|

52011PC0526

/* COM/2011/0526 final - 2011/0230 (NLE) */  Propunere de DECIZIE A CONSILIULUI de modificare și de extindere a perioadei de aplicare a Deciziei 2007/641/CE privind încheierea consultărilor cu Republica Insulelor Fiji în temeiul articolului 96 din Acordul de parteneriat ACP-CE și al articolului 37 din Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare

	EXPUNERE DE MOTIVE1. Lovitura de stat militară din decembrie 2006 a dus la deschiderea de consultări în temeiul articolului 96 din Acordul de la Cotonou revizuit. Acestea au avut ca rezultat convenirea, în aprilie 2007, a unor angajamente privind drepturile omului, principiile democratice și statul de drept. La 1 octombrie 2007, prin Decizia 2007/641/CE, Consiliul a adoptat, pentru Fiji, măsuri corespunzătoare menite să creeze un paralelism între respectarea, de către Fiji, a angajamentelor convenite și cooperarea pentru dezvoltare.2. La 10 aprilie 2009, președintele Fiji a abrogat Constituția, i-a demis pe toți judecătorii și a declarat că alegerile vor avea loc cel târziu în septembrie 2014. Astfel, Fiji a încălcat, unilateral, angajamentele-cheie pe care și le asumase față de UE în aprilie 2007. Acest lucru s-a întâmplat după ce Curtea de Apel declarase ilegală instituirea guvernului militar în urma loviturii de stat din 2006. De asemenea, în Fiji a fost declarată starea de urgență, iar libertatea de expresie a fost substanțial limitată.3. În urma acestor evoluții negative, Consiliul a hotărât, la 24 septembrie 2009, prin Decizia 2009/735/CE, să extindă până la 31 martie 2010 valabilitatea măsurilor corespunzătoare pentru Fiji prevăzute în Decizia 2007/641/CE, care urma să expire la 1 octombrie 2009. Din cauza unor întârzieri suplimentare în ceea ce privește punerea în aplicare a angajamentelor convenite cu UE, Consiliul a decis, la 29 martie 2010, prin Decizia 2010/208/UE, să extindă până la 1 octombrie 2010 valabilitatea măsurilor corespunzătoare pentru Fiji prevăzute în Decizia 2007/641/CE și apoi din nou la 27 septembrie 2010, prin Decizia 2010/589/UE, să extindă valabilitatea acestor măsuri până la 31 martie 2011, iar la 31 martie 2011, prin Decizia 2011/219/UE, până la 30 septembrie 2011.5. Nu se poate constata nicio evoluție pozitivă în ceea ce privește îndeplinirea angajamentelor convenite.6. În timp ce alocarea pentru 2010 în cadrul măsurilor de însoțire pentru fostele țări semnatare ale Protocolului privind zahărul, condiționată de realizarea de progrese în ceea ce privește continuarea procesului democratic, a fost anulată în mai 2010, o parte din această sumă a fost pusă deoparte pentru a acorda asistență directă, prin intermediul delegației UE din Suva, populației direct dependente de producția de zahăr, în vederea reducerii consecințelor sociale negative.7. Pentru perioada 2011-2013, valoarea indicativă a fondurilor alocate Fiji s-a stabilit la 51 094 milioane EUR, în conformitate cu Decizia Comisiei C(2010)8130. Disponibilitatea (totală sau parțială) a acestei sume va depinde, totuși, de progresele înregistrate în cadrul procesului de consultare în temeiul articolului 96 din Acordul de la Cotonou (și al articolului 37 din Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare); dacă nu se înregistrează astfel de progrese, ar trebui avute în vedere doar măsuri de atenuare a consecințelor sociale.8. Având în vedere deteriorarea continuă a situației socio-economice din Fiji și insuccesul abordării actuale în a asigura revenirea la democrație și la statul de drept, se va opera o schimbare de abordare, care include reluarea asistenței direcționate pentru dezvoltare acordată Fiji în sprijinul populațiilor vulnerabile și al procesului de democratizare. Această asistență nu va fi acordată prin intermediul guvernului [Comunicarea comună (SEC (2011) 585, adoptată la 19 mai 2011).9. Având în vedere considerațiile de mai sus, Uniunea Europeană ar trebui, în acest stadiu, să extindă politica actuală și măsurile corespunzătoare.10. Prin urmare, Comisia propune Consiliului extinderea actualei decizii pentru o perioadă suplimentară de 12 luni, până la 30 septembrie 2012.11. Cu toate acestea, UE ar trebui să mențină un dialog periodic și un angajament politic permanent cu Fiji. Prin urmare, decizia ar trebui reexaminată în mod constant.12. Se propune notificarea prezentei decizii guvernului interimar al Fiji, pe baza proiectului de scrisoare anexat adresat președintelui Nailatikau, și informarea acestuia că (a) UE rămâne hotărâtă să continue dialogul politic intensificat în temeiul articolului 8 din Acordul de la Cotonou, că (b) evaluarea progreselor înregistrate în sensul restabilirii ordinii constituționale va ghida UE în deciziile sale viitoare privind măsurilor de însoțire pentru fostele țări semnatare ale Protocolului privind zahărul și în Programul indicativ național din cadrul celui de al 10-lea FED în ceea ce privește Fiji și, în cele din urmă, că (c) inițierea unor noi consultări în temeiul articolului 96 din Acordul de parteneriat ACP-CE și al articolului 37 din Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare constituie o posibilitate reală pentru Fiji.13. Modificările aduse măsurilor corespunzătoare ar trebui, așadar, să se limiteze la ceea ce este strict necesar pentru a ține seama de evoluțiile relevante și pentru a permite în special schimbarea abordării, în timp ce substanța măsurilor – chiar atunci când acestea sunt depășite – rămâne neschimbată.ConcluzieAvând în vedere cele de mai sus, i se solicită Consiliului să adopte propunerea anexată de Decizie a Consiliului de modificare și de extindere a perioadei de aplicare a măsurilor corespunzătoare pentru Republica Insulelor Fiji.2011/0230 (NLE)Propunere deDECIZIE A CONSILIULUIde modificare și de extindere a perioadei de aplicare a Deciziei 2007/641/CE privind încheierea consultărilor cu Republica Insulelor Fiji în temeiul articolului 96 din Acordul de parteneriat ACP-CE și al articolului 37 din Instrumentul de cooperare pentru dezvoltareCONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 217,având în vedere Acordul de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou, la 23 iunie 2000[1] și revizuit la Luxemburg, la 25 iunie 2005[2] (denumit în continuare „Acordul de parteneriat ACP-UE”), în special articolul 96,având în vedere Acordul intern încheiat între reprezentanții guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului privind măsurile care trebuie adoptate și procedurile care trebuie urmate pentru punerea în aplicare a Acordului de parteneriat ACP-CE[3], în special a articolului 3,având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1905/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 de stabilire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare („Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare”)[4], în special articolul 37,având în vedere propunerea Comisiei Europene,întrucât:1.  Decizia 2007/641/CE[5] privind încheierea consultărilor cu Republica Insulelor Fiji în temeiul articolului 96 din Acordul de parteneriat ACP-CE și al articolului 37 din Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare a fost adoptată pentru a pune în aplicare măsuri corespunzătoare ca urmare a încălcării elementelor esențiale menționate la articolul 9 din Acordul de parteneriat ACP-CE, precum și a valorilor menționate la articolul 3 din Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare.2.  Aceste măsuri au fost extinse prin Decizia 2009/735/CE[6] din 24 septembrie 2009 și, ulterior, prin Decizia 2010/208/UE[7] din 29 martie 2010, prin Decizia 2010/589/UE[8] din 27 septembrie 2010 și prin Decizia 2011/219/UE[9] din 31 martie 2011 întrucât, nu numai că unele angajamente importante asumate de către Fiji în cadrul consultărilor purtate în aprilie 2007 privind elemente esențiale din Acordul de parteneriat ACP-UE și din Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare nu au fost încă puse în aplicare de către Fiji, dar, recent, au avut loc și evoluții negative importante în ceea ce privește unele dintre aceste angajamente.3.  Perioada de aplicare a măsurilor din Decizia 2007/641/CE expiră la 30 septembrie 2011. Este oportună prelungirea valabilității acesteia și actualizarea, în consecință, a conținutului măsurilor corespunzătoare,DECIDE:Articolul 1Decizia 2007/641/CE se modifică după cum urmează:4.  La articolul 3, paragraful al doilea se înlocuiește cu următorul text:„Expiră la 30 septembrie 2012. Se reexaminează periodic, cel puțin o dată la șase luni.”;5.  Anexa se înlocuiește cu anexa la prezenta decizie.Articolul 2Scrisoarea din anexa la prezenta decizie este adresată Republicii Insulelor Fiji.Articolul 3Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.Adoptată la Bruxelles, […]Pentru ConsiliuPreședintele […]ANEXĂProiect de scrisoareE.S. Ratu Epeli NAILATIKAUPreședintele Republicii Insulelor FijiSuvaRepublica Insulelor FijiDomnule președinte,Uniunea Europeană (UE) acordă o importanță deosebită dispozițiilor articolului 9 din Acordul de parteneriat ACP-CE și ale articolului 3 din Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare. Parteneriatul ACP-CE se bazează pe respectarea drepturilor omului, a principiilor democratice și a statului de drept, care constituie elementele esențiale ale Acordului de parteneriat ACP-CE și fundamentul relațiilor noastre.La 11 decembrie 2006, Consiliul UE a condamnat lovitura de stat militară din insulele Fiji.