               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 9.7.2015
            COM(2015) 328 final
            2015/0144(NLE)
            Propunere de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene,în cadrul Comitetului mixt al SEE cu privire la o modificare a anexei XXI (Statistică)la Acordul privind SEE(Statistici privind energia)

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.CONTEXTUL PROPUNERII

               Pentru a asigura securitatea juridică și omogenitatea necesare pieței interne, Comitetul mixt al SEE trebuie să încorporeze în Acordul privind SEE toată legislația relevantă a Uniunii Europene, cât mai curând posibil după adoptarea acesteia.

               2.REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRILOR IMPACTULUI

               Proiectul de decizie a Comitetului mixt al SEE (anexat la propunerea de decizie a Consiliului) vizează modificarea anexei XXI (Statistică) la Acordul privind SEE pentru a include în Acordul privind SEE Regulamentul (UE) nr. 431/2014 al Comisiei din 24 aprilie 2014 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1099/2008 privind statisticile în domeniul energiei, în ceea ce privește punerea în aplicare a statisticilor anuale privind consumul de energie în gospodăriile populației
                  1
               .

               Statele AELS care fac parte din SEE solicită derogări de la acquis-ul UE pentru Liechtenstein și Islanda. Întrucât aceste adaptări introduc modificări care reprezintă mai mult decât simple ajustări tehnice, astfel cum se prevede la articolul 1 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 2894/94 al Consiliului, poziția Uniunii Europene în această privință se adoptă de către Consiliu.

               Statele AELS care fac parte din SEE solicită derogarea pentru Islanda susținând că Islanda nu este conectată la rețeaua energetică europeană și constituie, ca atare, un sistem energetic independent și izolat. Producția de energie electrică în Islanda se bazează în proporție de aproximativ 100 % pe surse regenerabile, care acoperă practic integral utilizarea finală a energiei în sectorul rezidențial. În Islanda, utilizarea de energie electrică în gospodării reprezintă 4 % din consumul total de energie din această țară. Defalcarea detaliată pe activități a consumului de energie în gospodării prevăzută în anexa B la Regulamentul (CE) nr. 1099/2008 nu ar mai fi astfel relevantă pentru strategia Islandei în domeniul energiei și cu atât mai puțin pentru strategia UE în acest domeniu, întrucât Islanda constituie un sistem energetic izolat. Aceste statistici speciale nu reprezintă deci niciun interes național și nu ar însemna nicio valoare în plus pentru statisticile europene elaborate în conformitate cu regulamentul.

               În plus, respectarea acestei obligații ar necesita colectarea de date de monitorizare care ar fi o activitate costisitoare și împovărătoare și susceptibilă să deturneze capacitate organizațională și fonduri de la producții statistice cu o valoare mult mai mare atât pentru UE, cât și pentru Islanda.

               În acest context, având în vedere situația particulară descrisă mai sus, a fost prezentat un text de adaptare prin care Islanda este scutită de obligația de a colecta date care intră în domeniul de aplicare al anexei B.

               Trebuie remarcat faptul că, din motive tehnice, decizia Comitetului mixt înlocuiește întregul text de la punctul 26a din anexa XXI la Acordul privind SEE. Cu toate acestea, Regulamentul (CE) nr. 1099/2008 și scutirea specifică pentru Liechtenstein prevăzută la litera (a) au făcut parte din Acordul privind SEE de la intrarea în vigoare a Deciziei nr. 89/2009 a Comitetului mixt al SEE din 3 iulie 2009.

               3.ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII

               Articolul 1 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 2894/94 al Consiliului privind normele de punere în aplicare a Acordului privind SEE prevede stabilirea de către Consiliu a poziției care urmează să fie adoptată în numele Uniunii cu privire la astfel de decizii, pe baza unei propuneri a Comisiei.

               Comisia prezintă proiectul de decizie a Comitetului mixt al SEE în vederea adoptării acestuia de către Consiliu ca poziție a Uniunii. Comisia speră să poată prezenta acest proiect Comitetului mixt al SEE cât mai devreme posibil.

               2015/0144 (NLE)

               Propunere de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene,
                  în cadrul Comitetului mixt al SEE cu privire la o modificare a anexei XXI (Statistică)
                  la Acordul privind SEE
                  (Statistici privind energia)

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 338 alineatul (1) și articolul 218 alineatul (9),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2894/94 al Consiliului din 28 noiembrie 1994 privind normele de punere în aplicare a Acordului privind Spațiul Economic European
                  2
               , în special articolul 1 alineatul (3),

               având în vedere propunerea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)Acordul privind Spațiul Economic European
                  3
                („Acordul privind SEE”) a intrat în vigoare la 1 ianuarie 1994.

               (2)În temeiul articolului 98 din Acordul privind SEE, Comitetul mixt al SEE poate decide să modifice, printre altele, anexa XXI (Statistică) la Acordul privind SEE.

               (3)Regulamentul (UE) nr. 431/2014 al Comisiei de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1099/2008 al Parlamentului European și al Consiliului
                  4
                trebuie încorporat în Acordul privind SEE.

               (4)Prin urmare, anexa XXI la Acordul privind SEE ar trebui să fie modificată în consecință.

               (5)Poziția Uniunii în cadrul Comitetului mixt al SEE ar trebui să se bazeze pe proiectul de decizie atașat,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii, în cadrul Comitetului mixt al SEE referitoare la propunerea de modificare a anexei XXI (Statistică) la Acordul privind SEE se bazează pe proiectul de decizie a Comitetului mixt al SEE atașat la prezenta decizie.

               Articolul 2

               Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 131, 1.5.2014, p. 1.

                     (2)
                  JO L 305, 30.11.1994, p. 6.

                     (3)
                  JO L 1, 3.1.1994, p. 3.

                     (4)
                  Regulamentul (UE) nr. 431/2014 al Comisiei din 24 aprilie 2014 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1099/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile în domeniul energiei, în ceea ce privește punerea în aplicare a statisticilor anuale privind consumul de energie în gospodăriile populației, JO L 131, 1.5.2014, p. 1.

    ---documentbreak---

               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 9.7.2015
            COM(2015) 328 final
            ANEXĂ
            DECIZIA NR. .../2015 a COMITETULUI MIXT AL SEEde modificare a anexei XXI (Statistică)la Acordul privind SEE
            care însoțește
            propunerea de Decizie a Consiliului
            privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul Comitetului mixt al SEE cu privire la o modificare a anexei XXI (Statistică) la Acordul privind SEE (Statistici privind energia)

               ANEXĂ

                  DECIZIA NR. .../2015
                  A COMITETULUI MIXT AL SEE
                  de modificare a anexei XXI (Statistică)
                  la Acordul privind SEE

               COMITETUL MIXT AL SEE,

               având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European („Acordul privind SEE”), în special articolul 98,

               întrucât:

               (1)Regulamentul (UE) nr. 431/2014 al Comisiei din 24 aprilie 2014 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1099/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile în domeniul energiei, în ceea ce privește punerea în aplicare a statisticilor anuale privind consumul de energie în gospodăriile populației
                  1
                trebuie încorporat în Acordul privind SEE.

               (2)Prin urmare, anexa XXI la Acordul privind SEE ar trebui modificată în consecință,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               În anexa XXI, textul de la punctul 26a [Regulamentul (CE) nr. 1099/2008 al Parlamentului European și al Consiliului] se înlocuiește cu următorul text:

               „32008 R 1099: Regulamentul (CE) nr. 1099/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 octombrie 2008 privind statisticile în domeniul energiei (JO L 304, 14.11.2008, p. 1), astfel cum a fost modificat prin:

               —32013 R 0147: Regulamentul (UE) nr. 147/2013 al Comisiei din 13 februarie 2013 (JO L 50, 22.2.2013, p. 1);

               —32014 R 0431: Regulamentul (UE) nr. 431/2014 al Comisiei din 24 aprilie 2014 (JO L 131, 1.5.2014, p. 1).

               În sensul acestui acord, dispozițiile regulamentului se citesc cu următoarele adaptări:

               (a)Liechtenstein este scutit de obligația de a colecta datele solicitate în temeiul acestui regulament, cu excepția datelor privind importurile și exporturile diverselor produse energetice și privind producerea de energie electrică pentru statisticile anuale în domeniul energiei (anexa B).

               (b)Islanda este scutită de obligația de a declara agregatele definite în anexa B referitoare la defalcări detaliate privind consumul de energie în funcție de tipul de utilizare finală (încălzirea și răcirea încăperilor, încălzirea apei, gătirea alimentelor, aparate electrice și de iluminat, alte utilizări finale) din sectorul rezidențial, așa cum este definită în secțiunea 2.3 din anexa A.”

