
(34)     În ceea ce privește
societățile cărora nu li s-a acordat TEP în cursul anchetei
inițiale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din
regulamentul de bază, valoarea normală a fost calculată pe baza
informațiilor primite de la producătorul din țara analoagă
care a cooperat.
(35)     Prin urmare, vânzările pe
piața internă către clienți independenți din țara
analoagă au fost, de asemenea, examinate în conformitate cu criteriul
definit la articolul 2 din regulamentul de bază. Comisia a putut verifica
faptul că aceste vânzări au fost efectuate în cantități
suficiente și în cadrul operațiunilor comerciale normale și,
prin urmare, că ar putea fi folosite pentru a stabili valoarea
normală pentru societățile cărora nu li s-a acordat TEP.
2.3.        Prețul de export
(36)     Toate vânzările la export către Uniune ale
producătorilor-exportatori care au cooperat s-au efectuat direct
către clienți independenți, stabiliți în Uniune. În
conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază,
prețul de export a fost stabilit pe baza prețurilor plătite
efectiv sau care urmează să fie plătite.
(37)     Pentru prețurile de
export ale tuturor celorlalți producători stabiliți în China,
informațiile provin din statisticile privind importurile, disponibile în
baza de date 14-6.
2.4.        Comparația
(38)     Comparația dintre
valoarea normală și prețul de export s-a realizat la nivel
franco fabrică.
(39)     În scopul asigurării unei
comparații echitabile între valoarea normală și prețul de
export al producătorilor exportatori care au cooperat și în
conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, s-a
ținut cont, sub formă de ajustări, de anumite diferențe în
materie de transport, asigurare, taxe și costuri de credit care au afectat
prețurile și comparabilitatea lor.
(40)     În vederea realizării
unei comparații echitabile între valoarea normală franco fabrică
din țara analoagă și prețul de export, astfel cum se
menționează la considerentul (37), prețurile CIF de export au
fost ajustate la nivel franco fabrică, utilizând datele colectate în
timpul vizitelor de verificare.
2.5.        Marja de dumping
(41)     În conformitate cu articolul 2
alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping a fost
stabilită pe baza unei comparații între valoarea normală medie
ponderată și prețul de export mediu ponderat.
(42)     În ceea ce privește
producătorii-exportatori cooperanți cărora li s-a acordat TEP în
cadrul anchetei inițiale, comparația a arătat că aceste
societăți au continuat practicile de dumping, chiar dacă la un
nivel puțin mai mic.
(43)     Taxa reziduală
calculată a arătat un nivel semnificativ de dumping, chiar mai mare
decât în cursul anchetei inițiale.
3.           Probabilitatea
continuării dumpingului
(44)     Pe
lângă analiza existenței dumpingului în cursul PAR, s-a efectuat
și o examinare a probabilității de continuare a dumpingului.
(45)     În acest sens, au fost
analizate următoarele elemente: volumul și prețurile
importurilor din China care au făcut obiectul unui dumping, capacitatea de
producție și capacitatea neutilizată din China, atractivitatea
pieței Uniunii și a altor piețe terțe.
3.1.        Volumul și prețurile
importurilor din China care au făcut obiectul unui dumping
(46)     După
instituirea măsurilor definitive în ianuarie 2006, importurile din China
care au făcut obiectul unui dumping au continuat să crească, de
la 3 034 tone metrice („TM”) în 2007 la 3 649 TM în cursul PAR, ceea ce
înseamnă o creștere cu aproximativ 20%. În paralel, cota de
piață a importurilor din China care au făcut obiectul unui
dumping a câștigat un procent în perioada examinată, de la 12,6% în
2007 la 13,5% în PAR.
(47)     În aceeași perioadă,
prețurile importurilor din China care au făcut obiectul unui dumping
au rămas relativ stabile, cu o creștere de 12,6% între 2007 și
2008, urmată de o diminuare continuă în 2009 și în cursul PAR,
atingând în ultima perioadă nivelul din 2007.
3.2.        Capacitatea de producție
și capacitatea neutilizată din China
(48)     În ceea ce privește
capacitatea totală de producție de acid tartric din China, mai multe
surse de informații disponibile în mod public[10] indică o capacitate de
producție care depășește cu mult cererea de pe piața
internă a Chinei.
(49)     Capacitatea totală de
producție din China a fost evaluată la aproximativ 25 000 MT,
ținând seama de informațiile colectate la fața locului în cursul
anchetei și cele rezultate în urma unor studii de piață[11]. Cu un consum estimat de 5 000
TM, piața chineză este mică în comparație cu capacitatea
disponibilă din China.
(50)     În
plus, există indicii clare care arată că, în China, capacitatea
este chiar mai mare de 25 000 TM. Într-adevăr, capacitatea totală a
celor doi exportatori chinezi care au cooperat a crescut cu peste 200%,
după cum reiese din comparația datelor din ancheta inițială
cu datele din prezenta anchetă. Capacitatea neutilizată
corespunzătoare a fost de aproximativ 20% din capacitatea totală în
cursul PAR.
(51)     În plus, informațiile
extrase din cele două rapoarte menționate mai sus la considerentul
(48) și informațiile disponibile în mod public arată că cel
puțin doi noi producători de acid tartric și-au început
activitatea în 2007.
(52)     Din aceste motive, capacitatea
de producție din China este, în mod evident, disproporționată în
raport cu consumul intern, ceea ce confirmă nevoia clară a
producătorilor chinezi de a-și își întări poziția pe
piețele de export.
3.3.        Atractivitatea pieței
Uniunii și a altor piețe terțe
(53)     Din
informațiile colectate de la societățile chineze care au
cooperat, nivelul prețurilor practicate față de țări
terțe este în conformitate cu nivelul prețurilor care ar putea fi
obținute pe piața Uniunii. Astfel cum s-a menționat mai sus,
există o importantă supracapacitate de producție pe piața
internă din China, ceea ce sugerează o nevoie puternică și
naturală de a găsi piețe alternative pentru a absorbi acest
surplus de capacitate de producție.