În temeiul articolului 96 din Acordul de parteneriat ACP-CE și având în vedere că lovitura de stat militară din 5 decembrie 2006 a constituit o încălcare a elementelor esențiale enumerate la articolul 9 din acord, UE a invitat Republica Insulelor Fiji (Fiji) la consultări, astfel cum se prevede în Acordul de parteneriat ACP-CE, în vederea examinării atente a situației și, după caz, a luării de măsuri de remediere a acesteia.Partea oficială a acestor consultări a fost lansată la Bruxelles, la 18 aprilie 2007. UE a fost mulțumită de faptul că, în acel moment, guvernul interimar a confirmat o serie de angajamente-cheie privind drepturile omului și libertățile fundamentale, respectarea principiilor democratice și a statului de drept, astfel cum se menționează mai jos, propunând o serie de măsuri pozitive privind punerea în aplicare a acestora.Constatăm cu regret că de atunci au avut loc o serie de evoluții negative, în special în luna aprilie 2009, ceea ce înseamnă că Fiji încalcă în prezent o serie de angajamente pe care și le-a asumat. Este vorba, în special, de abrogarea Constituției, de întârzierea considerabilă a organizării alegerilor parlamentare și de încălcarea drepturilor omului. Deși punerea în aplicare a angajamentelor a fost întârziată în mod considerabil, majoritatea acestor angajamente rămân foarte relevante pentru situația actuală din Fiji și, prin urmare, sunt atașate la prezenta scrisoare. Deoarece Fiji a decis, în mod unilateral, să încalce o serie de angajamente-cheie, acest fapt a antrenat pierderi în ceea ce privește fondurile pentru dezvoltare destinate Insulelor Fiji.Cu toate acestea, în spiritul parteneriatului care reprezintă piatra de temelie a Acordului de parteneriat ACP-CE, UE se declară pregătită să se angajeze în noi consultări oficiale de îndată ce se va prezenta o perspectivă rezonabilă de a încheia în mod pozitiv astfel de consultări. La 1 iulie 2009, prim-ministrul interimar a prezentat o foaie de parcurs pentru reforme și pentru restabilirea ordinii democratice. UE este pregătită să inițieze un dialog privind această foaie de parcurs și să determine dacă aceasta poate servi ca punct de plecare pentru noi consultări. Prin urmare, UE a decis să extindă măsurile corespunzătoare existente destinate Fiji pentru a deschide calea unor noi consultări. Unele dintre măsurile corespunzătoare nu mai sunt de actualitate, prin urmare s-a ajuns la concluzia că, decât să le actualizeze în mod unilateral, UE preferă să exploreze în continuare posibilitatea unor noi consultări cu Fiji. În consecință, este foarte important ca guvernul interimar să se angajeze într-un dialog politic național cuprinzător și să fie flexibil în ceea ce privește calendarul foii de parcurs. Deoarece poziția UE este și va fi mereu ghidată de elementele esențiale ale Acordului de parteneriat ACP-CE revizuit, precum și de principiile sale fundamentale, în special cu privire la rolul crucial al dialogului și la îndeplinirea obligațiilor reciproce, se subliniază că UE nu a ajuns la concluzii anticipate în ceea ce privește rezultatul viitoarelor consultări.În cazul în care noile consultări vor avea ca rezultat angajamente substanțiale din partea Republicii Insulelor Fiji, UE se angajează să revizuiască pozitiv și rapid aceste măsuri corespunzătoare. În schimb, dacă situația din Fiji nu se îmbunătățește, se vor înregistra noi pierderi în ceea ce privește fondurile pentru dezvoltare destinate Insulelor Fiji. În special, evaluarea progreselor înregistrate în sensul restabilirii ordinii constituționale va ghida UE în cadrul viitoarelor decizii privind măsurile de însoțire pentru țările semnatare ale Protocolului privind zahărul și în cadrul Programului indicativ național al Fiji din cadrul celui de al 10-lea FED.Până la organizarea unor noi consultări, UE invită Republica Insulelor Fiji să continue și să consolideze dialogul politic intensificat.Măsurile corespunzătoare sunt următoarele:-  ajutorul umanitar și sprijinul direct acordat societății civile și populațiilor vulnerabile pot continua;-  activitățile de cooperare în curs de desfășurare, în special cele care au loc în temeiul celui de al 8-lea și al 9-lea FED, pot continua; ¨-  activitățile de cooperare care pot contribui la restabilirea democrației și la ameliorarea guvernanței pot continua, cu excepția unor circumstanțe cu totul excepționale;-  punerea în aplicare a măsurilor de însoțire în ceea ce privește reforma zahărului pentru anul 2006 poate continua. Acordul de finanțare a fost semnat, la nivel tehnic, de către Fiji la 19 iunie 2007. Trebuie menționat că acordul de finanțare include o clauză de suspendare;-  pot continua pregătirile și eventuala semnare a programului indicativ multianual pentru măsurile de însoțire în ceea ce privește reforma zahărului pentru perioada 2011-2013;-  finalizarea, semnarea la nivel tehnic și punerea în aplicare a documentului de strategie națională și a programului indicativ național pentru cel de al 10-lea FED, cu un pachet financiar indicativ, precum și cu posibila alocare a unei tranșe stimulative de până la 25% din această sumă, se vor supune condiției respectării angajamentelor asumate cu privire la drepturile omului și la statul de drept, în special: faptul că guvernul interimar susține Constituția, că independența justiției este respectată pe deplin și că reglementările de urgență publică, reintroduse la 6 septembrie 2007, sunt eliminate de îndată ce acest lucru va fi posibil, că toate acuzațiile privind încălcarea drepturilor omului sunt investigate sau gestionate în conformitate cu diversele proceduri și foruri prevăzute de legislația Insulelor Fiji și că guvernul interimar va face tot ce îi stă în putință ca să împiedice agențiile de securitate să dea declarații menite să intimideze;-  cota de zahăr pentru anul 2007 este zero;-  disponibilitatea cotei de zahăr pentru anul 2008 a fost condiționată de dovedirea pregătirii la timp și în mod credibil a alegerilor, în conformitate cu angajamentele convenite, în special în ceea ce privește recensământul, reorganizarea limitelor circumscripțiilor electorale și reforma electorală în conformitate cu Constituția, luarea de măsuri pentru a asigura funcționarea Biroului Electoral, inclusiv numirea unui supraveghetor al alegerilor până la 30 septembrie 2007, în conformitate cu Constituția. Această cotă de zahăr pentru 2008 s-a pierdut la 31 decembrie 2009;-  cota de zahăr pentru anul 2009 a fost anulată în luna mai 2009 din cauza faptului că guvernul interimar a decis amânarea alegerilor generale până în septembrie 2014;-  cota pentru 2010 a fost anulată înainte de 1 mai 2010, întrucât nu s-a înregistrat niciun progres în ceea ce privește continuarea procesului democratic; cu toate acestea, dată fiind situația critică din sectorul zahărului, o parte din suma alocată a fost pusă deoparte pentru asistență directă oferită populației direct dependente de producția de zahăr, în vederea reducerii consecințelor sociale negative. Aceste fonduri sunt gestionate în mod centralizat de Delegația UE la Suva și nu sunt distribuite prin intermediul guvernului;-  disponibilitatea alocării orientative în cadrul programului indicativ multianual pentru măsurile de însoțire pentru țările semnatare ale fostului Protocol privind zahărul 2011-2013 va fi condiționată de un acord în cadrul procesului de consultare; în lipsa unui astfel de acord, pentru finanțare în cadrul acestei alocări se vor lua în considerare doar măsurile menite să atenueze consecințele sociale;-  s-ar putea lua în considerare furnizarea de sprijin specific pentru pregătirea și punerea în aplicare a angajamentelor-cheie, în special în sprijinirea pregătirii și/sau organizării alegerilor;-  cooperarea regională și participarea Fiji în cadrul acesteia nu sunt afectate;-  Monitorizarea acestor angajamente se va face în conformitate cu condițiile prevăzute în anexa la prezenta scrisoare referitoare la dialogul periodic, cooperarea efectivă cu misiunile de evaluare și monitorizare și raportările.Mai mult, UE se așteaptă ca Fiji să coopereze pe deplin cu Forumul Insulelor din Pacific în privința punerii în aplicare a recomandărilor Grupului persoanelor eminente, susținute de Forumul miniștrilor afacerilor externe la reuniunea de la Vanuatu din 16 martie 2007.Uniunea Europeană va continua să urmărească îndeaproape situația din Fiji. În temeiul articolului 8 din Acordul de la Cotonou, se va menține un dialog politic intensificat cu Fiji pentru a se asigura respectarea drepturilor omului, reinstaurarea democrației și respectarea statului de drept până când ambele părți vor conveni că acest caracter intensificat al dialogului și-a atins scopurile.