               Articolul 2

               Textele Regulamentului (UE) nr. 431/2014 în limbile islandeză și norvegiană, care urmează să fie publicate în suplimentul SEE la Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, sunt autentice.

               Articolul 3

               Prezenta decizie intră în vigoare la […], cu condiția să se fi efectuat toate notificările prevăzute la articolul 103 alineatul (1) din Acordul privind SEE*.

                  2Articolul 4

               Prezenta decizie se publică în secțiunea SEE și în suplimentul SEE ale Jurnalului Oficial al Uniunii Europene.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Comitetul mixt al SEE,

                     Președintele

                     Secretarii
                     Comitetului mixt al SEE

                     (1)
                  JO L 131, 1.5.2014, p. 1.

                     (2)
                  [Nu au fost semnalate obligații constituționale.] [Au fost semnalate obligații constituționale.]


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 18.12.2015
            COM(2015) 674 final
            2015/0309(CNS)
            Propunere de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            privind supunerea noii substanțe psihoactive 1-fenil-2-(1-pirolidin-1-il) pentan-1-on (αpirolidinovalerofenon, α-PVP) unor măsuri de control

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.CONTEXTUL PROPUNERII

               Decizia 2005/387/JAI a Consiliului privind schimbul de informații, evaluarea riscurilor și controlul noilor substanțe psihoactive
                  1
                prevede o procedură în trei etape care poate duce la supunerea unei noi substanțe psihoactive unor măsuri de control în întreaga Uniune.

               La data de 3 august 2015, s-a publicat un raport comun al Observatorului European pentru Droguri și Toxicomanie (EMCDAA) și al Europol, elaborat în conformitate cu articolul 5 din Decizia 2005/387/JAI a Consiliului. La data de 15 septembrie 2015, în urma solicitării formulate de Comisie și de șaptesprezece state membre și în temeiul articolului 6 alineatul (1) din decizia Consiliului menționată anterior, Consiliul a solicitat o evaluare a riscurilor generate de consumul, producerea și traficul noii substanțe psihoactive α-PVP, a implicării criminalității organizate, precum și a posibilelor consecințe ale măsurilor de control introduse cu privire la această substanță.

               Riscurile pe care le implică α-PVP au fost evaluate de Comitetul științific al EMCDDA, în conformitate cu dispozițiile articolului 6 alineatele (2), (3) și (4) din decizia Consiliului. La data de 27 noiembrie 2015, președintele Comitetului științific a prezentat Comisiei și Consiliului raportul de evaluare a riscurilor. Principalele rezultate ale evaluării riscurilor sunt următoarele:

               α-PVP este un psihoanaleptic puternic. Substanța detectată în toate cele 28 de state membre, precum și în Turcia și în Norvegia, este în principal importată pe piața UE a drogurilor din China, fiind apoi distribuită în întreaga Europă.

               În total s-au înregistrat 115 decese și 191 de cazuri de intoxicații acute raportate în opt state membre unde s-a detectat α-PVP.

               Nu există informații disponibile sau studii publicate care să evalueze în mod exhaustiv riscurile pentru sănătate asociate α-PVP, și anume toxicitatea cronică și acută, însă observațiile pe animale sugerează efecte similare celor observate în cazul altor analeptice.

               În conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din Decizia 2005/387/JAI a Consiliului, în termen de șase săptămâni de la data primirii raportului de evaluare a riscurilor, Comisia prezintă Consiliului fie o inițiativă privind supunerea noii substanțe psihoactive unor măsuri de control în întreaga Uniune, fie un raport în care își explică opiniile privind motivul pentru care o astfel de inițiativă nu este considerată necesară. În conformitate cu hotărârea Curții de Justiție din data de 16 aprilie 2015 în cauzele conexate C-317/13 și C-679/13, Parlamentul European trebuie să fie consultat înainte de adoptarea unui act întemeiat pe articolul 8 alineatul (1) din Decizia 2005/387/JAI a Consiliului.

               Pe baza constatărilor raportului de evaluare a riscurilor, Comisia consideră că există motive ca această substanță să fie supusă măsurilor de control în întreaga Uniune. În conformitate cu raportul de evaluare a riscurilor, toxicitatea acută a α-PVP poate afecta grav sănătatea persoanelor.

               2.OBIECTIVUL PROPUNERII

               Obiectivul prezentei propuneri de decizie a Consiliului este de a invita statele membre să supună α-PVP măsurilor de control și sancțiunilor penale prevăzute de legislația lor în baza obligațiilor care le revin în temeiul Convenției Organizației Națiunilor Unite din 1971 privind substanțele psihotrope.

               2015/0309 (CNS)

               Propunere de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               privind supunerea noii substanțe psihoactive 1-fenil-2-(1-pirolidin-1-il) pentan-1-on (αpirolidinovalerofenon, α-PVP) unor măsuri de control

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

               având în vedere Decizia 2005/387/JAI a Consiliului din 10 mai 2005 privind schimbul de informații, evaluarea riscurilor și controlul noilor substanțe psihoactive
                  2
               , în special articolul 8 alineatul (3),

               având în vedere inițiativa Comisiei Europene,

               având în vedere avizul Parlamentului European
                  3
               ,

               hotărând în conformitate cu o procedură legislativă specială,

               întrucât:

               (1)Un raport de evaluare a riscurilor privind noua substanță psihoactivă α-PVP a fost elaborat în conformitate cu articolul 6 din Decizia 2005/387/JAI, în cadrul unei sesiuni speciale a Comitetului științific extins al Observatorului European pentru Droguri și Toxicomanie, și a fost transmis ulterior Comisiei și Consiliului la data de 27 noiembrie 2015.

               (2)α-PVP este un psihoanaleptic puternic, cu o structură apropiată de cea a catinonei, a pirovaleronei și a metilendioxipirovaleronului (MDPV), care sunt controlate în temeiul Convenției Organizației Națiunilor Unite din 1971 privind substanțele psihotrope. Substanța a fost detectată în toate cele 28 de state membre, precum și în Turcia și în Norvegia, informațiile obținute în urma confiscărilor și a colectării de eșantioane indicând faptul că este prezentă în principal sub formă de pulbere și de tablete. Informațiile disponibile sugerează faptul că mai multe kilograme de α-PVP sunt importate pe piața drogurilor din UE din China, fiind apoi distribuite în întreaga Uniune. Capacitatea de a produce α-PVP există și în Uniune, deoarece într-un singur stat membru s-au făcut confiscări în două locuri de producție ilegale.

               (3)În total s-au înregistrat 115 decese și 191 de cazuri de intoxicații acute raportate în opt state membre unde s-a detectat α-PVP. În majoritatea cazurilor, consumul de αPV a fost combinat cu alte substanțe farmacologic active, în mod intenționat sau neintenționat. Dacă α-PVP ar deveni disponibilă și utilizată pe scară mai largă, implicațiile pentru sănătatea individuală și pentru cea publică ar putea fi semnificative.

               (4)Datele disponibile sugerează că substanța α-PVP este utilizată de consumatorii de analeptice în locații recreative, precum și de consumatorii de droguri cu risc ridicat, inclusiv de cei care își injectează analeptice și opioide, și că policonsumul de droguri poate fi des întâlnit în rândul acestora. Există date limitate privind prevalența consumului de droguri, consecințele pe termen lung și riscurile sociale asociate substanței.

               (5)Nu există informații disponibile sau studii publicate care să evalueze în mod exhaustiv riscurile pentru sănătate asociate α-PVP, și anume toxicitatea cronică și acută, însă observațiile pe animale sugerează efecte similare celor observate în cazul altor analeptice. Simptomele adverse observate la oameni au fost tahicardia, hipertermia, diaforeza, agitația, convulsiile, confuzia și agresivitatea. Datele din studii neclinice sugerează că α-PVP poate să predispună la abuz și să aibă eventual un potențial de dependență la oameni.

               (6)α-PVP nu are nicio utilizare medicală (umană sau veterinară) stabilită sau recunoscută. În afară de utilizarea sa în materiale analitice de referință și în cercetarea științifică de investigare a caracteristicilor sale chimice, farmacologice și toxicologice ca urmare a apariției sale pe piața drogurilor, nu există niciun indiciu că substanța se utilizează în alte scopuri.

               (7)α-PVP nu face în prezent și nu a făcut obiectul niciunei evaluări la nivelul Organizației Națiunilor Unite și nici nu este prevăzută o astfel de evaluare.