(54)     Reprezentând aproximativ 40%
din consumul mondial de acid tartric, piața Uniunii este cea mai mare din
lume și continuă să crească, după cum s-a
menționat la considerentul (60). Având în vedere informațiile
colectate în cursul anchetei, este evident, de asemenea, că societățile
chineze s-au arătat foarte interesate să își dezvolte
prezența pe cea mai mare piață din lume și să își
mențină o cotă de piață semnificativă pe
piața Uniunii.
4.           Concluzie privind
probabilitatea continuării dumpingului
(55)     Ținând
cont de constatările descrise mai sus, se poate concluziona că dumpingul
continuă să afecteze un volum semnificativ de importuri din China
și că este foarte probabil ca aceste practici să continue. Având
în vedere capacitatea neutilizată potențială din China, inclusiv
noii producători care au apărut pe piața chineză și
faptul că piața Uniunii este cea mai mare piață din lume,
cu un nivel atractiv al prețurilor, se poate concluziona că este
foarte probabil ca exportatorii chinezi să-și mărească în
continuare exporturile către Uniune la prețuri de dumping, în cazul
în care măsurile antidumping vor expira.
D.        DEFINIȚIA
INDUSTRIEI DIN UNIUNE
(56)     În cursul PAR, nouă
producători din Uniune au fabricat produsul similar. Din acești
nouă producători, șase producători au cooperat pe deplin la
anchetă, au depus formulare privind eșantionarea și au solicitat
să fie incluși în eșantion. S-a constatat că acești
șase producători reprezintă o proporție majoră, în
acest caz mai mult de 73%, din producția totală a produsului similar
în Uniune. După cum se menționează la considerentul (57) de mai
jos, cei nouă producători care au furnizat datele din cererea de
reexaminare sunt denumiți în continuare „industria din Uniune” în sensul
articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din
regulamentul de bază.
(57)     În scopul analizei
prejudiciului, indicatorii de prejudiciu au fost stabiliți la
următoarele două niveluri:
–
elementele macroeconomice (producție,
capacitate, utilizarea capacității, productivitate, volumul
vânzărilor, cotă de piață, creștere, locuri de
muncă și amploarea marjelor de dumping și redresarea în urma
efectelor dumpingului anterior) au fost analizate la nivelul întregii
producții din Uniune, pe baza informațiilor colectate de la
producătorii care s-au făcut cunoscuți în contextul
exercițiului de eșantionare și pe baza unei estimări care a
utilizat datele din cererea de reexaminare pentru ceilalți trei
producători din Uniune;
–
analiza elementelor microeconomice (prețuri
unitare medii, stocuri, salarii, rentabilitate, randamentul investițiilor,
fluxul de numerar, capacitatea de a mobiliza capitaluri și
investiții) a fost efectuată pe baza informațiilor comunicate de
producătorii din Uniune incluși în eșantion.
(58)     Se remarcă faptul că
piața Uniunii pentru acid tartric prezintă un număr relativ mic
de producători, în cea mai mare parte întreprinderi mici și mijlocii
situate în Italia și Spania. Cu excepția unui producător cu
sediul în Spania, care fabrică numai acid tartric, toți ceilalți
producători sunt integrați vertical, având ca principală
activitate producerea de alcool din drojdie de vin, un proces în urma
căruia rezultă acid tartric ca produs secundar.
E.         SITUAȚIA PE PIAȚA
UNIUNII
1.           Consumul
de pe piața Uniunii
(59)     Consumul
la nivelul Uniunii a fost stabilit utilizând volumul vânzărilor industriei
din Uniune pe piața Uniunii, baza de date privind exporturile chineze
și datele privind volumul importurilor pe piața Uniunii furnizate de
Eurostat și, în cazul celorlalți producători din Uniune,
estimări bazate pe cererea de reexaminare.
(60)     Consumul de acid tartric în
Uniune a crescut între 2007 și PAR cu 11%. Mai exact, cererea
aparentă a scăzut cu 15% din 2007 până în 2009. Cu toate
acestea, în cursul PAR, consumul din Uniune a atins 29 964 tone, ceea ce
reprezintă o creștere semnificativă cu 26 de procente față
de anul precedent. Această creștere se explică prin
elasticitatea crescută a prețului acidului tartric. Într-adevăr,
când prețurile sunt scăzute, cum a fost cazul în cursul PAR, acidul
tartric poate fi utilizat suplimentar ca substitut pentru alte materii prime
chimice cum ar fi acidul citric sau acidul malic, ceea ce duce, prin urmare, la
o creștere a consumului total din Uniune.
Tabelul 1
   || 2007 || 2008 || 2009 || PAR
 Consumul total la nivelul UE (tone) || 26 931 || 25 333 || 22 983 || 29 964
 Indice || 100 || 94 || 85 || 111
 Sursa: răspunsurile la chestionar, baza de date privind exporturile chineze, Eurostat
2.           Volumul, cota de
piață și prețurile importurilor originare din China
2.1.        Volumul și cota de
piață
(61)     Volumul total al importurilor
produsului în cauză, din China în Uniune, a crescut cu 45% în perioada
examinată. El ajuns la 8 495 de tone în PAR, corespunzând unei cote de
piață de 28,4%.
(62)     Volumul importurilor, în
Uniune, de acid tartric provenind de la exportatorii chinezi care au făcut
obiectul măsurilor antidumping a crescut cu 20% și a atins 3 649 de
tone în PAR, ceea ce reprezintă o cotă de piață de 12,2%,
în creștere față de 11,3% la începutul perioadei examinate.
Restul importurilor, 4 846 tone, au fost realizate de un exportator chinez
supus unei taxe de 0%, a cărui cotă din totalul exporturilor chineze
în Uniune a crescut, de asemenea, în cursul perioadei examinate (+ 9 procente).