În cazul în care punerea în aplicare a angajamentelor luate de guvernul interimar este încetinită, oprită sau regresează, UE își rezervă dreptul de a adapta măsurile corespunzătoare.Uniunea Europeană subliniază faptul că privilegiile Fiji în cadrul cooperării cu UE depind de respectarea elementelor esențiale ale Acordului de la Cotonou și a principiilor prevăzute în Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare. Pentru ca Uniunea Europeană să fie convinsă de faptul că guvernul interimar este întru totul pregătit să-și respecte angajamentele, este esențială realizarea de progrese rapide și substanțiale în vederea îndeplinirii angajamentelor convenite.Cu deosebită considerație,Întocmită la Bruxelles,Pentru UE |Anexă la anexă ANGAJAMENTE CONVENITE CU REPUBLICA INSULELOR FIJI .A. Respectarea principiilor democraticeAngajamentul nr. 1Alegeri parlamentare libere și corecte vor avea loc în termen de 24 de luni de la data de 1 martie 2007, sub rezerva concluziilor rezultate în urma evaluării ce va fi efectuată de auditorii independenți numiți de Secretariatul Forumului Insulelor din Pacific. Procesele premergătoare organizării alegerilor vor fi monitorizate, adaptate și revizuite în comun, în funcție de necesități, în baza unor criterii stabilite de comun acord. Aceasta înseamnă, în special, următoarele:-  până la 30 iunie 2007, guvernul interimar va adopta un calendar cu date de finalizare a diverselor acțiuni ce trebuie întreprinse pentru pregătirea noilor alegeri parlamentare;-  acest calendar va preciza perioada în care vor avea loc recensământul, reorganizarea limitelor circumscripțiilor electorale și reforma electorală;-  stabilirea limitelor circumscripțiilor electorale și reforma electorală se vor efectua în conformitate cu Constituția;-  se vor lua măsuri pentru a asigura funcționarea Biroului Electoral, inclusiv numirea unui supraveghetor al alegerilor până la 30 septembrie 2007, în conformitate cu Constituția;-  numirea vicepreședintelui se va face în conformitate cu Constituția.Angajamentul nr. 2Atunci când adoptă inițiative politice și modificări de importanță majoră în domenii precum cel legislativ, fiscal și altele, guvernul interimar va ține seama de consultările cu societatea civilă și cu alte părți interesate relevante.B. Statul de dreptAngajamentul nr. 1Guvernul interimar va face tot ce îi stă în putință pentru a împiedica declarații ale agențiilor de securitate menite să intimideze.Angajamentul nr. 2Guvernul interimar susține Constituția din 1997 și garantează funcționarea normală și independentă a instituțiilor constituționale, precum Comisia drepturilor omului din Fiji, Comisia pentru funcțiile publice și Comisia pentru funcțiile publice constituționale. Independența substanțială și funcționarea Marelui Consiliu al Șefilor (Great Council of Chiefs) va fi menținută.Angajamentul nr. 3Independența justiției este respectată pe deplin, justiției i se permite să acționeze liber, iar hotărârile sale sunt respectate de toate părțile în cauză și, în special:-  guvernul interimar se angajează să numească membrii tribunalului în temeiul secțiunii 138 punctul (3) din Constituție până la 15 iulie 2007;-  orice numire și/sau demitere a unui judecător va fi efectuată pe viitor cu respectarea strictă a dispozițiilor constituționale și a normelor procedurale;-  nu va exista nicio situație, de nicio natură, de amestec al armatei și al poliției sau al guvernului interimar în funcționarea justiției, inclusiv în ceea ce privește respectul deplin pentru profesia juridică.Angajamentul nr. 4Toate procedurile penale legate de acte de corupție se desfășoară prin intermediul căilor juridice adecvate, iar orice alt tip de organisme care ar putea fi înființate pentru a investiga cazurile presupuse de corupție vor funcționa în limitele constituționale.C. Drepturile omului și libertățile fundamentaleAngajamentul nr. 1Guvernul interimar va lua toate măsurile necesare pentru a facilita investigarea tuturor acuzațiilor de încălcare a drepturilor omului și acestea vor fi tratate în conformitate cu diversele proceduri și în cadrul forurilor prevăzute de legislația Insulelor Fiji.Angajamentul nr. 2Guvernul interimar va abroga regulamentele din mai 2007 privind instituirea stării de urgență, sub rezerva unor amenințări la adresa securității naționale, a siguranței și a ordinii publice.Angajamentul nr. 3Guvernul interimar se angajează să asigure funcționarea Comisiei drepturilor omului din Fiji în deplină independență și în conformitate cu Constituția.Angajamentul nr. 4Libertatea de expresie și libertatea presei, în toate formele, sunt pe deplin respectate, astfel cum prevede Constituția.D. Urmărirea respectării angajamentelorAngajamentul nr. 1Guvernul interimar se angajează să păstreze un dialog periodic în vederea verificării progreselor realizate și acordă acces deplin reprezentanților și autorităților UE și ale Comisiei Europene la informațiile privind toate chestiunile legate de drepturile omului, de restabilirea pașnică a democrației și a statului de drept în Fiji.Angajamentul nr. 2Guvernul interimar cooperează pe deplin cu orice misiune a UE pentru evaluarea și monitorizarea progreselor.Angajamentul nr. 3Guvernul interimar transmite rapoarte privind progresele înregistrate o dată la trei luni, începând cu 30 iunie 2007, privind elementele esențiale ale Acordului de la Cotonou și angajamentele asumate.Se ia notă de faptul că anumite chestiuni pot fi rezolvate în mod eficace doar printr-o abordare pragmatică, cu recunoașterea realităților din prezent și punerea accentului pe viitor.[1] JO L 317, 15.12.2000, p. 3.[2] JO L 287, 28.10.2005, p. 4.[3] JO L 317, 15.12.2000, p. 376.[4] JO L 378, 27.12.2006, p. 41-71.[5] JO L 260, 5.10.2007, p. 15.[6] JO L 262, 6.10.2009, p. 43.[7] JO L 89, 9.4.2010, p. 7.[8] JO L 260, 2.10.2010, p. 10 -15.[9] JO L 93, 7.4.2011, p. 2 -8.


|

52011PC0302

DECIZIE A CONSILIULUI de autorizare a Germaniei să aplice o rată redusă a impozitului pentru energie electrică în cazul energiei electrice furnizate în mod direct navelor aflate la dană în port („energie electrică furnizată din rețeaua terestră”) în conformitate cu articolul 19 din Directiva 2003/96/CE Propunere de DECIZIE A CONSILIULUI de autorizare a Germaniei să aplice o rată redusă a impozitului pentru energie electrică în cazul energiei electrice furnizate în mod direct navelor aflate la dană în port („energie electrică furnizată din rețeaua terestră”) în conformitate cu articolul 19 din Directiva 2003/96/CE  /* COM/2011/0302 final - NLE 2011/0133 */

	EXPUNERE DE MOTIVE1. CONTEXTUL PROPUNERIIImpozitarea produselor energetice și a energiei electrice în Uniune este reglementată de Directiva 2003/96/CE a Consiliului[1] (denumită în continuare „directiva privind impozitarea energiei” sau „directiva”).În conformitate cu articolul 19 alineatul (1) din directivă, pe lângă dispozițiile prevăzute, în special, la articolele 5, 15 și 17, Consiliul, hotărând în unanimitate la propunerea Comisiei, poate autoriza orice stat membru să introducă alte scutiri sau reduceri ale impozitelor din motive specifice legate de politici.Obiectivul prezentei propuneri este de a permite Germaniei să aplice o rată redusă a impozitului pentru energie electrică în cazul energiei electrice furnizate în mod direct navelor aflate la dană într-un port (denumită în continuare „energie electrică furnizată din rețeaua terestră”). Scutirea are drept obiectiv acordarea unui stimulent economic pentru utilizarea energiei electrice furnizate din rețeaua terestră în scopul reducerii poluării aerului în porturi.Cererea și contextul general al acesteiaPrin scrisoarea din 27 decembrie 2010, autoritățile germane au informat Comisia că intenționează să aplice o rată redusă la nivelul ratei minime a UE, și anume de 0,50 EUR/MWh, a impozitului pentru energia electrică în cazul energiei electrice furnizate din rețeaua terestră. La 11 ianuarie 2011, au fost primite informații suplimentare din partea Germaniei.Germania a solicitat ca reducerea să se acorde pe o perioadă nedeterminată.Prin intermediul măsurii propuse, Germania dorește să acorde un stimulent pentru utilizarea energiei electrice furnizate din rețeaua terestră, care este considerată a fi o alternativă mai puțin poluantă la producerea de energie electrică la bordul navelor aflate la dană în port. În prezent, energia electrică furnizată din rețeaua terestră trebuie impozitată cu rata generală pentru energia electrică de 20,50 EUR/MWh. Pe de altă parte, statele membre trebuie să scutească de la plata impozitului energia produsă la bordul navelor pentru navigația în apele comunitare în conformitate cu articolul 14 alineatul (1) litera (c) din directiva privind impozitarea energiei și pot face acest lucru în cazul energiei electrice produse la bordul navelor pentru navigația în apele interioare, în conformitate cu articolul 15 alineatul (1) litera (f).Germania dorește să aplice o rată redusă de 0,50 EUR/MWh în cazul energiei electrice furnizate din rețeaua terestră, respectând astfel rata minimă de impozitare a energiei electrice, astfel cum este stabilită prin Directiva 2003/96/CE. Rata redusă de impozitare a energiei electrice urmează să se aplice furnizării de energie electrică din rețeaua terestră atât în apele comunitare, cât și în apele interioare, cu excepția ambarcațiunilor private de agrement.Prin reducerea impozitului, Germania dorește să acorde operatorilor navelor un stimulent în vederea utilizării energiei electrice furnizate din rețeaua terestră, în scopul reducerii emisiilor atmosferice și zgomotului produse de navele aflate la dană, precum și a emisiilor de CO2. Aplicarea ratei reduse de impozitare ar urma să îmbunătățească situația competitivității energiei electrice furnizate din rețeaua terestră față de arderea combustibililor de rezervor aflați la bord, care este complet scutită de impozit.Germania consideră că această măsură este conformă cu Recomandarea 2006/339/CE a Comisiei [2] privind promovarea utilizării energiei electrice furnizate din rețeaua terestră de către nave aflate la dană în porturile comunitare și cu Comunicarea Comisiei „Obiective strategice și recomandări