               (8)Cu toate că există un număr limitat de dovezi științifice cu privire la α-PVP, elementele de probă și informațiile referitoare la riscurile pentru sănătate pe care le prezintă această substanță, demonstrate de detectarea sa în cazuri de deces și de intoxicații acute, oferă motive suficiente pentru ca α-PVP să fie supusă unor măsuri de control în întreaga Uniune.

               (9)Întrucât șaisprezece state membre controlează substanța α-PVP în temeiul legislației naționale în conformitate cu obligațiile care decurg din Convenția Organizației Națiunilor Unite din 1971 privind substanțele psihotrope și cinci state membre aplică alte măsuri legislative pentru a o controla, supunerea acestei substanțe unor măsuri de control în întreaga Uniune ar contribui la evitarea apariției unor obstacole în ceea ce privește asigurarea respectării legii și cooperarea judiciară la nivel transfrontalier, precum și la protejarea împotriva riscurilor pe care le pot genera disponibilitatea și consumul acesteia,

               (10)

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Noua substanță psihoactivă 1-fenil-2-(1-pirolidin-1-il) pentan-1-on (α-pirolidinovalerofenon, α-PVP) se supune unor măsuri de control în întreaga Uniune.

               Articolul 2

               Până la data de [un an de la data publicării prezentei decizii], statele membre iau măsurile necesare, în conformitate cu legislația lor națională, pentru a supune substanța α-PVP măsurilor de control și sancțiunilor penale prevăzute în legislația lor, în conformitate cu obligațiile care le revin în temeiul Convenției Organizației Națiunilor Unite din 1971 privind substanțele psihotrope.

               Articolul 3

               Prezenta decizie intră în vigoare în a […] zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 127, 20.5.2005, p. 32.

                     (2)
                  JO L 127, 20.5.2005, p. 32.

                     (3)
                  JO C , , p. .


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 3.8.2017
            COM(2017) 412 final
            2017/0184(NLE)
            Propunere de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            privind semnarea, în numele Uniunii Europene și al statelor membre ale acesteia, și aplicarea cu titlu provizoriu a Protocolului la Acordul de parteneriat și cooperare dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Kârgâzstan, pe de altă parte, pentru a ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană

               EXPUNERE DE MOTIVE

               Acordul de parteneriat și cooperare dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Kârgâzstan, pe de altă parte, denumit în continuare „acordul”, a fost semnat la Bruxelles la 9 februarie 1995 și a intrat în vigoare la 1 iulie 1999.

               Potrivit actului său de aderare, Croația se angajează să adere la acordurile internaționale semnate sau încheiate de Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, prin intermediul unui protocol la acordurile respective.

               Prin Decizia Consiliului din 14 septembrie 2012
                  1
               , Comisia a fost autorizată să deschidă negocieri cu țările terțe în cauză pentru a încheia protocoalele relevante. Negocierile cu Republica Kârgâzstan s-au încheiat cu succes, prin schimb de note verbale.

               Prin protocolul propus, Republica Croația este inclusă în calitate de parte contractantă la acord, iar Uniunea se angajează să furnizeze versiunea autentică a acordului în limba croată.

               Comisia consideră că rezultatele negocierilor sunt satisfăcătoare și propune semnarea și încheierea protocolului. Prin propunerea atașată, Comisia solicită Consiliului să autorizeze semnarea protocolului în numele Uniunii Europene și al statelor membre ale acesteia.

               2017/0184 (NLE)

               Propunere de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               privind semnarea, în numele Uniunii Europene și al statelor membre ale acesteia, și aplicarea cu titlu provizoriu a Protocolului la Acordul de parteneriat și cooperare dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Kârgâzstan, pe de altă parte, pentru a ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 207 și 209, coroborate cu articolul 218 alineatul (5),

               având în vedere Actul de aderare a Republicii Croația, în special articolul 6 alineatul (2),

               având în vedere propunerea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)În conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din Actul de aderare a Croației, aderarea Croației la Acordul de parteneriat și cooperare dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Kârgâzstan, pe de altă parte („acordul”)
                  2
                se aprobă prin intermediul unui protocol la acord. În conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din Actul de aderare, în cazul acestei aderări se aplică o procedură simplificată, prin care Consiliul, hotărând în unanimitate în numele statelor membre, încheie un protocol cu țările terțe în cauză.

               (2)La data de 14 septembrie 2012, Consiliul a autorizat Comisia să deschidă negocieri cu Republica Kârgâzstan în vederea adaptării acordului
                  3
               . Negocierile s-au încheiat cu succes, prin schimb de note verbale.

               (3)Prin urmare, protocolul ar trebui semnat în numele Uniunii și al statelor membre ale acesteia, sub rezerva încheierii sale la o dată ulterioară.

               (4)Pentru a asigura aplicarea sa eficientă, protocolul ar trebui să se aplice cu titlu provizoriu de la data aderării Croației la Uniune,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Semnarea, în numele Uniunii și al statelor membre ale acesteia, a Protocolului la Acordul de parteneriat și cooperare dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Kârgâzstan, pe de altă parte, pentru a ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană, se aprobă în numele Uniunii și al statelor membre ale acesteia, sub rezerva încheierii protocolului menționat.

               Textul protocolului este atașat la prezenta decizie.

               Articolul 2

               Secretariatul General al Consiliului stabilește instrumentul prin care se acordă puteri depline pentru semnarea protocolului, sub rezerva încheierii sale, persoanei (persoanelor) indicate de negociatorul protocolului.

               Articolul 3

               Până la intrarea sa în vigoare, protocolul se aplică cu titlu provizoriu, în conformitate cu articolul 4 alineatul (3) din protocol, de la data de 1 iulie 2013.

               Articolul 4

               Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)
                  Decizia Consiliului de autorizare a deschiderii de negocieri pentru adaptarea acordurilor semnate sau încheiate de Uniunea Europeană sau de Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia cu una sau mai multe țări terțe sau cu organizații internaționale, având în vedere aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană (documentul nr. 13351/12 al Consiliului, cu acces LIMITAT).

                     (2)
                  Decizia 1999/491/CE, CECO, Euratom a Consiliului și a Comisiei din 12 mai 1999 privind încheierea Acordului de parteneriat și cooperare dintre Comunitățile Europene și statele membre, pe de o parte, și Republica Kârgâză, pe de altă parte (JO L 196, 28.7.1999, p. 48).

                     (3)
                  Decizia Consiliului de autorizare a deschiderii de negocieri pentru adaptarea acordurilor semnate sau încheiate de Uniunea Europeană sau de Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia cu una sau mai multe țări terțe sau cu organizații internaționale, având în vedere aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană (documentul nr. 13351/12 al Consiliului, cu acces LIMITAT).

    ---documentbreak---

               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 3.8.2017
            COM(2017) 412 final
            ANEXĂ
            la
            Propunerea de decizie a Consiliului
            privind semnarea, în numele Uniunii Europene și al statelor membre ale acesteia, și aplicarea cu titlu provizoriu a Protocolului la Acordul de parteneriat și cooperare dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Kârgâzstan, pe de altă parte, pentru a ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană

               PROTOCOL
                  LA ACORDUL DE PARTENERIAT ȘI COOPERARE
                  DINTRE COMUNITĂȚILE EUROPENE
                  ȘI STATELE MEMBRE ALE ACESTORA, PE DE O PARTE,
                  ȘI REPUBLICA KÂRGÂZSTAN, PE DE ALTĂ PARTE,
                  PENTRU A ȚINE SEAMA DE ADERAREA
                  REPUBLICII CROAȚIA LA UNIUNEA EUROPEANĂ

               REGATUL BELGIEI,

               REPUBLICA BULGARIA,

               REPUBLICA CEHĂ,

               REGATUL DANEMARCEI,

               REPUBLICA FEDERALĂ GERMANIA,

               REPUBLICA ESTONIA,

               IRLANDA,

               REPUBLICA ELENĂ,

               REGATUL SPANIEI,

               REPUBLICA FRANCEZĂ,

               REPUBLICA CROAȚIA,

               REPUBLICA ITALIANĂ,

               REPUBLICA CIPRU,

               REPUBLICA LETONIA,

               REPUBLICA LITUANIA,

               MARELE DUCAT AL LUXEMBURGULUI,

               UNGARIA,

               REPUBLICA MALTA,

               REGATUL ȚĂRILOR DE JOS,

               REPUBLICA AUSTRIA,

               REPUBLICA POLONĂ,

               REPUBLICA PORTUGHEZĂ,

               ROMÂNIA,

               REPUBLICA SLOVENIA,

               REPUBLICA SLOVACĂ,

               REPUBLICA FINLANDA,

               REGATUL SUEDIEI,

               REGATUL UNIT AL MARII BRITANII ȘI IRLANDEI DE NORD,

               părți contractante la Tratatul privind Uniunea Europeană, la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și la Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, denumite în continuare „statele membre”,