Tabelul 2
   || 2007 || 2008 || 2009 || PAR
 Volumul importurilor din China care fac obiectul măsurilor (tone) || 3 035 || 3 042 || 2 945 || 3 649
  Indice = 100 || 100 || 100 || 97 || 120
 Cota de piață a importurilor din China care fac obiectul măsurilor || 11,3% || 12,0% || 12,8% || 12,2%
  Indice = 100 || 100 || 106 || 113 || 107
2.2.        Prețurile și
subcotarea
(63)     Tabelul de mai jos arată
evoluția prețurilor medii CIF la frontiera UE pentru importurile din
China care fac obiectul măsurilor și prețurile medii de vânzare
relevante, practicate de industria din Uniune.
Tabelul 3
   || 2007 || 2008 || 2009 || PAR
 Prețul importurilor chineze (EUR/tonă) care fac obiectul măsurilor || 1 834 || 2 060 || 1 966 || 1 819
  Indice = 100 || 100 || 112 || 107 || 99
 Sursa: Răspunsuri la chestionar, baza de date 14 (6)
(64)     Prețurile de vânzare
unitare medii pentru exporturile chineze care fac obiectul măsurilor la
nivelul CIF în cursul PAR au atins 1 819 EUR/TM, ceea ce reprezintă, în
cursul perioadei examinate, o creștere cu 20%.
(65)     În ceea ce privește
prețul de vânzare a acidului tartric pe piața Uniunii în cursul PAR,
s-a efectuat o comparație între prețurile acidului tartric produs
și vândut de industria din Uniune și cele ale importurilor din China
care fac obiectul măsurilor. Prețurile de vânzare relevante ale
industriei din Uniune au fost prețurile practicate față de
clienții independenți, ajustate, după caz, la nivelul franco
fabrică, adică prețurile după deducerea oricăror
reduceri și rabaturi, fără includerea cheltuielilor de transport
în Uniune. Aceste prețuri au fost comparate cu prețurile de vânzare
practicate de producătorii-exportatori chinezi menționați mai
sus după deducerea oricărei reduceri și ajustarea, după
caz, la nivelul CIF la frontiera UE, pentru a se ține cont de costurile de
vămuire și de costurile ulterioare importului. Prețul de vânzare
mediu ponderat al Uniunii în cursul PAR a fost de 2 496 EUR/TM.
(66)     Comparația în funcție
de tipul produsului a arătat că, în cursul PAR, importurile
produsului în cauză care au făcut obiectul măsurilor, provenind
din China, au fost efectuate în Uniune la prețuri care au generat o
subcotare semnificativă a prețurilor practicate de industria din
Uniune, și anume de 32,6% atunci când sunt exprimate ca procent din
acestea din urmă.
3.           Importurile din alte
țări terțe
(67)     Tabelul de mai jos arată
evoluția importurilor din alte țări terțe în cursul
perioadei examinate în ceea ce privește volumul și cota de
piață, cât și prețul mediu al acestor importuri.
Tabelul 4
   || 2007 || 2008 || 2009 || PAR
 Volumul importurilor din alte țări (tone) || 590 || 135 || 156 || 845
  Indice = 100 || 100 || 23 || 26 || 143
 Cota de piață a importurilor din alte țări terțe || 2,2% || 0,5% || 0,7% || 2,8%
  Indice = 100 || 100 || 24 || 31 || 129
 Prețul importurilor (EUR/tonă) || 2 503 || 2 874 || 2 300 || 2 413
 Sursa: Eurostat, baza de date 14 (6)
(68)     Volumul importurilor de acid
tartric în UE din alte țări terțe a crescut în perioada
examinată cu 43% și a atins 845 tone în PAR. Prețurile acestor
importuri sunt relativ mari și depășesc semnificativ
prețurile respective din China, fiind doar cu puțin sub nivelul mediu
al prețurilor industriei din Uniune. Cu toate acestea, se poate considera
că exporturile din alte țări terțe au fost marginale,
deoarece, în cursul PAR, ele au reprezentat doar o cotă de piață
de 2,8%, în ciuda creșterii lor puternice, exprimată în procente, la
sfârșitul perioadei examinate.
4.           Situația economică
a industriei din Uniune
(69)     În conformitate cu articolul 3
alineatul (5) din regulamentul de bază, au fost examinați toți
factorii și indicatorii economici relevanți care au influențat
situația industriei din Uniune în perioada examinată.
4.1.        Observații preliminare
(70)     Având în vedere faptul că
s-a recurs la eșantionare în ceea ce privește industria din Uniune,
în scopul analizei prejudiciului, indicatorii de prejudiciu au fost
stabiliți la două niveluri, astfel cum se menționează la
considerentul (57) de mai sus.
4.2.        Elemente macroeconomice
(a)
Producția
(71)     Producția Uniunii a
crescut cu 5% între 2007 și PAR. Mai precis, a crescut cu 19 procente
între 2009 și PAR, atingând aproximativ 30 500 TM, după o
scădere brutală de 14% între 2007 și 2009. Nivelurile crescute
ale producției au permis industriei din Uniune să țină sub
control creșterea costurilor de producție și au avut un impact
pozitiv asupra rentabilității globale a industriei din Uniune.
Tabelul 5
   || 2007 || 2008 || 2009 || PAR
 Volumul producției (tone) || 29 000 || 27 500 || 25 000 || 30 588
  Indice = 100 || 100 || 95 || 86 || 105
 Sursa: Răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare
(b)
Capacitatea de producție și utilizarea
capacității
(72)     Capacitatea de producție
a producătorilor din Uniune a scăzut cu 2% în cursul perioadei
examinate.
(73)     Rata de utilizare a
capacității a fost de 63% în 2007 și a scăzut la 56% în
2009, atingând 68% în PAR. Rata de utilizare mai mică din 2009 se
datorează efectelor negative ale crizei. Utilizarea totală a
capacității a crescut cu 8% în cursul perioadei examinate, ceea ce a
contribuit la o diluare în continuare a costurilor fixe.