pentru politica UE în domeniul transportului maritim până în 2018” [COM(2009)8][3].Argumentele autorităților germane referitoare la impactul măsurii asupra pieței interneAutoritățile germane afirmă că măsura nu ar afecta funcționarea adecvată a pieței interne și nu ar duce la denaturarea concurenței. Autoritățile susțin că beneficiarii, operatorii navelor care vor fi alimentate cu energie electrică impozitată la nivelul minim prevăzut de Directiva 2003/96/CE, nu vor fi avantajați economic deoarece în prezent acești operatori își generează la bord energia electrică necesară și deoarece această energie electrică este scutită de impozit. În opinia autorităților germane, substituirea energiei generate la bord cu energie electrică furnizată din rețeaua terestră impozitată la nivelul minim aplicabil nu va conduce la obținerea unui avantaj global în ceea ce privește costurile.Dispoziții în vigoare în domeniul propuneriiDirectiva 2003/96/CE a Consiliului din 27 octombrie 2003 privind restructurarea cadrului comunitar de impozitare a produselor energetice și a electricității, în special articolul 14 alineatul (1) litera (c) și articolul 15 alineatul (1) litera (f).Evaluarea măsurii în temeiul articolului 19 din Directiva 2003/96/CEConsiderații specifice de politicăArticolul 19 alineatul (1) primul paragraf din directivă are următorul conținut:„Pe lângă dispozițiile prevăzute în articolele anterioare, în special articolele 5, 15 și 17, Consiliul, hotărând în unanimitate la propunerea Comisiei, poate autoriza orice stat membru să introducă alte scutiri sau reduceri din motive de politică specifice.”Prin intermediul acestei reduceri fiscale, autoritățile germane urmăresc obiectivul promovării unei modalități mai puțin dăunătoare pentru mediu de satisfacere a necesităților de energie electrică a navelor pe durata în care se află la dană în port și, prin urmare, de îmbunătățire la nivel local a calității aerului. Așa cum a arătat Germania, Comisia a recomandat deja utilizarea energiei electrice furnizate din rețeaua terestră ca o alternativă la producerea de energie electrică la bordul navelor aflate la dană, recunoscând astfel avantajele de mediu ale măsurii[4]. Se precizează că energia electrică furnizată navelor aflate la dană în port se impozitează în prezent în Germania cu 20,50 EUR/MWh. Reducerea solicitată va constitui astfel un stimulent suplimentar pentru utilizarea acestei tehnologii care se ridică la 20 EUR/MWh și va contribui, prin urmare, la atingerea obiectivului de politică declarat.De asemenea, Comisia a remarcat că un obstacol important în calea utilizării pe scară mai largă a energiei electrice furnizate din rețeaua terestră îl constituie în prezent absența aproape totală a infrastructurii on-shore necesare în porturi și, prin urmare, este posibil să fie necesare inițiative suplimentare care să aibă ca obiect în special construirea acestei infrastructuri în vederea atingerii obiectivului de politică al scutirii fiscale în discuție. În această privință, este de menționat faptul că începând din luna iunie 2011 statele membre vor avea obligația necondiționată de a respecta standardele de calitate a aerului stabilite pentru anumiți poluanți precum pulberile în suspensie[5]. În temeiul acestei obligații, statele membre trebuie să găsească soluții la probleme precum emisiile navelor aflate la dană în porturi, în cazul în care acest lucru este relevant, și se preconizează că în porturile care se confruntă cu aceste probleme utilizarea energiei electrice furnizate din rețeaua terestră va fi încurajată ca parte a strategiei globale în domeniul calității aerului.În ceea ce privește natura obiectivului de politică urmărit, Comisia ar dori să sublinieze că promovarea utilizării energiei electrice furnizate din rețeaua terestră reprezintă, de fapt, un obiectiv de politică comun care ar trebui urmărit de Uniune în ansamblu. Acest lucru este formulat clar în Comunicarea Comisiei COM(2007) 575 privind o politică maritimă integrată și în documentul de lucru însoțitor elaborat de serviciile Comisiei[6], care anunță că acesta reprezintă un obiectiv care va fi asumat în contextul revizuirii Directivei 2003/96/CE. Cu toate acestea, scopul articolului 19 este de a răspunde unor circumstanțe specifice din anumite state membre care nu sunt reflectate de directiva respectivă. Prin urmare, înainte ca obiectivul să fie abordat în contextul revizuirii Directivei 2003/96/CE, se poate acorda numai cu titlu de măsură tranzitorie o scutire în temeiul articolului 19 care să urmărească obiectivul de promovare a energiei electrice furnizate din rețeaua terestră.Consecvența cu celelalte politici și obiective ale UniuniiMăsura solicitată vizează în principal politica de mediu a UE. În măsura în care acest lucru va ajuta la reducerea arderii de combustibili de rezervor la bordul navelor aflate în port, măsura va contribui de fapt la obiectivul de îmbunătățire a calității aerului la nivel local. De asemenea, măsura ar putea avea o contribuție limitată la reducerea emisiilor de CO2, deși semnificația acestui efect va depinde de sursa energiei electrice care urmează a fi furnizată navelor prin intermediul rețelei terestre[7].Trebuie reamintit aici că un motiv important pentru care energia electrică furnizată din rețeaua terestră se află pe o poziție nefavorabilă din punct de vedere competitiv este acela că alternativa la aceasta, adică energia electrică produsă la bordul navelor acostate în porturile maritime, se bucură în prezent de scutire totală netă de impozit: nu numai combustibilul de rezervor ars pentru producerea de energie electrică este scutit de impozit, ceea ce corespunde situației normale în temeiul articolului 14 alineatul (1) litera (a) din Directiva 2003/96/CE, ci și însăși energia electrică produsă la bordul navelor [a se vedea articolul 14 alineatul (1) litera (c) din Directiva 2003/96/CE]. Deși scutirea din urmă ar putea fi considerată, în sine, dificil de articulat cu obiectivele de mediu ale Uniunii, ea reprezintă rezultatul unor considerații de ordin practic. De fapt, impozitarea energiei electrice produse la bord ar impune declararea de către proprietarul navei– adesea stabilit într-o țară terță – sau de către operator a cantității de energie consumate. Totodată, declarația ar trebui să stabilească proporția de energie electrică consumată în apele teritoriale ale statului membru în care trebuie plătit impozitul. Pentru proprietarii de nave, obligația de a face astfel de declarații, pentru fiecare stat membru ale cărui ape teritoriale sunt vizate, ar însemna o sarcină administrativă enormă. În aceste condiții, poate fi justificat să nu se penalizeze alternativa mai puțin poluantă a utilizării energiei electrice furnizate din rețeaua terestră, permițându-se Germaniei să aplice o rată de impozitare redusă.În ceea ce privește energia electrică consumată de navele aflate la dană în porturile situate de-a lungul căilor navigabile interioare, spre deosebire de situația din porturile maritime, scutirea energiei electrice produse la bord este facultativă pentru statele membre [articolul 15 alineatul (1) litera (f)]. În consecință, nu există niciun obstacol juridic care să împiedice statele membre să trateze în mod egal energia electrică furnizată din rețeaua terestră și producerea de energie la bord de-a lungul căilor navigabile interioare. Cu toate acestea, opțiunea oferită la articolul 15 alineatul (1) litera (f) din directivă de a nu impozita energia produsă la bord se poate explica prin considerații de ordin practic din partea legiuitorului și, în același timp, legate strâns de avantajele fiscale facultative acordate pentru navigația pe căile navigabile interioare. Majoritatea statelor membre, între care și Germania, au decis să nu impoziteze combustibilii utilizați în aceste scopuri. În ceea ce privește Rinul și afluenții săi, această scutire fiscală este prevăzută în cadrul unui acord internațional[8], pe care Germania l-a ratificat. De asemenea, se consideră că nu este practic să se impoziteze separat combustibilul utilizat pentru producerea de energie electrică la bord [a se vedea articolul 21 alineatul (5) al treilea paragraf din Directiva 2003/96/CE] deoarece acest lucru ar presupune, cel puțin, aplicarea unui regim diferit pentru combustibilul utilizat pentru producerea de energie electrică față de cel pentru navigație. În fine, atunci când decid dacă să extindă scutirea fiscală aplicabilă navigației maritime la combustibilii pentru navigație pe căile navigabile interioare, statele membre vor lua în considerare o serie de aspecte, între care obiective mai largi ale politicii naționale în domeniul transporturilor precum considerațiile de mediu, care le pot determina să nu impoziteze combustibilii utilizați în aceste scopuri.De aceea se consideră justificat, în stadiul actual, să se extindă posibilitatea de a scuti de impozite energia electrică furnizată din rețeaua terestră porturilor de pe căile navigabile interioare.Piața internă și concurența loialăDin punctul de vedere al pieței interne și al concurenței loiale, măsura solicitată ar reduce denaturarea existentă dintre două surse concurente de energie electrică pentru nave aflate la dană, adică dintre producerea de energie la bord și utilizarea energiei electrice furnizate din rețeaua terestră, determinată de scutirea fiscală pentru combustibilii de rezervor.