               UNIUNEA EUROPEANĂ, denumită în continuare „Uniunea”, și

               COMUNITATEA EUROPEANĂ A ENERGIEI ATOMICE,

                  pe de o parte,

               ȘI

               REPUBLICA KÂRGÂZSTAN,

                  pe de altă parte,

               denumite în continuare, colectiv, „părțile contractante”,

               ÎNTRUCÂT Acordul de parteneriat și cooperare dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Kârgâzstan, pe de altă parte, denumit în continuare „acordul”, a fost semnat la Bruxelles la 9 februarie 1995;

               ÎNTRUCÂT Tratatul privind aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană a fost semnat la Bruxelles la 9 decembrie 2011;

               ÎNTRUCÂT, în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Actul privind condițiile de aderare a Republicii Croația, precum și adaptările la Tratatul privind Uniunea Europeană, la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și la Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, aderarea acestei țări la acord se aprobă prin încheierea unui protocol la acord;

               ȚINÂND SEAMA de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană la 1 iulie 2013,

               CONVIN după cum urmează:

               ARTICOLUL 1

               Republica Croația aderă în calitate de parte la Acordul de parteneriat și cooperare dintre Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Kârgâzstan, pe de altă parte. De asemenea, Republica Croația adoptă și ia act, în același mod ca și celelalte state membre ale Uniunii, de textele acordului, de declarațiile comune și de declarațiile și de schimburile de scrisori anexate la actul final semnat la aceeași dată.

               ARTICOLUL 2

               Uniunea Europeană transmite statelor sale membre și Republicii Kârgâzstan, în timp util după semnarea prezentului protocol, versiunea în limba croată a acordului. Sub rezerva intrării în vigoare a prezentului protocol, versiunea lingvistică menționată în prima teză a prezentului articol devine autentică în aceleași condiții ca și versiunile acordului în limbile bulgară, cehă, daneză, engleză, estonă, finlandeză, franceză, germană, greacă, italiană, letonă, lituaniană, maghiară, malteză, neerlandeză, polonă, portugheză, română, slovacă, slovenă, spaniolă, suedeză, kârgâză și rusă.

               ARTICOLUL 3

               Prezentul protocol face parte integrantă din acord.

               ARTICOLUL 4

               (1)
                     Prezentul protocol este aprobat de părțile contractante în conformitate cu procedurile fiecăreia. Părțile contractante își notifică reciproc finalizarea procedurilor necesare în acest scop. Instrumentul de aprobare se depune la Secretariatul General al Consiliului Uniunii Europene.

               (2)
                     Prezentul protocol intră în vigoare în prima zi a lunii care urmează datei de depunere a ultimului instrument de aprobare.

               (3)
                     Până la intrarea sa în vigoare, prezentul protocol se aplică cu titlu provizoriu de la data de 1 iulie 2013.

               ARTICOLUL 5

               Prezentul protocol este întocmit în dublu exemplar în limbile bulgară, cehă, croată, daneză, engleză, estonă, finlandeză, franceză, germană, greacă, italiană, letonă, lituaniană, maghiară, malteză, neerlandeză, polonă, portugheză, română, slovacă, slovenă, spaniolă, suedeză, kârgâză și rusă, fiecare dintre aceste texte fiind în egală măsură autentic.

               DREPT CARE, subsemnații plenipotențiari, pe deplin autorizați în acest scop,

               semnează prezentul protocol.

               Încheiat la …, la ...

               PENTRU UNIUNEA EUROPEANĂ, COMUNITATEA EUROPEANĂ A ENERGIEI ATOMICE ȘI STATELE MEMBRE,

               PENTRU REPUBLICA KÂRGÂZSTAN,


Anunţ juridic important

|

52009PC0254

Propunere de decizie a Consiliului privind Anul european al voluntariatului (2011) {SEC(2009)725}  /* COM/2009/0254 final - CNS 2009/0072 */