Tabelul 6
   || 2007 || 2008 || 2009 || PAR
 Capacitate de producție (tone) || 46 000 || 46 000 || 45 000 || 45 000
  Indice = 100 || 100 || 100 || 98 || 98
 Utilizarea capacității || 63% || 60% || 56% || 68%
  Indice = 100 || 100 || 95 || 88 || 108
 Sursa: Răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare
(c)
Volumul vânzărilor
(74)     Volumul vânzărilor
realizate de producătorii din Uniune către clienți
independenți de pe piața Uniunii a crescut ușor cu 1% în PAR. La
început a scăzut cu 11% între 2007 și 2008, a urmat apoi o nouă
scădere de 9% în 2009, pentru ca la sfârșitul perioadei examinate
să ajungă la același nivel ca la începutul perioadei examinate,
ceea ce dovedește variații semnificative în principal din cauza
crizei economice din 2008 și 2009.
Tabelul 7
   || 2007 || 2008 || 2009 || PAR
 Vânzări către clienți independenți din Uniune (tone) || 20 489 || 18 165 || 16 709 || 20 623
  Indice = 100 || 100 || 89 || 82 || 101
 Sursa: Răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare
(d)
Cota de piață
(75)     În cursul perioadei examinate,
producătorii din Uniune au pierdut 7,3 procente din cota lor de
piață, care a scăzut de la 76,1% în 2007 la 68,8% în cursul PAR.
Această pierdere a cotei de piață reflectă faptul că,
în pofida creșterii consumului, vânzările realizate de industria din
Uniune nu au putut să progreseze în același ritm în perioada
examinată, dar au rămas relativ stabile.
Tabelul 8
   || 2007 || 2008 || 2009 || PAR
 Cota de piață a producătorilor din Uniune || 76,1% || 71,7% || 72,7% || 68,8%
  Indice = 100 || 100 || 94 || 95 || 90
 Sursa: răspunsurile la chestionare, cererea de reexaminare și datele Eurostat
(e)
Creșterea
(76)     Între 2007 și PAR, în
timp ce consumul din Uniune a crescut cu 11%, volumul vânzărilor efectuate
de industria din Uniune pe piața Uniunii a rămas stabil, iar cota de
piață a industriei din Uniune a scăzut cu 10%. Se
concluzionează, așadar, că producătorii din Uniune nu au putut
profita deloc de creșterea pieței.
(f)
Ocuparea forței de muncă
(77)     Nivelul de ocupare a
forței de muncă în cadrul industriei din Uniune prezintă o
scădere de 28% între 2007 și PAR. Mai precis, numărul de
persoane angajate a scăzut, în mod semnificativ, de la 320 în 2007 și
2008 la 280 în 2009 și 230 în PAR. Scăderea din 2009 reflectă
eforturile de restructurare depuse de o serie de producători din UE.
Tabelul 9
   || 2007 || 2008 || 2009 || PAR
 Ocuparea forței de muncă (persoane) || 320 || 320 || 280 || 230
  Indice = 100 || 100 || 100 || 88 || 72
 Sursa: Răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare
(g)
Productivitatea
(78)     Productivitatea forței de
muncă a industriei din Uniune, măsurată în producție (tone)
pe salariat pe an, a crescut cu 47% în perioada examinată. Această
evoluție reflectă faptul că producția a crescut cu 5%, în
timp ce nivelul ocupării forței de muncă a scăzut cu 28%,
ceea ce indică o eficiență sporită a industriei din Uniune.
Acest fapt este evident în special în PAR, când producția a crescut, în
timp ce nivelul de ocupare a forței de muncă a continuat să
scadă, iar productivitatea a fost mai mare cu 48 procente decât în 2009.
Tabelul 10
   || 2007 || 2008 || 2009 || PAR
 Productivitatea (tone pe angajat) || 90 || 85 || 89 || 132
  Indice = 100 || 100 || 94 || 99 || 147
 Sursa: răspunsurile la chestionar și cererea de reexaminare
4.3.        Date privind producătorii
din Uniune care au fost incluși în eșantion
(h)
Factorii care influențează prețurile
de vânzare
(79)     Prețurile de vânzare
medii anuale practicate de producătorii incluși în eșantion pe
piața Uniunii către clienți independenți au crescut cu 8%
între 2007 și 2009, dar au scăzut cu 6% în cursul perioadei
examinate, dat fiind că, în cursul PAR, prețul de vânzare mediu anual
a atins 2 496 EUR/tonă, în comparație cu 2 667 EUR/tonă în 2007.
Disponibilitatea tartratului de calciu, care este obținut din drojdie de
vin și reprezintă 66% din costurile totale de producție ale
acidului tartric, variază în funcție de calitatea recoltei de
struguri pentru vin. Prin urmare, condițiile de mediu favorabile sau
nefavorabile influențează rezerva globală de tartrat de calciu,
care la rândul lui are un impact asupra prețurilor de vânzare medii
anuale. Trebuie remarcat faptul că 2007 și 2008 nu au fost ani buni
pentru recolta de struguri pentru vin, ceea ce a dus ulterior la o creștere
a costurilor materiilor prime și a prețurilor de vânzare după
perioada de producție (dat fiind că este vorba de un produs sezonier,
efectele se fac simțite doar după câteva luni de la recoltare). În
schimb, în 2009 s-a înregistrat o recoltă bună de struguri pentru
vin. Prin urmare, prețurile de vânzare medii anuale în cursul PAR au fost
cu 14% mai mici față de anul precedent.
Tabelul 11
   || 2007 || 2008 || 2009 || PAR
 Prețul unitar pe piața UE (EUR/tonă) || 2.667 || 2.946 || 2.881 || 2.496
  Indice = 100 || 100 || 110 || 108 || 94
 Sursa: Răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare
(i)
Amploarea marjei de dumping și redresarea în
urma practicilor de dumping anterioare
(80)     Având în vedere nivelul
dumpingului înregistrat în cursul prezentei anchete, nu s-a putut constata o
redresare completă în urma practicilor de dumping anterioare și s-a
considerat că industria din Uniune rămâne vulnerabilă la efectul
prejudiciabil al importurilor la prețuri de dumping pe piața Uniunii.