În ceea ce privește concurența dintre operatorii de nave, trebuie reamintit în primul rând faptul că în prezent există foarte puține nave care utilizează în scopuri comerciale energia electrică furnizată din rețeaua terestră. În al doilea rând, chiar dacă măsura va oferi companiilor de transport naval un avantaj în sensul că vor putea să cumpere energie electrică la prețuri mai mici decât companiile care operează în alte sectoare, nu se estimează că această măsură va modifica semnificativ situația concurenței din sectorul transportului naval. Cu toate că proiecțiile precise de costuri depind în mod crucial de evoluțiile prețului petrolului și sunt, așadar, dificil de realizat, datele existente confirmă afirmația Germaniei conform căreia, în ansamblu, în cele mai multe cazuri, nici măcar scutirea fiscală totală nu ar reduce costurile operaționale ale utilizării energiei electrice furnizate din rețeaua terestră sub nivelul costurilor producerii de energie la bord[9]. Prin urmare, aceasta nu ar reprezenta, în niciun caz, un avantaj concurențial pentru operatorii de nave care utilizează energia electrică furnizată din rețeaua terestră față de cei care utilizează energia produsă la bord. În cazul de față, având în vedere că Germania va respecta nivelul minim de impozitare prevăzut de Directiva 2003/96/CE, este cu atât mai puțin probabil să se producă o denaturare semnificativă de tipul celei menționate mai sus.În ceea ce privește concurența dintre porturi, în situația în care, așa cum se arată mai sus, este foarte puțin probabil, cel puțin pe termen scurt, ca utilizarea energiei furnizate din rețeaua terestră să devină mai economică decât producerea de energie la bord în pofida reducerii fiscale, este, în același timp, foarte puțin probabil ca reducerea fiscală pentru energia electrică furnizată din rețeaua terestră să denatureze în mod semnificativ concurența dintre porturi prin faptul că determină navele să își schimbe itinerariul în funcție de disponibilitatea acestei opțiuni.În fine, se poate adăuga că se propune autorizarea aplicării unui impozit redus pentru un interval de timp suficient de scurt, astfel încât ar fi puțin probabil ca analiza realizată în cele două paragrafe precedente să se modifice înainte de data expirării.Perioada de aplicare a măsurii și elaborarea cadrului UE privind impozitarea energieiÎn principiu, perioada de aplicare a scutirii trebuie să fie suficient de lungă astfel încât operatorii portuari să nu fie descurajați să facă investițiile necesare. Acest obiectiv trebuie însă corelat cu necesitatea reevaluării poziției obținute în Germania în timp util și cu nevoia de a nu submina evoluțiile viitoare ale cadrului legislativ existent. În această privință, trebuie avut în vedere că, la 13 aprilie 2011, Comisia a propus revizuirea Directivei 2003/96/CE[10] în scopul mai bunei armonizări cu obiectivele politicilor în materie de mediu și energie și în special cu obiectivele de combatere a schimbărilor climatice pentru perioada de după 2013. Propunerea menționată conține, de asemenea, o prevedere care impune statelor membre să acorde o scutire de impozite pentru energia electrică furnizată din rețeaua terestră până la 31 decembrie 2020 [articolul 14 alineatul (1) litera (e) din proiect]. În aceste condiții, rezultă că este potrivit să se acorde autorizația solicitată pentru o perioadă de trei ani, sub rezerva intrării în vigoare a dispozițiilor generale în materie mai devreme decât data preconizată de expirare.Reguli în materie de ajutor de statRata impozitului de 0,50 EUR/MWh avută în vedere de autoritățile germane respectă nivelul minim de impozitare în temeiul articolului 10 din Directiva 2003/96/CE. Prin urmare, măsura intră sub incidența regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare [Regulamentul (CE) nr. 800/2008][11] și, în consecință, este scutită de la obligația de notificare prealabilă.2. REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII IMPACTULUIConsultarea părților interesatePrezenta propunere se bazează pe o cerere înaintată de Germania și se referă doar la acest stat membru.Obținerea și utilizarea expertizeiNu a fost necesar să se recurgă la expertiză externă.Evaluarea impactuluiPrezenta propunere se referă la o autorizație pentru un anumit stat membru, la cererea acestuia.3. ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERIIPropunerea are drept obiectiv autorizarea Germaniei de a deroga de la prevederile generale ale Directivei 2003/96/CE a Consiliului și de a aplica o rată redusă de 0,50 EUR/MWh a impozitului pentru energia electrică în cazul energiei electrice furnizate din rețeaua terestră în mod direct navelor aflate la dană într-un port.Temei juridicArticolul 19 din Directiva 2003/96/CE a Consiliului.Principiul subsidiaritățiiDomeniul fiscalității indirecte reglementat de articolul 113 din TFUE nu ține, în sine, de competența exclusivă a Uniunii Europene în sensul articolului 3 din TFUE.Cu toate acestea, exercitarea de către statele membre a competențelor lor respective în acest domeniu este încadrată în mod strict și limitată de dreptul UE în vigoare. În conformitate cu articolul 19 din Directiva 2003/96/CE, numai Consiliul este abilitat să autorizeze un stat membru să introducă alte scutiri sau reduceri, în sensul respectivei dispoziții. Statele membre nu se pot substitui Consiliului.Prin urmare, propunerea respectă principiul subsidiarității.Principiul proporționalitățiiPropunerea respectă principiul proporționalității. Impozitul redus nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivului respectiv (a se vedea considerațiile privind aspectele legate de piața internă și de concurența loială menționate mai sus).Alegerea instrumentelorInstrument(e) propus(e): decizie a Consiliului.Articolul 19 din Directiva 2003/96/CE nu prevede decât acest tip de măsură.4. IMPLICAȚII BUGETAREAceastă măsură nu impune Uniunii nicio sarcină financiară sau administrativă. Prin urmare, propunerea nu are implicații asupra bugetului Uniunii Europene.2011/0133 (NLE)Propunere deDECIZIE A CONSILIULUIde autorizare a Germaniei să aplice o rată redusă a impozitului pentru energie electrică în cazul energiei electrice furnizate în mod direct navelor aflate la dană în port („energie electrică furnizată din rețeaua terestră”) în conformitate cu articolul 19 din Directiva 2003/96/CECONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,având în vedere Directiva 2003/96/CE a Consiliului din 27 octombrie 2003 privind restructurarea cadrului comunitar de impozitare a produselor energetice și a electricității[12], în special articolul 19,având în vedere propunerea Comisiei Europene,întrucât:1.  Prin scrisoarea din 27 decembrie 2010, Germania a solicitat autorizarea în vederea aplicării unei rate reduse a impozitului pentru energie electrică în cazul energiei electrice furnizate în mod direct navelor aflate la dană într-un port („energie electrică furnizată din rețeaua terestră”) în conformitate cu articolul 19 din Directiva 2003/96/CE.2.  Prin reducerea fiscală pe care intenționează să o aplice, Germania urmărește promovarea pe scară mai largă a utilizării energiei electrice furnizate din rețeaua terestră ca o modalitate mai puțin dăunătoare pentru mediu de a satisface necesitățile de energie electrică ale navelor atunci când se află la dană în port prin comparație cu arderea combustibililor de rezervor aflați la bordul acestora.3.  În măsura în care utilizarea energiei electrice furnizate din rețeaua terestră contribuie la evitarea emisiilor de poluanți atmosferici rezultați din arderea combustibililor de rezervor aflați la bordul navelor aflate la dană, acest lucru contribuie la îmbunătățirea la nivel local a calității aerului în porturi. Prin urmare, se așteaptă ca această măsură să contribuie la obiectivele politicilor UE în materie de mediu și sănătate.4.  Autorizarea Germaniei în vederea aplicării unei rate reduse a impozitului pentru energia electrică în cazul energiei electrice furnizate din rețeaua terestră nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivului menționat mai sus, deoarece producerea de energie la bord va rămâne, în majoritatea cazurilor, soluția alternativă cea mai competitivă. Din același motiv și din cauza gradului relativ redus în prezent de pătrundere pe piață a tehnologiei, este puțin probabil ca măsura să conducă la denaturarea semnificativă a concurenței pe durata sa de aplicare și, așadar, nu va influența în mod negativ buna funcționare a pieței interne.5.  Conform articolului 19 alineatul (2) din Directiva 2003/96/CE, fiecare autorizare acordată în temeiul acestui articol trebuie să fie strict limitată în timp. Dat fiind că este necesar, pe de o parte, ca perioada să fie suficient de lungă astfel încât operatorii portuari să nu fie descurajați să facă investiții, iar pe de alta, ca poziția obținută în Germania să fie revizuită la momentul oportun și să nu se pună sub semnul întrebării dezvoltarea viitoare a cadrului juridic existent, este indicat să se acorde autorizația solicitată pentru o perioadă de trei ani, sub rezerva intrării în vigoare a dispozițiilor generale în materie înainte de data de expirare prevăzută,ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:Articolul 1Germania este autorizată să aplice o rată redusă a impozitului pentru energie electrică în cazul energiei electrice furnizate în mod direct navelor aflate la dană în port, în afara ambarcațiunilor private de agrement, cu condiția respectării nivelurilor minime de impozitare în conformitate cu articolul 10 din Directiva 2003/96/CE.Articolul 2Prezenta decizie intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene . Aplicarea deciziei încetează după o perioadă de trei ani.Cu toate acestea, în cazul în care Consiliul, hotărând în temeiul articolului 113 din TFUE, adoptă norme generale privind avantajele fiscale pentru energia electrică furnizată din rețeaua terestră, aplicarea prezentei decizii încetează în ziua în care intră în vigoare respectivele norme generale.Articolul 3Prezenta decizie se adresează Republicii Federale Germania.Adoptată la Bruxelles,Pentru ConsiliuPreședintele [1] Directiva 2003/96/CE a Consiliului din 27 octombrie 2003 privind restructurarea cadrului comunitar de impozitare a produselor energetice și a electricității , JO L 283, 31.10.2003, p. 51.