	[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |Bruxelles, 3.6.2009COM(2009) 254 final2009/0072 (CNS)Propunere deDECIZIE A CONSILIULUIprivind Anul european al voluntariatului (2011) {SEC(2009)725}EXPUNERE DE MOTIVE1. IntroducereVoluntariatul constituie o expresie esențială a participării civice și a democrației, care pune în practică valori europene cum ar fi spiritul de solidaritate și de nediscriminare și contribuie la dezvoltarea armonioasă a societăților noastre. El joacă un rol important în sectoare la fel de variate cât și de diverse, cum sunt educația, tineretul, cultura, sportul, mediul, sănătatea, asistența socială, protecția consumatorilor, ajutorul umanitar, politica de dezvoltare, cercetarea, egalitatea de șanse și relațiile externe. În același timp, voluntariatul prezintă, de asemenea, o ocazie importantă de a învăța, deoarece implicarea în activități voluntare oferă cetățenilor competențe noi și le sporește sentimentul de apartenență socială.Prin urmare, voluntariatul prezintă beneficii duble: el contribuie atât la coeziunea socială a societății, prin rezultatele pe pare le obține și prin elanurile de solidaritate pe care le creează, cât și la ameliorarea competențelor voluntarilor și la dezvoltarea personală a acestora. Aceste duble beneficii contribuie în mod efectiv la agenda socială a Uniunii Europene, care își propune să creeze mai multe oportunități pentru cetățenii UE, să îmbunătățească accesul la servicii de calitate și să manifeste solidaritate cu cei care sunt afectați negativ de schimbări. În perioade economice dificile, este și mai important ca Uniunea Europeană să recunoască meritele voluntariatului. În plus, dintr-o perspectivă internațională, voluntariatul este o expresie a solidarității cu lumea aflată în proces de dezvoltare și o recunoaștere a interdependenței tuturor comunităților într-o lume tot mai globalizată.Europa deține o tradiție solidă în materie de voluntariat, deseori bazată pe apartenența la organizații ale societății civile. În ultimele decenii, participarea civică a suferit modificări semnificative datorită evoluției societăților către un grad mai ridicat de individualism și a pus un mai mare accent pe valorile de autonomie și de exprimare individuală. Aceasta constituie o provocare pentru voluntariat, deoarece în prezent sectorul trebuie să se adapteze la tipuri și forme noi de participare, caracterizate deseori printr-un angajament selectiv, pe termen scurt. La nivel național, statele membre și alte părți interesate trebuie să își modernizeze politicile și infrastructura pentru a permite mai multor cetățeni să se ofere voluntari în moduri și în momente diferite din viața lor. Există nevoia de a dezvolta voluntariatul sprijinit de angajatori, de a găsi noi căi pentru a implica tineretul și de a învăța cum să se elibereze potențialul deținut de cetățenii mai vârstnici.Un An european al voluntariatului va căuta să promoveze un dialog mai profund și mai structurat și un schimb de bune practici în acest domeniu între autorități și celelalte părți interesate din statele membre. El va contribui astfel la ameliorarea condițiilor de desfășurare a voluntariatului în Uniunea Europeană.2. Un An european al voluntariatului2.1. Provocări și oportunitățiStatele membre ale Uniunii Europene sunt deținătoarele unei mari diversități de tradiții, percepții, culturi și cadre juridice în materie de voluntariat. Cu toate acestea, în ciuda diferențelor dintre situațiile naționale, peste tot în Europa, cetățenii se oferă voluntari esențial pentru aceleași valori și motive de bază. Pentru ei este importantă ajutorarea altora, iar pentru societate beneficiile sunt clare. Activitățile voluntare diminuează rasismul și prejudiciile și contribuie la dialogul intercultural și interconfesional. Voluntariatul include toate categoriile de vârste și posedă, prin urmare, capacitatea de a încuraja solidaritatea între generații. Participarea activă a tineretului la viața societății poate fi încurajată prin voluntariat. Acesta prezintă, de asemenea, un mare potențial atunci când este vorba de promovarea îmbătrânirii active și de abordarea schimbărilor demografice deoarece oferă ocazia utilizării experienței persoanelor în vârstă în folosul societății.Întreprinderile sunt interesate de sprijinirea activităților voluntare, deseori în cadrul strategiilor lor de responsabilitate socială a întreprinderilor. Prin dimensiunea sa educativă și prin competențele pe care le oferă, voluntariatul ameliorează șansele de angajare ale cetățenilor. El poate constitui, de asemenea, o cale către angajarea în muncă în perioadele de șomaj, ajutând cetățenii să evite marginalizarea, definind profilul acestora în calitate de căutători de locuri de muncă și înlesnind reintegrarea lor pe piața muncii. Acest lucru este apreciabil îndeosebi acum când societățile se confruntă cu consecințele crizei economice actuale.Dar, pe măsură ce societatea evoluează, același lucru se petrece și cu exigențele impuse cetățenilor în materie de educație, de carieră profesională și de timpul pe care aceștia pot să-l dedice familiilor și activităților lor recreative. Aceste schimbări se repercutează asupra timpului pe care cetățenii îl pot acorda voluntariatului, asupra momentului și modului în care aceștia doresc să se ofere ca voluntari și asupra așteptărilor acestora în raport cu organizațiile pe care se oferă să le ajute. Autoritățile competente și organizațiile societății civile din toate statele membre se confruntă, în proporții diferite, cu aceleași provocări de a încuraja mai mulți cetățeni să se ofere voluntari, de a le facilita contribuția și de a asigura standarde corespunzătoare pentru activitățile desfășurate. Trebuie create stimulente adecvate pentru persoane individuale și pentru întreprinderi. Trebuie să se obțină un echilibru corespunzător între atingerea unui nivel mai ridicat de profesionalism și conservarea libertății și flexibilității care constituie caracteristicile atât de apreciate ale sectorului. În toate statele membre există, de asemenea, bariere reale în calea obținerii impactului pozitiv potențial al voluntariatului, cum sunt lipsa de sensibilizare, de informare și de sisteme ajutătoare (formare, etc.), dispozițiile legale disuazive, programele de schimburi internaționale limitate și absența unui statut legal.Organizațiile europene de voluntari sunt conștiente de faptul că voluntarii dețin competențe și calificări care nu corespund întotdeauna cu necesitățile țărilor în curs de dezvoltare. Totuși, atunci când s-a avut grijă să se coordoneze competențele și experiența voluntarilor cu nevoile de dezvoltare ale unui anumit grup sau ale unei anumite comunități, voluntarii sunt deseori capabili să contribuie în mod semnificativ la ameliorarea calității vieții comunității respective sau să deschidă o gamă mai largă de posibilități într-o lume din ce în ce mai globalizată.Voluntariatul este departe de a-și fi împlinit întregul său potențial. Deși 3 europeni din 10 participă în mod activ la activități benevole, aproape 8 europeni din 10 consideră că ajutorarea altora constituie un aspect important în viața lor. Diferența dintre voluntarii efectivi și cei potențiali este și mai semnificativă în rândul tinerei generații. deși numai 16% din tinerii europeni sunt angajați în activități voluntare, aproape 3 din 4 sunt în favoarea multiplicării programelor de promovare a activităților voluntare. Diferențele importante între țări atestă atât existența unei necesități cât și și a unui potențial de învățare reciprocă. Un potențial real poate, de asemenea, fi deblocat prin sporirea mobilității voluntarilor în cadrul Uniunii Europene.Prin urmare, avem nevoie să facilităm învățarea reciprocă și sensibilizarea în toată Europa pentru a încuraja profesionalizarea acestui domeniu, astfel încât statele membre și societatea civilă să poată face față cu succes provocărilor mai-sus menționate. Aceasta va permite deblocarea potențialului activităților voluntare în Europa și va crește capacitatea de realizare a obiectivelor sociale ale Uniunii.2.2. Obiective și activitățiÎn conformitate cu agenda socială reînnoită a UE, scopul general al Anului european va fi acela de a încuraja și sprijini - îndeosebi prin schimburile de experiență și de bune practici - eforturile depuse de statele membre, de autoritățile locale și regionale și de societatea civilă pentru a crea condiții favorabile voluntariatului în Uniunea Europeană. Sunt propuse patru obiective:1.  Eforturile în favoarea creării unui mediu propice voluntariatului în UE – pentru a instaura voluntariatul ca făcând parte din promovarea participării civice și a activităților interpersonale într-un context comunitar;2.  Abilitarea organizațiilor de voluntari și ameliorarea calității voluntariatului – pentru a facilita voluntariatul și a încuraja activitatea în rețea, mobilitatea, cooperarea și sinergiile între organizațiile de voluntari și alte sectoare într-un context comunitar;3.  Recompensarea și recunoașterea activităților de voluntariat – pentru a încuraja stimularea adecvată a cetățenilor, societăților și organizațiilor de promovare a voluntariatului și a dobândi o recunoaștere mai sistematică a voluntariatului de către responsabili politici, organizații ale societății civile și angajatori pentru aptitudinile și competențele câștigate prin intermediul voluntariatului.4.  Sensibilizarea cu privire la valoarea și importanța voluntariatului – pentru a spori sensibilizarea generală cu privire la importanța voluntariatului ca o expresie a participării civice și un exemplu de activitate interpersonală care contribuie la preocupările comune ale tuturor statelor membre, astfel cum sunt dezvoltarea armonioasă a societății și coeziunea economică.