Trebuie amintit faptul că în ancheta inițială au fost constatate
marje de dumping de 4,7%, respectiv 10,1% pentru cei doi producători
chinezi respectivi cărora li s-a acordat TEP și care au cooperat.
Marja de dumping pentru toate celelalte societăți este de 34,9%. Mai
mult, după cum se menționează la considerentul (7) de mai sus, a
fost lansată o procedură antidumping limitată la un singur
producător-exportator chinez, Hangzhou Bioking, care nu face obiectul
măsurilor, și nu poate fi exclusă posibilitatea constatării
că acest producător-exportator practică dumpingul. În plus,
după cum s-a menționat mai sus la considerentele (48) - (54), s-a
stabilit că este posibil ca dumpingul să continue, în principal
ținând cont de capacitatea de producție excedentară
disponibilă în China și de dimensiunea relativ redusă a
pieței interne chineze. În ceea ce privește redresarea în urma
importurilor provenind din China care au făcut obiectul unui dumping, este
important să se reamintească faptul că, după impunerea unor
măsuri definitive în ianuarie 2006, importurile din China supuse măsurilor
în cauză au continuat să crească, astfel cum se
menționează la considerentul (46) de mai sus. Prin urmare, nu s-a
putut constata o redresare reală în urma practicilor anterioare de dumping
și se consideră că industria din Uniune rămâne vulnerabilă
la efectul prejudiciabil al oricăror importuri la prețuri de dumping
pe piața Uniunii.
(j)
Stocurile
(81)     Volumul stocurilor a
rămas stabil în cursul perioadei examinate, cu o creștere
modestă de 2%. Mai precis, s-a înregistrat o creștere bruscă cu
65% în 2008, ca o consecință directă a evoluției
vânzărilor, astfel cum se menționează la considerentul (74) de
mai sus. Între 2008 și PAR, volumul stocurilor a scăzut, în timp ce
vânzările către clienți independenți au crescut în cursul
aceleiași perioade.
Tabelul 12
   || 2007 || 2008 || 2009 || PAR
 Stocuri de sfârșit de exercițiu financiar (tone) || 863 || 1 428 || 933 || 879
  Indice = 100 || 100 || 165 || 108 || 102
 Sursa: răspunsuri la chestionar.
(k)
Salariile
(82)     Costul mediu al forței de
muncă a crescut cu 19% pe parcursul perioadei examinate, în ciuda
eforturilor de reducere a costurilor forței de muncă ale
producătorilor incluși în eșantion, în special în ceea ce
privește lucrătorii necalificați, după cum reiese din
reducerea forței de muncă totale menționată la
considerentul (77) de mai sus.
Tabelul 12
   || 2007 || 2008 || 2009 || PAR
 Salariul mediu (EUR) || 28 686 || 31 871 || 31 574 || 34 245
  Indice = 100 || 100 || 111 || 110 || 119
 Sursa: răspunsuri la chestionar.
(l)
Rentabilitatea și randamentul
investițiilor
(83)     În perioada examinată,
rentabilitatea vânzărilor produsului similar realizate de către
producătorii incluși în eșantion către clienți
independenți pe piața Uniunii, exprimată ca procent din
vânzările nete, a crescut cu peste 6 procente. Mai exact, rentabilitatea
producătorilor incluși în eșantion a scăzut cu 3,7 procente
între 2007 și 2008 la un nivel de 7,7%, considerat a fi inferior
profitului vizat, și a crescut în 2009 și PAR până la 17,6%.
(84)     Randamentul investițiilor
(RI), exprimat ca profit în procente din valoarea contabilă netă a
investițiilor, a avut, în linii mari, o evoluție similară cu cea
a rentabilității. A scăzut de la 36,4 % în 2007 la
21,9 % în 2008. În 2009 a crescut până la 44,4 %, iar în PAR a
înregistrat o nouă creștere, atingând 142,9 %. În ansamblu,
randamentul investițiilor a rămas pozitiv în cursul perioadei
examinate.
Tabelul 13
   || 2007 || 2008 || 2009 || PAR
 Rentabilitatea la nivelul UE (în % din vânzările nete) || 11,4% || 7,7% || 12,5% || 17,6%
  Indice = 100 || 100 || 67 || 109 || 153
 RI (profit în % din valoarea contabilă netă a investițiilor) || 36,4% || 21,9% || 44,4% || 142,9%
  Indice = 100 || 100 || 60 || 122 || 393
 Sursa: răspunsuri la chestionar.
(m)
Fluxul de numerar și capacitatea de a mobiliza
capital
(85)     Fluxul de numerar net provenit
din activitățile de exploatare a fost pozitiv în 2007, atingând 4,6
milioane EUR. El a scăzut la 1,8 milioane EUR în 2008 și s-a
îmbunătățit semnificativ până la sfârșitul perioadei
examinate, atingând un nivel de 6,8 milioane EUR în PAR. În ansamblu, fluxul de
numerar a avut o evoluție pozitivă constantă în perioada
examinată.
(86)     Nu există niciun indiciu
că industria din Uniune ar fi întâmpinat dificultăți pentru
mobilizarea de capital, în special dat fiind că, după cum s-a
menționat la considerentul (58) de mai sus, majoritatea
producătorilor incluși în eșantion sunt societăți
integrate.
Tabelul 14
   || 2007 || 2008 || 2009 || PAR
 Fluxul de numerar (EUR) || 4 691 458 || 1 841 705 || 4 706 092 || 6 802 164
  Indice = 100 || 100 || 39 || 100 || 145
 Sursa: răspunsuri la chestionar.
(n)
Investițiile
(87)     Sumele pe care
producătorii incluși în eșantion le-au investit anual pentru
producerea produsului similar au scăzut cu 23% între 2007 și PAR. Mai
precis, investițiile au crescut cu 5% între 2007 și 2008 și au
înregistrat o creștere suplimentară de 32 procente în 2009.