[2] Recomandarea Comisiei 2006/339/CE din 8 mai 2006 privind promovarea utilizării energiei electrice furnizate din rețeaua terestră de către nave aflate la dană în porturile comunitare (JO L 125, 12.5.2006).[3] Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, către Consiliu, către Comitetul Economic și Social European și către Comitetul Regiunilor – Obiective strategice și recomandări pentru politica UE în domeniul transportului maritim până în 2018, COM (2009) 8 final.[4] A se vedea nota de subsol 2 de mai sus.[5] A se vedea Directiva 2008/50/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 mai 2008 privind calitatea aerului înconjurător și un aer mai curat pentru Europa (JO L 152, 11.6.2008).[6] Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – O politică maritimă integrată pentru Uniunea Europeană din 10.10.2007, COM (2007) 575 final și în documentul de lucru al serviciilor Comisiei – Document de însoțire pentru Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – O politică maritimă integrată pentru Uniunea Europeană din 10.10.2007, SEC (2007) 1278.[7] Anterior Comisia a estimat că trecerea la alimentarea cu energie electrică din rețeaua terestră va duce, în medie, la o reducere cu 50% a emisiilor de CO2; a se vedea nota de subsol 2. Totuși, impactul măsurii în discuție poate să difere considerabil de această valoare medie, deoarece este strâns legat de nivelul emisiilor de carbon în zona relevantă a pieței și de momentul exact în care va apărea cererea suplimentară de energie electrică.[8] A se vedea articolul 1 din Acordul din 16 mai 1952 dintre statele riverane Rinului și Belgia referitor la tratamentul vamal și fiscal al combustibilului cu care sunt alimentate navele care navighează pe Rin (Bundesgesetzblatt 1953, partea II, p. 531).[9] A se vedea European Commission Directorate General Environment, Service Contract Ship Emissions: Assignment, Abatement and Market-based Instruments, Task 2a – Shore-Side Electricity, August 2005 (Comisia Europeană, Direcția Generală Mediu, Contract de servicii privind atribuirea și reducerea emisiilor navelor, precum și instrumentele bazate pe piață – Sarcina 2a - Utilizarea rețelei terestre de energie electrică, august 2005), http://ec.europa.eu/environment/air/pdf/task2_shoreside.pdf. Analiza costurilor s-a realizat pentru trei porturi: Göteborg (Suedia), Juneau și Long Beach (SUA).[10] Propunere de Directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2003/96/CE privind restructurarea cadrului comunitar de impozitare a produselor energetice și a electricității, COM (2011) 169/3.[11] Regulamentul (CE) nr. 800/2008 al Comisiei din 6 august 2008 de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața comună în aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat (Regulament general de exceptare pe categorii de ajutoare) , JO L 214, 9.8.2008.[12] JO L 283, 31.10.2003, p. 51.


|

52010PC0437

Propunere de DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea FEG/2010/003 ES/Galicia Textiles, Spania)  /* COM/2010/0437 final */

	[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |Bruxelles, 20.8.2010COM(2010) 437 finalPropunere deDECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUIprivind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea FEG/2010/003 ES/Galicia Textiles, Spania)EXPUNERE DE MOTIVEPunctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară[1] permite mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare (FEG) în limitele plafonului anual de 500 de milioane EUR în plus față de rubricile bugetare corespunzătoare din cadrul financiar.Normele aplicabile contribuțiilor din FEG sunt prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare[2].La data de 5 februarie 2010, Spania a înaintat cererea FEG/2010/003 ES/Galicia Textiles pentru a obține o contribuție financiară din FEG, ca urmare a disponibilizărilor efectuate în 82 de întreprinderi a căror activitate se încadrează la diviziunea 14 din NACE a doua revizuire (Fabricarea articolelor de îmbrăcăminte)[3] în regiunea NUTS II Galicia (ES11) din Spania.După examinarea atentă a acestei cereri, Comisia a concluzionat, în conformitate cu articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006, că sunt îndeplinite condițiile necesare pentru o contribuție financiară în temeiul regulamentului menționat.SINTEZA CERERII ȘI ANALIZĂDate esențiale:Numărul de referință FEG FEG/2010/003Stat membru SpaniaArticolul 2 (b)Întreprinderi vizate 82Regiunea NUTS II Galicia (ES11)Diviziunea NACE a doua revizuire 14 (fabricarea articolelor de îmbrăcăminte)Perioada de referință 1/3/2009 - 30/11/2009Data de începere a serviciilor personalizate 8/2/2010Data cererii 5/2/2010Disponibilizări în timpul perioadei de referință 703Lucrători disponibilizați vizați de sprijin 500Servicii personalizate: buget în EUR 2 645 000Cheltuieli pentru punerea în aplicare a FEG[4]: buget în EUR 193 000% din cheltuielile pentru punerea în aplicare a FEG 6,80Bugetul total în EUR 2 838 000Contribuția FEG, în EUR (65 %) 1 844 7001.  Cererea a fost prezentată Comisiei la data de 5 februarie 2010 și a fost completată cu informații suplimentare până la data de 11 mai 2010.2.  Cererea îndeplinește condițiile de mobilizare a FEG prevăzute la articolul 2 litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 și a fost prezentată în termenul stabilit de 10 săptămâni menționat la articolul 5 din regulamentul respectiv.Legătura dintre disponibilizări și modificările majore apărute în structura comerțului mondial ca urmare a globalizării sau a crizei financiare și economice mondiale3.  Pentru a stabili legătura dintre disponibilizări și modificările majore apărute în structura comerțului mondial ca urmare a globalizării, Spania susține că liberalizarea comerțului cu textile și îmbrăcăminte a dus la modificări radicale în structura comerțului mondial. Potrivit cifrelor publicate de EUROSTAT[5], importurile de îmbrăcăminte în UE-27 au crescut cu 20,5%, de la 49 305 milioane EUR la 59 433 de milioane EUR între 2005 și 2008. Principalul furnizor a fost China, importurile în UE-27 din această țară crescând cu 49,2% în perioada 2005-2008.4.  În continuare, solicitantul menționează tendința generală în sectorul textilelor și îmbrăcămintei de a delocaliza producția în țări cu costuri mai reduse situate în afara UE, cum ar fi Tunisia, China, Maroc și diverse țări din Asia.Stabilirea numărului de disponibilizări și verificarea îndeplinirii criteriilor prevăzute la articolul 2 litera (b)5.  Spania a depus această cerere în temeiul criteriilor de intervenție menționate la articolul 2 litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006, care prevede disponibilizarea, într-o perioadă de nouă luni, a cel puțin 500 de salariați din întreprinderi încadrate în aceeași diviziune NACE a doua revizuire dintr-o regiune sau din două regiuni învecinate cu nivelul NUTS II dintr-un stat membru.6.  Cererea menționează 703 disponibilizări în 82 de întreprinderi încadrate în aceeași diviziune 14 (Fabricarea articolelor de îmbrăcăminte) din NACE a doua revizuire, în perioada de referință de 9 luni, de la 1 martie 2009 până la 30 noiembrie 2009, toate întreprinderile fiind localizate în regiunea Galicia (ES11) cu nivel NUTS II. Toate disponibilizările au fost calculate în conformitate cu articolul 2 al doilea paragraf a doua liniuță din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006.Explicația caracterului neprevăzut al acestor disponibilizări7.  Autoritățile spaniole susțin că noul context economic generat de criza economică și financiară, care nu putea fi prevăzută, a avut un impact negativ asupra industriei textilelor și a îmbrăcămintei începând din al treilea trimestru al anului 2008. Caracterul neprevăzut al crizei a afectat atât oferta, cât și cererea din sectorul textilelor: condițiile de accesare a creditelor în vederea finanțării operațiunilor din acest sector au devenit mai stricte și, simultan, scăderea cererii consumatorilor a generat o creștere a numărului plăților neefectuate. În 2008, acest lucru a avut ca rezultat un număr mult mai mare de falimente în industria textilă în comparație cu 2007, ceea ce a dus la disponibilizări. Pentru a demonstra acest lucru, solicitantul citează date furnizate de asigurările sociale, care arată că, în primele luni ale anului 2009, în Galicia s-au desființat 2 500 de locuri de muncă în industria textilelor și a îmbrăcămintei.Identificarea întreprinderilor care au procedat la disponibilizări și a lucrătorilor care pot beneficia de asistență8.  