În conformitate cu aceste obiective, activitățile Anului se vor concentra la nivel european asupra schimburilor de bune practici și asupra măsurilor de comunicare și de sensibilizare, cum sunt evenimentele deosebit de popularizate implicând toate părțile interesate. Activități similare se vor desfășura în statele membre prin intermediul structurilor de coordonare naționale. Un aspect important va consta în mobilizarea organizațiilor de voluntari și a altor părți interesate pentru lansarea și desfășurarea proiectelor de-a lungul Anului.Voluntariatul constituie partea centrală a mai multor programe comunitare care promovează, în esență, mobilitatea voluntarilor, precum programul „Tineretul în acțiune” – îndeosebi prin intermediul Serviciului European de Voluntariat – „Programul pentru învățare de-a lungul vieții” și programul „Europa pentru cetățeni”. Organizațiile active în acest sector primesc, de asemenea, sprijinul UE în domeniul ajutorului umanitar, al politicii de dezvoltare, al drepturilor omului, al sănătății, al mediului și al protecției consumatorilor. Prin urmare, această propunere este construită pe eforturile de mobilizare depuse în cadrul programelor UE, care vor constitui mijloace importante de implementare a Anului. Planurile de comunicare și de sensibilizare din cursul anului vor fi completate printr-un volum important de proiecte concrete legate de voluntariat în numeroase domenii. Toate aceste proiecte (și programele care le susțin) vor beneficia de vizibilitatea suplimentară pe care le-o va conferi eticheta „Anului european al voluntariatului” și de campania publică de sensibilizare.3. ConsultăriComisia ia în considerare de câtva timp încoace rolul sporit pe care l-ar putea juca Europa în domeniul voluntariatului. Serviciul European de Voluntariat a fost creat în 1996. Începând cu 2002, voluntariatul a constituit un aspect central al politicii pentru tineret și unul din obiectivele comune stabilite în cadrul metodei deschise de coordonare privind politicile pentru tineret. În aprilie 2006, Comisia a consultat, de asemenea, Comitetul Economic și Social European cu privire la orientarea viitoare a voluntariatului. În avizul său din decembrie 2006[1], Comitetul a recomandat organizarea, la nivel european, de acțiuni de sensibilizare cu privire la importanța voluntariatului. Această idee a cunoscut o largă adeziune din partea principalelor părți interesate și a Parlamentului European, care a adoptat o rezoluție[2] în acest sens în iulie 2008, cerând ca 2011 să fie proclamat „Anul european al voluntariatului”.Comisia a purtat, în mod regulat, discuții deschise și transparente cu principalele părți interesate privind această inițiativă. În plus, mai multe consultări recente au fost consacrate problemelor legate de voluntariat:-  consultări privind programele actuale ale Comisiei în materie de cetățenie activă, de tineret, de cultură precum și de învățare de-a lungul vieții (educație și formare),-  procesul de consultare organizat în toamna anului 2008 în contextul pregătirii noului cadru european pentru cooperare în domeniul politicii pentru tineret.Reiese din aceste consultări că o propunere privind Anul european al voluntariatului ar fi bine întâmpinată de toate părțile interesate. Părțile interesate au subliniat potențialul proclamării unui an european de acest gen, din punctul de vedere al comunicării și al mobilizării și au oferit sugestii utile pentru scopul și conceperea acestei inițiative. Rezultatele consultării părților interesate au fost folosite pentru definirea obiectivelor și a punctelor de acțiune ale Anului european. Perioada precedentă Anului european va oferi unei game largi de părți interesate ocazii suplimentare de a contribui la conceperea și la pregătirea acestuia.4. Pertinența instrumentului propus, subsidiaritatea și valoarea adăugată a intervenției Uniunii EuropeneUniunea Europeană dispune de o competență limitată în domeniul voluntariatului și acțiunea sa ar trebui să se limiteze la sprijinirea eforturilor statelor membre. Un An european al voluntariatului, a cărui organizare respectă principiul subsidiarității, constituie un mijloc adecvat de a aborda provocările mai sus menționate.Schimburile de informații și sensibilizarea cu privire la potențialul unei mai bune utilizări a voluntariatului ca formă de participare civică vor ajuta Uniunea Europeană să-și atingă obiectivele, care consistă în ridicarea nivelului de trai și a calității vieții, contribuția la un nivel ridicat de ocupare a forței de muncă, ameliorarea coeziunii sociale și combaterea excluziunii sociale.Pentru realizarea obiectivelor dorite, precum și a obiectivelor comunitare mai sus menționate, este necesar să se adopte măsuri coerente care să implice persoane din toate grupurile de vârstă și care să reflecteze natura multidimensională a voluntariatului, dincolo de aspectele legate de educație sau incluziune socială. Cu toate acestea, Tratatul nu prevede în mod explicit puterile care să sprijine această acțiune. Prin urmare, Comisia propune ca Anul european al voluntariatului să se fondeze pe articolul 308 din Tratat, conform căruia Consiliul poate adopta măsurile adecvate, acționând în unanimitate la propunerea Comisiei și după consultarea Parlamentului European.Anul european va fi pus în aplicare în strânsă colaborare cu statele membre, Parlamentul European, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor și cu organizații ale societății civile la diferite niveluri.Obiectivele propunerii nu pot fi realizate în suficientă măsură numai prin acțiunea statelor membre, deoarece o acțiune întreprinsă numai la scară națională nu permite recoltarea avantajelor oferite de schimburile la nivel comunitar, sub forma împărtășirii experiențelor și a bunelor practici între statele membre. O coordonare la nivel comunitar adaugă o dimensiune europeană și contribuie la sporirea impactului Anului european în termeni de sensibilizare, de popularitate și de schimburi transnaționale de idei și de bune practici.Anul european al voluntariatului poate genera dezbateri pe teme politice, încuraja învățarea reciprocă în cadrul organizațiilor de voluntari pentru dezvoltare și stimula schimburile de bune practici între statele membre pentru a crea condiții favorabile voluntariatului, acolo unde dorința cetățenilor de a se consacra unor activități benevole este însoțită de o mai mare facilitate de acces la respectivele activități, în condiții mai bune.Anul european va sensibiliza opinia publică cu privire la utilitatea voluntariatului pentru încurajarea coeziunii sociale și ameliorarea șanselor de angajare ale cetățenilor. În acest sens, el abordează problemele cu care se confruntă toate statele membre. Acesta va întări sentimentul de apartenență și de devotament al cetățenilor față de societate la toate nivelurile –local, regional, național și european. Prin schimburile de idei și cooperarea transnațională, Anul european va pune în lumină legătura între angajamentul voluntar la nivel local și semnificația sa într-un context european mai larg.Prin participarea lor la Anul european, voluntarii, organizațiile de voluntari și alte părți interesate la nivel local, regional, național și european vor avea un mai mare impact și vor dobândi o recunoaștere mai largă a eforturilor lor. Anul va genera un volum important de activități și va contribui, prin urmare, la sporirea impactului politicilor existente în materie de voluntariat.5. Buget și punere în aplicareComisia va aplica decizia la nivel comunitar. Statele membre vor fi implicate îndeaproape în punerea în aplicare a Anului prin organismele lor de coordonare naționale care vor beneficia de cofinanțare comunitară. Comisia va stabili, de asemenea, reuniuni cu coordonatorii naționali pentru coordonarea punerii în aplicare. Având în vedere bugetul redus, propunerea nu prevede participarea unui comitet oficial la punerea în aplicare a activităților.La nivel comunitar, Parlamentul European, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor se vor asocia activităților organizate în cadrul Anului european.Bugetul Anului european 2011 va fi de 6 000 000 EUR. În plus, Comisia propune alocarea sumei de 2 000 000 EUR pentru desfășurarea activităților de pregătire, în cadrul proiectului preliminar de buget pentru anul 2010.2009/0072 (CNS)Propunere deDECIZIE A CONSILIULUIprivind Anul european al voluntariatului (2011)CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 308,având în vedere propunerea Comisiei[3],având în vedere avizul Parlamentului European[4],întrucât:(1) Comunitatea și statele membre vizează promovarea dezvoltării resurselor umane în vederea asigurării unui nivel ridicat de ocupare a forței de muncă și a combaterii excluziunii sociale .(2) În conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (q) din Tratat, Comunitatea contribuie la un învățământ și o formare de calitate.(3) Voluntariatul constituie o experiență de învățare neformală, care permite atât dobândirea de aptitudini și de competențe profesionale, cât și realizarea unei forme importante de participare civică activă. Acțiunile desfășurate de către voluntarii de toate vârstele sunt esențiale pentru promovarea democrației, unul din principiile fondatoare ale Uniunii Europene și contribuie la dezvoltarea resurselor umane și la coeziunea socială.(4) În societățile cu evoluție rapidă, este necesar să se asigure eficacitatea infrastructurilor de sprijin pentru voluntari, pentru a permite participare a unui număr cât mai mare de persoane la activitățile benevole. Prin urmare, este important să fie sprijinite învățarea reciprocă și schimbul de bune practici la nivel comunitar.(5) Conferința interguvernamentală din 1997 a adoptat declarația 38 privind voluntariatul[5], anexată la actul final al Tratatului de la Amsterdam și a recunoscut contribuția importantă a activităților voluntare la dezvoltarea solidarității sociale.(6) În comunicarea sa din iunie 1997 privind promovarea rolului asociațiilor și al fundațiilor în Europa[6], Comisia a evidențiat trei aspecte ale fundațiilor și organizațiilor de voluntari: aspectul economic al creării locurilor de muncă, aspectul social al participării la definirea politicilor sociale, contribuind prin aceasta la progresul social și aspectul politic, de consolidare a democrației, a cetățeniei și a participării civice.