Scăderea bruscă a investițiilor, observată între 2009
și PAR (– 60 procente), poate fi explicată, parțial, prin faptul
că societățile anchetate au realizat deja, în cursul perioadei
examinate, principalele investiții necesare pe care le-au programat.
Tabelul 15
   || 2007 || 2008 || 2009 || PAR
 Investiții nete (EUR) || 2 518 189 || 2 632 013 || 3 461 990 || 1 943 290
  Indice = 100 || 100 || 105 || 137 || 77
 Sursa: răspunsuri la chestionar.
5.           Concluzie privind
situația industriei din Uniune
(88)     Analiza datelor macroeconomice
indică faptul că industria din Uniune și-a sporit producția
și vânzările în perioada examinată. Totuși, creșterea
constatată, nesemnificativă în sine, trebuie analizată în
contextul cererii crescute în perioada cuprinsă între 2007 și PAR,
care a determinat reducerea cotei de piață a producătorilor din
Uniune cu 7,3 procente, până la 68,8 %.
(89)     În același timp,
indicatorii microeconomici relevanți arată o
îmbunătățire în ceea ce privește situația
economică a industriei din Uniune. Rentabilitatea, randamentul
investițiilor și fluxul de numerar au rămas pozitive în cursul
PAR.
(90)     Având în vedere cele
menționate anterior, se concluzionează că industria din Uniune
nu a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 3 alineatul (5) din
regulamentul de bază. Cu toate acestea, absența, la nivel general, a
unui prejudiciu important în cursul PAR ar trebui să fie examinată în
lumina altor indicatori de prejudiciu importanți, care au evoluat negativ
pe parcursul perioadei examinate, în special prețurile de vânzare,
pierderea cotei de piață și ocuparea forței de muncă.
Prin urmare, se consideră că industria din Uniune este încă
vulnerabilă și, în unele aspecte, departe de nivelul care ar fi putut
fi atins dacă s-ar fi redresat pe deplin în urma prejudiciului constatat
în ancheta inițială.
F. PROBABILITATEA REAPARIȚIEI
PREJUDICIULUI
1.           Impactul volumului preconizat
de importuri și efectele asupra prețurilor în cazul abrogării
măsurilor
(91)     După cum s-a concluzionat
la considerentele (48)-(52) de mai sus, producătorii-exportatori din China
dispun de capacități neutilizate considerabile și au, în mod
clar, posibilitatea de a-și mări în mod semnificativ volumul
exporturilor pe piața Uniunii, inclusiv prin reorientarea exporturilor de
pe alte piețe.
(92)     Prețurile CIF de export
către Uniune pentru acidul tartric, practicate de exportatorii chinezi care
fac în prezent obiectul măsurilor, au fost semnificativ mai mici decât
prețurile practicate de industria din Uniune în cursul PAR. Subcotarea,
calculată pe baza unei comparații în funcție de tipul produsului,
a fost de 32,6 %.
(93)     O analiză a exporturilor
chineze[12]
de acid tartric către restul lumii, după PAR, arată că
volumul acestora a scăzut în mod semnificativ, de la 10 862 TM în
cursul PAR la 8 118 TM la sfârșitul lunii iulie 2011 (-25 %).
Această reducere cu 2 744 tone a exporturilor chineze către alte
piețe ar putea crea un flux suplimentar de exporturi chineze către
piața Uniunii.
(94)     Având în vedere
capacitățile neutilizate existente pentru acidul tartric în China,
precum și atractivitatea pieței din Uniune menționată
anterior, există posibilitatea ca exportatorii chinezi să încerce
să-și mărească cotele de piață în Uniune, cauzând
astfel un prejudiciu important industriei din Uniune. Prin urmare, în
absența unor taxe antidumping asupra importurilor de acid tartric
originare din China, orice creștere a volumului importurilor din China
supuse dumpingului ar exercita o presiune și mai puternică asupra
prețurilor industriei din Uniune și ar cauza un prejudiciu important.
(95)     Astfel cum s-a menționat
la considerentul (79) de mai sus, condițiile de mediu și cele legate
de recoltă explică parțial situația financiară
generală a industriei din Uniune. Se reamintește faptul că
acidul tartric, utilizat, de asemenea, de către producătorii de vin,
poate fi obținut fie pe baza produselor secundare rezultate din fabricarea
vinului, fie, așa cum se întâmplă în cazul exportatorilor chinezi,
prin sinteza chimică, pe baza unor compuși petrochimici sau
derivați ai cărbunelui, precum benzenul.
(96)     Prin urmare, ar trebui
remarcat, de asemenea, că nu există constrângeri semnificative
privind volumele producției chineze, având în vedere că
producătorii chinezi folosesc metode de producție sintetice, spre
deosebire de producătorii din Uniune, care folosesc materii prime
naturale, și anume drojdie de vin.
(97)     Având în vedere faptul că
rentabilitatea industriei din Uniune depinde parțial de condițiile de
mediu, rentabilitatea crescută obținută în cursul PAR nu poate
fi considerată de durată. Într-adevăr, chiar pe parcursul perioadei
examinate, industria din Uniune nu a fost întotdeauna în măsură
să își atingă ținta de profit de 8 %. De asemenea, în
cursul perioadei de șase luni de după încheierea PAR, rentabilitatea
industriei din Uniune a scăzut deja, în mod semnificativ, la aproximativ
3 %, industria aflându-se, din nou, într-o situație vulnerabilă.
2.           Concluzie privind
probabilitatea reapariției prejudiciului
(98)     Pe baza celor menționate
anterior, s-a concluzionat că abrogarea măsurilor ar duce, foarte
probabil, la o creștere a exporturilor originare din China în condiții
de dumping, ceea ce ar exercita o presiune de scădere asupra
prețurilor industriei din Uniune și o înrăutățire a
situației economice a industriei din Uniune. Prin urmare, se
concluzionează că abrogarea măsurilor împotriva Chinei ar
conduce, cel mai probabil, la continuarea prejudiciului pentru industria din
Uniune.