În cerere sunt menționate, în total, 703 disponibilizări, 500 dintre acestea fiind cazuri care pot beneficia de asistență din următoarele 82 de întreprinderi:Întreprinderile și numărul de disponibilizări |Caramelo S.A., A Coruña | 237 | Nova Têxtil Alaricana S.L.L., Ourense | 12 |Peter John, A Coruña | 17 | Textiles Lendega, Ourense | 2 |Imperdible, A Coruña | 10 | Fil&Fil Camisero, Ourense | 1 |Melusiana S.L., A Coruña | 5 | Roberto Verino, Ourense | 1 |Baselytex S.L., A Coruña | 1 | Sociedad Textil Lonia, Ourense | 1 |Paulmoni Camiseri S.L., A Coruña | 4 | VDR Confecciones SLU, Ourense | 2 |Castmar S.L., A Coruña | 3 | VDR Punto SL, Ourense | 3 |Confecciones Nazabel S.L., A Coruña | 6 | Trinidad Viduera Design SL | 1 |Galicia Textil, A Coruña | 20 | Grupo Três Fashion SL, Ourense | 2 |Servicios Gallegos de Tejeduria S.L., A Coruña | 2 | Futura Linea, Pontevedra | 3 |Creaciones Teyma 2003 S.L., A Coruña | 15 | Gonzabell, Pontevedra | 12 |Confecciones Furelos S.L., A Coruña | 2 | Model Novia, Pontevedra | 15 |Galitex S.A., A Coruña | 2 | Selmark, Pontevedra | 5 |Jevaso S.L., A Coruña | 3 | Sotexga S.L.L., Pontevedra | 7 |Confecciones Cotelo, A Coruña | 7 | Umbro, Pontevedra | 4 |Maria y Nieves S.L., A Coruña | 6 | Textiles Rocabe S.L., Pontevedra | 2 |Tocci, A Coruña | 6 | Industrias Kamay, Pontevedra | 18 |Céltica de confecciones, A Coruña | 1 | Toypes, Pontevedra | 20 |Confecciones Carioca S.L., A Coruña | 1 | Montoto, Pontevedra | 102 |Vicente Romeo S.L., A Coruña | 2 | Florentino, Pontevedra | 1 |Volvoreta S.A, A Coruña | 1 | Creaciones y Diseño Alonsan S.L., Pontevedra | 12 |Vicaro Confeccion S.L., A Coruña | 2 | Confecciones Labora, Pontevedra | 16 |Confeccionnes Liñaza S.L., A Coruña | 1 | Confecciones José Abal Pereira, Pontevedra | 1 |Mafecco, A Coruña | 1 | Pilar Bande S.L., Pontevedra | 2 |Ibia Textil SL, A Coruña | 1 | Cintugal, Pontevedra | 1 |Rosa de Neira S.L., A Coruña | 2 | Confecciones Gundemaro, Pontevedra | 9 |Confecciones Lema, A Coruña | 12 | Enmanuel, Pontevedra | 4 |Confecciones Goa, A Coruña | 10 | Iglesias Duro S.L., Pontevedra | 2 |Veiga de Compostela, A Coruña | 1 | Naffta, Pontevedra | 6 |Confecciones intimas, A Coruña | 1 | Lacemar Sport S.L., Pontevedra | 3 |Confeciones Careixon, A Coruña | 1 | Ponte Punto SA, Pontevedra | 2 |Chao Prieto S.L., Lugo | 5 | Sebasian Criado del Rey de Haz, Pontevedra | 1 |Diseño Tecnologico Textil Galicia S.L., Lugo | 1 | Ganirope S.L., Pontevedra | 1 |Almacenes Martinez, Lugo | 1 | Sposa Novias, Pontevedra | 1 |Vidrio, Ourense | 12 | Stylmalla, Pontevedra | 3 |Confecciones Domingo S.L., Ourense | 2 | Short Cut, Pontevedra | 2 |Delgado Fabello S.L., Ourense | 3 | Modatest, Pontevedra | 1 |Sociedad Textil Monterrey S.L., Ourense | 5 | Presagio S.L., Pontevedra | 1 |Modalher Outomuro S.L., Ourense | 3 | Confecciones Minada S.L., Pontevedra | 1 |Euro Gomca, Ourense | 1 | Doberty, Pontevedra | 1 |Marcos Moda S.L., Ourense | 2 | Confecciones Salnés, Pontevedra | 1 |Total întreprinderi: 82 | Total disponibilizări: 703 |9.  Defalcarea pe lucrători vizați este următoarea:Categorie Număr ProcentajBărbați 68 13,5Femei 432 86,5Cetățeni UE 484 96,7Cetățeni din țări terțe 16 3,315-24 de ani 0 0,025-54 de ani 457 91,4peste 54 de ani 43 8,610.  În ceea ce privește categoriile profesionale, defalcarea este următoarea:Categorie Număr ProcentajOperatori la mașini textile 194 38,9Personal în depozit 57 11,3Tăietori 49 9,8Călcători 47 9,4Inspectori 35 7,0Cusători 12 2,5Tăietori tipare 6 1,2Altele 100 19,911.  Cei 19,9% înscriși în rubrica „Altele” corespund unor categorii diferite, cum ar fi personal comercial, controlori, personal informatic, personal de curățenie și mecanici.12.  În conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006, Spania a confirmat faptul că s-a aplicat o politică de egalitate între femei și bărbați, precum și de nediscriminare și că aceasta se va aplica în continuare pe parcursul diferitelor etape ale punerii în aplicare a FEG și, în special, în cursul accesării acestuia.Descrierea teritoriului vizat, a autorităților acestuia și a părților interesate13.  Teritoriul vizat este comunitatea autonomă Galicia, alcătuită din provinciile A Coruña, Lugo, Ourense și Pontevedra. Principalele autorități publice vizate sunt „Conselleria de Traballo e Benestar” și „Conselleria de Economia e Industria”.14.  Printre părțile interesate se numără Confederația industriei textile din Galicia (COINTEGA[6]), Asociația sectoarelor de tricotaje și textile din Lugo, Ourense și Pontevedra (AICLOP[7]), Asociația întreprinzătorilor în industria confecțiilor din A Coruña, precum și sindicatele Comisiones Obreras (CC.OO) și Unión General de Trabajadores (UGT).Impactul preconizat al disponibilizărilor în ceea ce privește ocuparea forței de muncă la nivel local, regional sau național15.  Spania declară că Galicia a fost grav afectat de criza industrială. În perioada 2007-2009, au fost desființate 32 700 de locuri de muncă în sectorul industrial, dintre care 4 414 în industria textilă, 3 940 în industria autovehiculelor și 2 098 în industria maritimă. Disponibilizările vizate în această cerere au agravat problema.16.  În ceea ce privește provinciile afectate de disponibilizări, solicitantul utilizează informațiile furnizate de Institutul de statistică din Galicia[8], care arată că, pentru luna februarie 2009 și în ceea privește numărul de lucrători încadrați la diviziunea 14 din NACE a doua revizuire, disponibilizările care fac obiectul acestei cereri reprezintă: 9,68% în Pontevedra, 5% în Lugo, 4,4% în A Coruña și 2,23% în Ourense.Pachet coordonat de servicii personalizate care vor fi finanțate și o defalcare a costurilor estimate, inclusiv complementaritatea cu acțiunile finanțate prin fondurile structurale17.  Toate măsurile prezentate în cele ce urmează alcătuiesc, împreună, un pachet coordonat de servicii personalizate menite să asigure reintegrarea lucrătorilor pe piața forței de muncă:18.  orientare profesională : va fi furnizată tuturor celor 500 de participanți și va cuprinde stabilirea profilului lucrătorilor, identificarea unor moduri personalizate de reintegrare și monitorizare personalizată;19.  formare și reconversie profesională : are ca obiectiv formarea a 100 de lucrători pentru locuri de muncă având o valoare adăugată mai ridicată în sectorul textilelor, de exemplu design, administrație, tehnologie, distribuție și logistică (programul TExmellora) și de a forma alți 50 de lucrători pentru noi locuri de muncă într-un alt sector (programul InsireTEX). Pentru ambele programe, formarea va corespunde cerințelor unor potențiale noi oportunități de ocupare a unui loc de muncă;20.  promovarea spiritului antreprenorial : vizează 50 de lucrători și are ca obiectiv promovarea activității independente, creării de cooperative și de întreprinderi mici și mijlocii prin intermediul programului TExcreación. Acest serviciu cuprinde identificarea oportunităților de piață, analiza de fezabilitate, formare, elaborarea unui plan de afaceri, monitorizare și îndrumare;21.  bonuri pentru mobilitate : care vizează promovarea mobilității geografice printr-o contribuție la costuri. Se estimează că 70 de lucrători vor beneficia de acest program, denumit MoveTEX;22.  bonuri pentru formare : fac parte din programul TExTIC, care oferă formare în domeniul tehnologiilor informațiilor și comunicațiilor, considerat a fi esențial pentru activitățile de căutare a unui loc de muncă. Se estimează că 160 de lucrători vor dori să beneficieze de această măsură;23.  sprijin pentru un mai bun echilibru între viața profesională și cea privată : face parte din programul TExconcilia. Constă într-un sprijin financiar lunar de aproximativ 400 EUR pentru cel mult 10 luni, sumă care ar trebui să acopere costurile legate de concilierea vieții private, de familie și a celei profesionale, în special dacă noua situație profesională riscă să afecteze negativ echilibrul între viața profesională și cea privată din cauza unor trasee lungi către locul de muncă și înapoi sau a unor modificări în distribuirea timpului între viața profesională și cea privată. Se estimează că 50 de participanți vor beneficia de această măsură.24.  Cheltuielile pentru punerea în aplicare a FEG, care sunt incluse în cerere în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006, acoperă activități de pregătire, gestionare și control, precum și activități legate de informare și publicitate. Printre activitățile de pregătire se numără efectuarea unui studiu privind caracteristicile ocupării forței de muncă în industria textilă, care va fi utilizat ca referință de toate părțile implicate în reintegrarea lucrătorilor disponibilizați pe piața forței de muncă. Costul total al acestui studiu este estimat la 93 000 EUR.25.  