(7) Ca urmare a publicării Cărții Albe pentru Tineret[7] în 2001, în 2002 statele membre au recunoscut voluntariatul ca un aspect fundamental al politicii privind tineretul și au stabilit obiective comune pentru activitățile voluntare ale tinerilor în cadrul metodei deschise de coordonare privind tineretul[8].(8) În decembrie 2006, Comitetul Economic și Social European a cerut Comisiei Europene „să procedeze la proclamarea unui An al Voluntarilor și să publice cât mai repede o Carte Albă privind activitățile voluntare și cetățenia activă în Europa”[9].(9) În martie 2008 Parlamentul European a adoptat un raport privind contribuția voluntariatului la coeziunea economică și socială, prin care încuraja statele membre, precum și autoritățile locale și regionale să recunoască valoarea voluntariatului în cadrul promovării coeziunii economice și sociale[10].(10) În iulie 2008, Parlamentul European a adoptat o declarație scrisă cerând proclamarea unui An european al voluntariatului în 2011[11].(11) La 20 noiembrie 2008, Consiliul a adoptat o recomandare privind mobilitatea tinerilor voluntari în Europa, care vizează sporirea voluntariatului transfrontalier al tinerilor în cadrul Uniunii Europene[12].(12) Voluntariatul este vizat de mai multe programe comunitare care promovează, în esență, mobilitatea voluntarilor, precum Serviciul European de Voluntariat din cadrul programului „Tineretul în acțiune”, programul pentru învățare de-a lungul vieții și programul „Europa pentru cetățeni”.(13) Există o mare varietate de activități voluntare în ansamblul Europei, care ar trebui păstrate și dezvoltate în continuare.(14) Voluntariatul este susceptibil de a contribui la dezvoltarea armonioasă a societăților europene. Activitățile voluntare constituie o experiență bogată de învățare neformală care ameliorează capacitățile și competențele profesionale, contribuie la capacitatea de ocupare a forței de muncă și la spiritul de solidaritate, dezvoltă aptitudinile relaționale, facilitează integrarea în societate și încurajează participarea civică.(15) În ciuda acestora, potențialul voluntariatului nu este încă pe deplin realizat. Un An european al voluntariatului va oferi ocazia de a demonstra, într-un context european, că voluntariatul sporește participarea civică. Acesta va contribui la întărirea sentimentului de apartenență și de devotament al cetățenilor față de societate la toate nivelurile –local, regional, național și european.(16) Anul 2011 va marca cea de-a zecea aniversare a Anului Internațional al Voluntarilor Națiunilor Unite, în 2001.(17) Prezenta decizie stabilește un pachet financiar care constituie principala referință pentru autoritatea bugetară, în sensul punctului 37 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară[13].(18) Obiectivele Anului european propus nu pot fi realizate integral la nivel de state membre, în special din cauza necesității unui schimb transnațional de informații și a difuzării bunelor practici la scară comunitară, putând fi astfel, având în vedere dimensiunile acțiunii propuse, realizate mai bine la nivel comunitar. Prezenta decizie nu depășește ceea ce este necesar pentru a îndeplini aceste obiective, în conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat la articolul 5 din Tratatul CE.ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:Articolul 1ObiectAnul 2011 este desemnat „Anul european al voluntariatului” (denumit în continuare „Anul european”).Articolul 2ObiectiveScopul general al Anului european este acela de a încuraja și sprijini - îndeosebi prin schimburile de experiență și de bune practici - eforturile depuse de statele membre, de autoritățile locale și regionale și de societatea civilă pentru a crea condiții favorabile voluntariatului în Uniunea Europeană.Obiectivele Anului european sunt următoarele:1. Eforturile în favoarea creării unui mediu propice voluntariatului în UE – pentru a instaura voluntariatul ca făcând parte din promovarea participării civice și a activităților interpersonale într-un context comunitar;2. Abilitarea organizațiilor de voluntari și ameliorarea calității voluntariatului – pentru a facilita voluntariatul și a încuraja activitatea în rețea, mobilitatea, cooperarea și sinergiile între organizațiile de voluntari și alte sectoare într-un context comunitar;3. Recompensarea și recunoașterea activităților de voluntariat – pentru a încuraja stimularea adecvată a cetățenilor, societăților și organizațiilor de promovare a voluntariatului și a dobândi o recunoaștere mai sistematică a voluntariatului, la nivel comunitar și în statele membre, de către responsabili politici, organizații ale societății civile și angajatori pentru aptitudinile și competențele câștigate prin intermediul voluntariatului.4. Sensibilizarea cu privire la valoarea și importanța voluntariatului – pentru a spori sensibilizarea generală cu privire la importanța voluntariatului ca o expresie a participării civice care contribuie la preocupările comune ale tuturor statelor membre, astfel cum sunt dezvoltarea armonioasă a societății și coeziunea economică.Articolul 3Inițiativele implicate1. Măsurile care trebuie luate pentru a se atinge obiectivele stabilite la articolul 2 includ următoarele inițiative realizate la nivel comunitar, național, regional sau local, legate de obiectivele Anului european:-  schimburi de experiență și de bune practici;-  difuzarea rezultatelor studiilor și lucrărilor de cercetare în domeniu-  conferințe, manifestări și inițiative care să promoveze dezbateri și să sensibilizeze opinia publică cu privire la importanța și la valoarea voluntariatului și să omagieze eforturile depuse de voluntari;-  campanii de informare și promovare pentru a difuza mesajele-cheie.2. Detaliile inițiativelor menționate la alineatul (1) sunt stabilite în anexă.Articolul 4Cooperarea cu statele membreFiecare stat membru numește un organism însărcinat cu organizarea participării sale la Anul european de(numit în continuare: organism național de coordonare). Acesta informează Comisia cu privire la desemnarea respectivă în termen de o lună de la adoptarea prezentei decizii.Fiecare stat membru se asigură că organismul mai sus menționat asociază în mod corespunzător o gamă largă de părți interesate la nivel național, regional și local.Organismul național de coordonare este însărcinat cu stabilirea programelor/acțiunilor și priorităților naționale pentru Anul european, în conformitate cu obiectivele enumerate la articolul 2 și potrivit specificațiilor din anexă.Articolul 5Coordonare la nivel comunitar și punere în aplicareComisia convoacă reuniuni ale coordonatorilor naționali pentru a coordona punerea în aplicare a Anului european și pentru a schimba informații cu privire la punerea în aplicare a acestuia la nivel național.Comisia convocă, de asemenea, reuniuni ale părților interesate și ale reprezentanților organizațiilor sau organismelor europene active în domeniul voluntariatului pentru a o sprijini la punerea în aplicare a Anului european la nivel comunitar.Comisia aplică prezenta decizie la nivel comunitar.Statele membre, Parlamentul European, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor sunt asociate la activitățile organizate în cadrul Anului european.Articolul 6Dispoziții financiare1. Pentru măsurile de amploare comunitară prevăzute în partea A a anexei se încheie un contract de achiziții publice sau se acordă subvenții finanțate din bugetul general al Uniunii Europene.2. Măsurile de amploare comunitară descrise în partea B a anexei pot fi subvenționate din bugetul general al Comunităților Europene.3. Comisia poate acorda o subvenție pentru fiecare coordonator național prevăzut la articolul 4 din prezenta decizie, în conformitate cu procedura descrisă în partea C a anexei..Articolul 7Buget1. Bugetul alocat punerii în aplicare a prezentei decizii pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2011 și 31 decembrie 2011 este de 6 000 000 EUR.2. Creditele anuale sunt autorizate de către autoritatea bugetară, în limitele cadrului financiar.Articolul 8Cooperare internaționalăÎn contextul Anului european, Comisia poate coopera cu organizațiile internaționale interesate, în special cu Națiunile Unite și cu Consiliul Europei, urmărind să asigure vizibilitatea participării UE.Articolul 9Coerență și complementaritateComisia, împreună cu statele membre, se asigură că măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt compatibile cu celelalte acțiuni și inițiative comunitare, naționale și regionale care contribuie la realizarea obiectivelor Anului european.Articolul 10Protecția intereselor financiare ale Comunității1. Comisia se asigură că, la punerea în aplicare a acțiunilor finanțate în temeiul prezentei decizii, interesele financiare ale Comunității sunt protejate prin aplicarea unor măsuri preventive împotriva fraudei, corupției și a oricăror alte activități ilegale, prin controale eficiente și prin recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit și, în cazul descoperirii unor nereguli, prin aplicarea unor sancțiuni eficiente, proporționale și descurajante, în conformitate cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2988/95 al Consiliului din 18 decembrie 1995 privind protecția intereselor financiare ale Comunităților Europene[14], cu Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului din 11 noiembrie 1996 privind controalele și inspecțiile la fața locului efectuate de Comisie în scopul protejării intereselor financiare ale Comunităților Europene împotriva fraudei și a altor abateri[15] și cu Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 mai 1999 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF)[16].2. În contextul acțiunilor comunitare finanțate în temeiul prezentei decizii, noțiunea de abatere prevăzută la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2988/95 înseamnă orice încălcare a unei dispoziții de drept comunitar sau orice încălcare a unei obligații contractuale, ca urmare a unei acțiuni sau omisiuni a unui agent economic, care are sau ar putea avea ca efect prejudicierea