G. INTERESUL UNIUNII
1.           Introducere
(99)     În conformitate cu articolul
21 din regulamentul de bază, s-a examinat dacă menținerea
măsurilor antidumping existente împotriva Chinei ar fi împotriva
interesului Uniunii în ansamblu. Stabilirea interesului Uniunii s-a bazat pe
evaluarea tuturor intereselor implicate. Toate părțile interesate au
avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul
articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază.
(100)   Trebuie reamintit faptul
că, în ancheta inițială, s-a ajuns la concluzia că
instituirea de măsuri nu este contrară interesului Uniunii. În plus,
faptul că prezenta anchetă este o reexaminare, prin care se analizează
o situație în care sunt deja în vigoare măsuri antidumping, permite
evaluarea oricărui impact negativ necorespunzător asupra
părților vizate de măsurile antidumping în vigoare.
(101)   Având în vedere cele
menționate mai sus, s-a examinat dacă, în ciuda concluziilor privind
probabilitatea reapariției unui dumping prejudiciabil, există motive
convingătoare care ar putea conduce la concluzia că nu este în
interesul Uniunii să se mențină măsurile împotriva
importurilor originare din China.
2.           Interesul industriei din
Uniune și al altor producători din Uniune
(102)   Industria din Uniune s-a
dovedit a fi, în general, o industrie viabilă. Acest fapt a fost confirmat
de evoluția pozitivă a situației sale economice constatate în
perioada examinată, generată, în parte, de eforturile sale de restructurare
și de măsurile în vigoare. Industria din Uniune și-a
îmbunătățit în special structura costurilor, profitul și
volumul producției în cursul perioadei examinate.
(103)   Se poate preconiza, în mod
rezonabil, că industria din Uniune va continua să beneficieze de pe
urma menținerii măsurilor. În cazul în care măsurile împotriva
importurilor originare din China nu vor fi menținute, este probabil ca
industria din Uniune să sufere în continuare prejudicii importante ca
urmare a volumelor substanțiale de importuri în condiții de dumping,
originare din China, ceea ce ar provoca o deteriorare gravă a
situației sale financiare. Într-adevăr, există, în mod clar,
probabilitatea unui dumping prejudiciabil în cantități substanțiale,
la care industria din Uniune nu ar putea face față. Prin urmare,
menținerea măsurilor antidumping actuale ar continua să fie
avantajoasă pentru industria din Uniune.
(104)   Prin urmare, se
concluzionează că menținerea unor măsuri antidumping
împotriva Chinei ar fi, în mod clar, în interesul industriei din Uniune.
3.           Interesul importatorilor
(105)   Trebuie reamintit faptul
că, în anchetele anterioare, s-a constatat că instituirea
măsurilor nu ar avea un impact semnificativ. La prezenta anchetă nu a
cooperat niciun comerciant/importator. Având în
vedere că nu există niciun element de probă care să
sugereze că măsurile în vigoare au afectat în mod considerabil
importatorii, se concluzionează că menținerea măsurilor nu
va afecta în mod semnificativ importatorii din Uniune.
4.           Interesul utilizatorilor
(106)   Acidul tartric este utilizat,
în principal, în industria vinului și în industria alimentară ca
aditiv pentru alimente și băuturi, și în industria
construcțiilor ca întârzietor de priză pentru producția de
ghips.
(107)   Toți utilizatorii cunoscuți
au fost contactați în cadrul prezentei anchete.
(108)   Utilizatorii din industria
construcțiilor nu au cooperat. Astfel cum s-a stabilit în ancheta
inițială, acidul tartric reprezintă mai puțin de 2 %
din costurile produselor pe bază de ghips pentru care este utilizat. Prin
urmare, s-a ajuns la concluzia că menținerea măsurilor ar avea o
influență neglijabilă asupra costurilor și a poziției
concurențiale a industriei construcțiilor.
(109)   Doi importatori/utilizatori
importanți din sectorul alimentar au cooperat pe deplin în cadrul
anchetei. S-a putut stabili că ambele societăți erau
profitabile, inclusiv în ceea ce privește gamele lor de produse care
utilizează produsul în cauză ca materie primă. De altfel,
vânzările de produse fabricate folosind produsul în cauză au
reprezentat doar un procentaj minor din cifra lor de afaceri totală.
Astfel se poate concluziona că menținerea măsurilor nu ar afecta
în mod inadecvat utilizatorii din industria alimentară. În plus, pentru
acești utilizatori era important să existe diverse surse de
aprovizionare pentru produsul în cauză.
5.           Concluzie privind interesul
Uniunii
(110)   Luând în considerare toți
factorii de mai sus, se concluzionează că nu există motive
convingătoare împotriva menținerii actualelor măsuri antidumping.
H. MĂSURILE ANTIDUMPING
(111)   Toate părțile au fost
informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza
cărora se intenționează să se recomande menținerea
măsurilor existente privind importurile produsului în cauză originar
din China. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen pentru
a-și prezenta observațiile cu privire la prezenta comunicare.
(112)   Un utilizator din sectorul
construcțiilor a afirmat că prelungirea măsurilor în vigoare ar
putea cauza o penurie a produsului în cauză, ar putea crește
costurile sale de producție și, prin urmare, ar putea genera
prețuri mai ridicate pentru produsele sale finite. Nu a fost
prezentată nicio dovadă în sprijinul acestor afirmații. Prin
urmare, dat fiind că afirmațiile nu au fost justificate și
că utilizatorii din sectorul construcțiilor nu au cooperat, nu a fost
posibil să se verifice aceste afirmații.
(113)   Cei doi utilizatori din
sectorul alimentar care au cooperat la anchetă au susținut că
impactul menținerii măsurilor asupra industriei alimentare nu a fost
luat în considerare în mod suficient, iar unul dintre ei a solicitat o audiere
de către consilierul-auditor.