Serviciile personalizate prezentate de autoritățile spaniole sunt măsuri active pe piața forței de muncă în cadrul acțiunilor eligibile definite la articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006. Autoritățile spaniole estimează costurile totale ale acestor servicii la 2 645 000 EUR, iar costurile pentru punerea în aplicare a FEG la 193 000 EUR (= 6,8% din suma totală). Contribuția totală solicitată de la FEG este de 1 844 700 EUR (65% din costurile totale).Acțiuni | Numărul estimat al lucrătorilor vizați | Costul estimat per lucrător vizat (în EUR) | Costuri totale (FEG și cofinanțare la nivel național) (în EUR) |Servicii personalizate [articolul 3 primul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006] |Orientare profesională (Orientación professional) | 500 | 2 250 | 1 125 000 |Formare și reconversie profesională (Formación y reciclaje) | 150 | 4 500 | 675 000 |Promovarea spiritului antreprenorial (Fomento del espiritu empresarial) | 50 | 4 500 | 225 000 |Bonuri pentru mobilitate (Permisos para movilidad) | 70 | 2 000 | 140 000 |Bonuri pentru formare (Permisos para formación) | 160 | 1 750 | 280 000 |Sprijin pentru un mai bun echilibru viață profesională-viață privată (Ayudas para la conciliación) | 50 | 4 000 | 200 000 |Subtotal servicii personalizate | 2 645 000 |Cheltuieli pentru punerea în aplicare a FEG [articolul 3 al treilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006] |Activități de pregătire | 123 000 |Gestionare | 15 000 |Informare și publicitate | 25 000 |Activități de control | 30 000 |Subtotal cheltuieli pentru punerea în aplicare a FEG | 193 000 |Total costuri estimate | 2 838 000 |Contribuție din FEG (65 % din costurile totale) | 1 844 700 |26.  Spania confirmă că măsurile descrise mai sus sunt complementare acțiunilor finanțate din fondurile structurale. În plus, autoritățile spaniole au afirmat că, în prezent, nu există niciun program specific pentru lucrătorii disponibilizați din industria textilă. Există doar un program general care oferă modalități de formare pentru șomeri.Data (datele) la care serviciile personalizate pentru lucrătorii afectați au început sau sunt prevăzute să înceapă27.  Spania a inițiat serviciile personalizate pentru lucrătorii afectați incluse în pachetul coordonat propus pentru cofinanțarea din FEG la 8 februarie 2010. Prin urmare, această dată reprezintă începutul perioadei de eligibilitate pentru orice asistență care ar putea fi acordată prin FEG.Procedurile de consultare a partenerilor sociali28.  Partenerii sociali au fost consultați cu privire la pachetul coordonat de măsuri prin intermediul forumului de dialog social pentru sectorul textilelor, la care au participat Xunta de Galicia, angajatorii și sindicatele.29.  Autoritățile spaniole au confirmat că cerințele înscrise în legislația națională și în legislația comunitară privind disponibilizările colective au fost respectate.Informare cu privire la acțiunile obligatorii în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective30.  În ceea ce privește îndeplinirea criteriilor stabilite la articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006, în cererea lor, autoritățile spaniole:31.  au confirmat că măsurile care țin de responsabilitatea societăților în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective nu vor fi înlocuite de contribuția financiară din partea FEG;32.  au demonstrat că acțiunile respective oferă sprijin pentru lucrătorii individuali și nu urmează să fie folosite pentru a restructura societăți sau sectoare de activitate;33.  au confirmat că acțiunile eligibile menționate la punctele 17 și 19 de mai sus nu primesc asistență din partea altor instrumente financiare comunitare.Sisteme de gestionare și control34.  Spania a notificat Comisiei că organismele care vor gestiona și vor controla contribuția financiară sunt cele care gestionează și controlează finanțarea din Fondul social european (FSE) în Spania. Dirección General de Planificación y Fondos Comunitarios, în cooperare cu Dirección General de Relaciones Laborales de la Xunta de Galicia, vor fi organismul intermediar pentru autoritatea de gestionare.Finanțare35.  Pe baza cererii înaintate de Spania, contribuția propusă din FEG pentru pachetul coordonat de servicii personalizate este de 1 844 700 EUR, reprezentând 65% din costurile totale. Alocarea propusă de Comisie în cadrul acestui fond se bazează pe informațiile furnizate de Spania.36.  Având în vedere cuantumul maxim al unei contribuții financiare care poate fi acordată din FEG, în temeiul articolului 10 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006, precum și posibilitățile de realocare a creditelor, Comisia propune mobilizarea FEG pentru suma totală menționată mai sus, care să fie înscrisă în rubrica 1a din cadrul financiar.37.  Cuantumul contribuției financiare propus va lăsa mai mult de 25% din suma maximă anuală rezervată pentru FEG disponibilă pentru alocări în perioada ultimelor patru luni ale anului, conform dispozițiilor articolului 12 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006.38.  Prin prezentarea acestei propuneri de mobilizare a FEG, Comisia inițiază procedura simplificată de trilog, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006, în vederea obținerii acordului celor două componente ale autorității bugetare cu privire la necesitatea utilizării FEG și cu privire la suma solicitată. Comisia invită prima dintre cele două componente ale autorității bugetare care ajunge la un acord, la nivelul politic corespunzător, cu privire la proiectul de propunere de mobilizare, să informeze cealaltă componentă și Comisia în legătură cu intențiile sale. În cazul în care una dintre cele două componente ale autorității bugetare nu este de acord cu această propunere, se va organiza o reuniune formală de trilog.39.  Comisia prezintă separat o cerere de transfer în vederea înscrierii în bugetul 2010 a unor credite de angajament și de plată specifice, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006.Originea creditelor de plată31. În stadiul actual de execuție, se poate preconiza că, anul acesta, creditele de plată disponibile în 2010 la linia bugetară 01.0404 „Program-cadru pentru competitivitate și inovare — Program pentru spirit antreprenorial și inovare” nu vor fi utilizate integral.32. Într-adevăr, această linie cuprinde cheltuielile legate de punerea în aplicare a instrumentului financiar aferent programului menționat, al cărui obiectiv principal este facilitarea accesului IMM-urilor la finanțare. Există un decalaj de timp între transferurile către conturile fiduciare gestionate de Fondul european de investiții și plățile către beneficiari. Criza financiară afectează în mod decisiv previziunile în ceea ce privește plățile pentru 2010. Prin urmare, pentru a evita soldurile excesive în conturile fiduciare, metoda de calculare a creditelor de plată a fost revizuită pentru a lua în considerare plățile preconizate. Prin urmare, suma de 1 844 700 EUR poate fi pusă la dispoziție pentru transfer.Propunere deDECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUIprivind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea FEG/2010/003 ES/Galicia Textiles, Spania)PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară[9], în special punctul 28,având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare[10], în special articolul 12 alineatul (3),având în vedere propunerea Comisiei Europene[11],întrucât:(1) Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) a fost creat pentru a oferi sprijin suplimentar lucrătorilor disponibilizați ca urmare a schimbărilor majore din structura comerțului mondial generate de globalizare și pentru a-i ajuta să se reintegreze pe piața forței de muncă.(2) Domeniul de aplicare a FEG a fost extins pentru cererile depuse începând cu 1 mai 2009, pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor disponibilizați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale.(3) Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 permite mobilizarea FEG în limita unui plafon anual de 500 de milioane EUR.(4) La 5 februarie 2010, Spania a prezentat o cerere de mobilizare a FEG, în legătură cu disponibilizările din 82 de întreprinderi a căror activitate se încadrează în sectorul NACE a doua revizuire diviziunea 14 (fabricarea articolelor de îmbrăcăminte) într-o singură regiune NUTS II, Galicia (ES11), și a completat cererea prin informații suplimentare transmise până la 11 mai 2010. Această cerere îndeplinește condițiile pentru stabilirea contribuțiilor financiare, astfel cum sunt prevăzute la articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006. Prin urmare, Comisia propune mobilizarea sumei de 1 844 700 EUR.(5) Prin urmare, ar trebui mobilizat FEG pentru a oferi o contribuție financiară ca răspuns la cererea depusă de Spania,DECID:Articolul 1În cadrul bugetului general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2010, se mobilizează Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) pentru alocarea sumei de 1 844 700 EUR, sub formă de credite de angajament și credite de plată.Articolul 2Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .Adoptată la,Pentru Parlamentul European Pentru ConsiliuPreședintele Președintele [1] JO C 139, 14.6.2006, p. 1.[2] JO L 406, 30.12.2006, p. 1.[3] Regulamentul (CE) 1893/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 de stabilire a Nomenclatorului statistic al activităților economice NACE a doua revizuire și de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 3037/90 al Consiliului, precum și a anumitor regulamente CE privind domenii statistice specifice (JO L 393, 30.12.2006, p. 1).[4] În conformitate cu articolul 3 al treilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006.[5] http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/textiles/statistics/index_en.htm.[6] Confederación de Industrias Textiles de Galicia.[7] Asociación de industrias de punto y confección de Lugo, Ourense y Pontevedra.[8] www.ige.eu.[9] JO C 139, 14.6.2006, p. 1.[10] JO L 406, 30.12.2006, p. 1.[11] JO C […], […], p. […].