(114)   În cursul audierii, acest
utilizator nu a fost de acord cu concluzia că menținerea
măsurilor nu va afecta în mod negativ rentabilitatea generală a
societății în ansamblu, ci a susținut că, în opinia sa,
impactul asupra profitabilității respectivei linii de producție
care utilizează produsul în cauză, care reprezintă un procent
minor din totalul cifrei de afaceri, este semnificativ. De asemenea, el a
afirmat că prețurile practicate pe piața internă pentru
acidul tartric au crescut considerabil după perioada anchetei de
reexaminare și că aceste niveluri ale prețurilor ar putea
să reducă din nou, în mod semnificativ, rentabilitatea produsului. Cu
toate acestea, acest utilizator nu a negat faptul că creșterea
prețurilor s-a datorat unei penurii de materii prime pe piața
Uniunii, al cărei nivel variază în mod regulat în funcție de
recolta de struguri și, prin urmare, nu poate fi considerată de
durată și nici nu se poate considera că a fost cauzată de
măsurile antidumping în vigoare.
(115)   În cadrul unei audieri cu
echipa responsabilă cu ancheta, celălalt utilizator care a cooperat a
adus argumente similare împotriva prelungirii măsurilor. Prin urmare, aceste argumente au fost de asemenea
respinse (a se vedea considerentul precedent).
(116)   Un exportator-producător
chinez care a cooperat a afirmat că industria din Uniune nu poate fi
considerată ca fiind, în continuare, vulnerabilă, că principala
cauză a situației industriei din Uniune este strâns legată de
condițiile de mediu și că, prin urmare, este împotriva
continuării măsurilor. Aceste afirmații nu au fost
susținute cu elemente de probă și, prin urmare, nu au putut fi
acceptate. În plus, nu au fost de natură să modifice concluziile
privind situația industriei din Uniune.
(117)   În fine, industria din Uniune, având în vedere cifrele privind
rentabilitatea în cursul perioadei examinate, a afirmat că încetarea
activității singurului producător francez, la mijlocul anului
2008, a diminuat, pe termen scurt, cantitatea produsului în cauză
disponibilă pe piața internă și, prin urmare, a dus la
creșterea temporară a prețurilor de vânzare și le-a sporit
rentabilitatea. Industria din Uniune a susținut că, având în vedere
circumstanțele, aceste schimbări nu pot fi, în niciun caz,
considerate ca fiind de natură durabilă. Prin urmare, concluziile în
ceea ce privește situația industriei din Uniune rămân
neschimbate.
(118)   Pe scurt, după ce au fost
examinate toate observațiile prezentate după transmiterea
concluziilor anchetei către părțile interesate, s-a considerat
că nicio observație nu a fost de natură să modifice
concluziile stabilite în timpul anchetei.
(119)   Din cele de mai sus
rezultă că, astfel cum se prevede la articolul 11 alineatul (2) din
regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de
acid tartric originar din China ar trebui menținute pentru o perioadă
suplimentară de cinci ani.
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
1.           Se instituie o taxă
antidumping definitivă asupra importurilor de acid tartric originar din
Republica Populară Chineză, cu excepția acidului tartric D (-)-
având o rotație optică negativă de cel puțin 12,0 grade,
măsurată într-o soluție de apă în conformitate cu metoda
descrisă în farmacopeea europeană, încadrat în prezent la codul NC ex
2918 12 00 (codul TARIC 2918 12 00 90 ).
2.           Nivelul taxei antidumping
definitive aplicabile prețului net, franco frontiera Uniunii, înainte de
vămuire, pentru produsele fabricate de societățile enumerate mai
jos este următorul:
 Societatea || Taxa antidumping || Cod adițional TARIC
 Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City, Republica Populară Chineză || 10,1% || A688
 Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, Republica Populară Chineză. || 4,7% || A689
 Toate celelalte societăți (cu excepția Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangzhou City, Republica Populară Chineză — cod adițional TARIC A687). || 34,9% || A999
3.           Aplicarea nivelurilor
individuale ale taxei specificate pentru societățile menționate
la alineatul (2) este condiționată de prezentarea, către
autoritățile vamale ale statelor membre, a unei facturi comerciale
valabile, care corespunde cerințelor stabilite în anexă. În cazul în
care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică nivelul taxei
aplicabil tuturor celelalte societăți.
4.           În lipsa unor dispoziții
contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe
vamale.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în
ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii
Europene.
Prezentul
regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică
direct în toate statele membre.
Adoptată la Bruxelles,
                                                                       Pentru
Consiliu,
                                                                       Președintele
Anexă
Factura comercială valabilă la care
se face referire la articolul 1 alineatul (3) din prezentul regulament trebuie
să includă o declarație semnată de un reprezentant oficial
al societății, după următorul model:
(1)
Numele și funcția reprezentantului
oficial al societății care a emis factura comercială.
(2)
Următoarea declarație: „Subsemnatul,
certific că „volumul” de acid tartric vândut la export către Uniunea
Europeană și inclus în prezenta factură a fost produs de
(denumirea și adresa societății) (cod adițional TARIC) în
(țara în cauză). Declar că informațiile furnizate în
prezenta factură sunt complete și corecte.”
Data și semnătura
[1]               JO L 343, 22.12.2009, p. 51.
[2]               JO L 23, 27.1.2006, p. 1.
[3]               JO L 48, 22.2.2008, p. 1.
[4]               WT/DS295/AB/R, 29 noiembrie 2005.
[5]               JO L XX, XX.XX.XXX, p. X.
[6]               JO C 211, 4.8.2010, p. 11.
[7]               JO C 24, 26.1.2011, p. 14.
[8]               JO C 223, 29.7.2011, p. 11.
[9]               JO C 223, 29.7.2011, p. 16.
[10]             De exemplu, „Chemical Economic Handbook” (CEH) sau
rapoartele realizate de CCM International LTD.
[11]             De exemplu, „Chemical Economic Handbook” (CEH) sau
rapoartele realizate de CCM International LTD.
[12]             Sursa: Baza de date privind
exporturile chineze