bugetului general al Comunităților sau bugetele gestionate de acestea, prin cheltuieli nejustificate.3. Comisia reduce, suspendă sau recuperează suma asistenței financiare acordate pentru o acțiune, în cazul în care constată nereguli, în special nerespectarea dispozițiilor prezentei decizii, ale deciziei individuale sau ale contractului prin care se acordă ajutorul financiar în cauză, sau în cazul în care se constată că, fără a se fi cerut aprobarea Comisiei, acțiunea a făcut obiectul unei modificări semnificative care contravine naturii sale sau condițiilor de punere în aplicare a acesteia.4. În cazul în care nu au fost respectate termenele sau în cazul în care numai o parte din asistența financiară alocată este justificată prin progresul realizat în punerea în aplicare a unei acțiuni, Comisia solicită beneficiarului să-i prezinte observațiile într-un termen specificat. Dacă beneficiarul nu răspunde satisfăcător solicitării, Comisia poate anula restul asistenței financiare și poate solicita restituirea sumelor deja plătite.5. Orice sumă plătită în mod nejustificat se returnează Comisiei. La sumele nerestituite la timp în condițiile stabilite prin regulamentul financiar se adaugă dobânzi.Articolul 11Monitorizare și evaluarePână la 31 decembrie 2012, Comisia prezintă un raport Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor cu privire la punerea în aplicare, rezultatele și evaluarea globală a inițiativelor prevăzute în prezenta decizie.Articolul 12Intrarea în vigoarePrezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.Prezenta decizie se adresează statelor membre.Adoptată la Bruxelles, […].Pentru ConsiliuPreședintele[…]ANEXĂMĂSURI PREVĂZUTE LA ARTICOLUL 3Anul european al voluntariatului se va ghida după un principiu director: punerea sa în aplicare se va face pe baza adeziunii, mobilizării la scară largă și participării active a societății civile și a altor părți interesate. În plus, punerea sa în aplicare se va efectua cu ajutorul următoarelor măsuri:A. INIȚIATIVE COMUNITARE DIRECTEFinanțarea se va efectua sub formă de achiziții directe de bunuri și de servicii în condițiile contractelor-cadru existente.1. Acțiuni de informare și promovare care includ:-  evenimente de mare răsunet și forumuri pentru schimburi de experiențe și de bune practici;-  concurs cu sau fără premii;-  cooperarea cu sectorul privat, cu organismele de radiodifuziune și cu alte organisme de informare în masă ca parteneri pentru difuzarea informațiilor privind Anul european al voluntariatului;-  elaborarea unor mijloace de comunicare și a unor instrumente pentru mass-media care să fie disponibile pe întreg teritoriul comunitar pentru a stimula interesul publicului;-  măsuri destinate difuzării rezultatelor și sporirii vizibilității programelor, acțiunilor și inițiativelor comunitare, care contribuie la realizarea obiectivelor Anului european al voluntariatului;-  înființarea unui site internet de informații privind Europa, cuprinzând un portal rezervat promotorilor de proiecte în domeniul voluntariatului, pentru a-i ghida prin diferitele programe și inițiative comunitare.2. Alte inițiative:- sondaje și studii la nivel comunitar destinate evaluării și informării privind pregătirea, eficiența, impactul și monitorizarea pe termen lung a Anului european al voluntariatului.B. COFINANȚAREA INIȚIATIVELOR COMUNITAREEvenimentele cu mare răsunet la scară europeană, eventual organizate în cooperare cu președințiile în exercițiu în 2011, menite să sensibilizeze opinia publică cu privire la obiectivele Anului european al voluntariatului, pot beneficia de o subvenție comunitară care să acopere până la 80% din costul lor total.C. COFINANȚAREA INIȚIATIVELOR NAȚIONALEFiecare organism național de coordonare va depune o cerere unică de finanțare comunitară. Respectiva cerere de finanțare va cuprinde o descriere a programului de lucru al coordonatorului sau a acțiunii de promovare a Anului european pentru care se solicită finanțarea. Cererea de subvenționare va fi însoțită de un buget detaliat, care prezintă costurile totale ale inițiativelor sau ale programului de lucru propus, precum și valoarea și sursele de cofinanțare. Subvenția comunitară poate acoperi până la 80% din costurile totale.Comisia va determina sumele indicative disponibile pentru finanțarea fiecărui coordonator național și data limită de depunere a cererilor. Criteriile vor ține seama de numărul de locuitori și de costul vieții, precum și de suma fixă alocată fiecărui stat membru pentru a garanta un volum minim de activități.Sumele finale acordate vor fi determinate pe baza cererii individuale de subvenționare depuse de organismul național de coordonare. Procentul maxim de cofinanțare comunitară este fixat la 80 % din costul total eligibil.Programele de lucru/acțiunile vor cuprinde:(a) reuniuni și evenimente în legătură cu obiectivele Anului european, inclusiv evenimente la nivel național pentru inaugurarea și promovarea Anului european, pentru crearea unui efect catalizator și furnizarea de spații deschise dezbaterilor asupra inițiativelor concrete;(b) seminarii de învățare reciprocă la nivel național, regional și local;(c) campanii de informare, de sensibilizare și de promovare la nivel național, regional și local, cuprinzând organizarea de festivități de premiere și de concursuri;(d) cooperarea cu mijloacele de informare în masă.D. INIȚIATIVE CARE NU BENEFICIAZĂ DE NICIUN SPRIJIN FINANCIAR COMUNITARComunitatea va acorda sprijin nefinanciar, inclusiv autorizarea în scris pentru utilizarea logoului, după conceperea acesteia, și a altor materiale asociate Anului european al voluntariatului, unor inițiative ale organizațiilor publice sau private, în măsura în care acestea pot furniza Comisiei asigurări că inițiativele respective sunt sau vor fi realizate în cursul anului 2011 și pot contribui semnificativ la realizarea obiectivelor Anului european al voluntariatului.FI ȘĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ1. TITLUL PROPUNERII:Anul european al voluntariatului2. CADRU ABM / ABB (gestionarea/stabilirea bugetului pe activită țI)Domeniul de politică: Educație și CulturăActivitate: Anul european al voluntariatului3. LINII BUGETARE3.1. Linii bugetare [linii opera ționale și linii conexe de asistență tehnică și administrativă (foste linii B.A)], inclusiv titlurile acestora:15 06 113.2. Durata ac țiunii și a implicațiilor financiare:01.01.2011 – 31.12.20113.3. Caracteristici bugetare:Linie bugetară | Natura cheltuielilor | Cheltuieli noi | Contribuție AELS | Contribuție țări candidate | Rubrica în perspectivele financiare |15 06 11 | Neobligatorii | Dif.[17]/ | DA | NU | NU | [3B] |4. SINTEZA RESURSELOR4.1. Resurse financiare4.1.1. Sinteza creditelor de angajament (CA) și a creditelor de plată (CP)milioane EUR (cu 3 zecimale)Natura cheltuielilor | Secțiunea nr. | Anul 2011 | 2012 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 și urm. | Total |Cheltuieli operaționale[18] |Credite de angajament (CA) | 8.1. | a | 6.000 | 6.000 |Credite de plată (CP) | b | 4.000 | 2.000 | 6.000 |Cheltuieli administrative incluse în suma de referință[19] |Asistență tehnică și administrativă – ATA (CND) | 8.2.4. | c |SUMA TOTALĂ DE REFERINȚĂ |Credite de angajament | a+c | 6.000 | 6.000 |Credite de plată | b+c | 4.000 | 2.000 | 6.000 |Cheltuieli administrative neincluse în suma de referință[20] |Resurse umane și cheltuieli conexe (CND) | 8.2.5. | d | 0.674 | 0.186 | 0.860 |Costuri administrative, altele decât resursele umane și costurile conexe, neincluse în suma de referință (CND) | 8.2.6. | e | 0.106 | 0.019 | 0.125 |Costul financiar indicativ total al acțiunii[21] |TOTAL CA, inclusiv costul resurselor umane | a+c+d+e | 6.780 | 0.205 | 6.985 |TOTAL CP, inclusiv costul resurselor umane | b+c+d+e | 4.780 | 2.205 | 6.985 |Detalii privind cofinanțareaÎn cazul în care propunerea prevede o cofinanțare din partea statelor membre sau a altor organisme (a se specifica), este necesar să se furnizeze o estimare a nivelului cofinanțării în tabelul de mai jos (se pot adăuga rânduri suplimentare în cazul în care se prevede participarea mai multor organisme la cofinanțare):milioane EUR (cu 3 zecimale)Organism cofinanțator | Anul 2011 | Anul 2012 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 și urm. | Total |State membre | f | 0.675 | 0.000 | 0.675 |TOTAL CA, inclusiv cofinanțare | a+c+d+e+f | 7.455 | 0.205 | 7.660 |4.1.2. Compatibilitatea cu programarea financiarăX Propunerea este compatibilă cu programarea financiară existentă.( Propunerea duce la reprogramarea rubricii respective din perspectivele financiare.( Propunerea poate necesita aplicarea dispozițiilor Acordului interinstituțional[22] (privitor la instrumentul de flexibilitate sau la revizuirea perspectivelor financiare).4.1.3. Implica țiile financiare asupra veniturilorX Propunerea nu are implicații financiare asupra veniturilor( Propunerea are implicații financiare – efectul asupra veniturilor este următorul:4.2. Resurse umane în echivalent normă întreagă (ENI) (inclusiv func ționari, personal temporar și extern) - a se vedea detaliile de la punctul 8.2.1.Necesar anual | 2011 | 2012 | n + 3 | n + 4 | n + 5 și urm. |Număr total de resurse umane | 6 | 2 |5. CARACTERISTICI ȘI OBIECTIVE5.1. Obiective de îndeplinit pe termen scurt sau lungVoluntariatul este susceptibil de a contribui la dezvoltarea armonioasă a societăților europene deoarece el constituie una din expresiile frecvente de participare civică.Europa deține o tradiție solidă în materie de voluntariat, deseori bazată pe apartenența la organizații ale societății civile. În cursul ultimelor decenii, participarea civică a cunoscut schimbări semnificative, pe măsură ce societățile au evoluat către un grad sporit de individualism. Acest fenomen constituie o provocare pentru voluntariat, deoarece în prezent sectorul trebuie să se adapteze la tipuri și forme noi de participare.5.2. Valoarea adăugată a implicării comunitare, coeren ța propunerii cu alte instrumente financiare și eventuala sinergieObiectivele Anului european nu pot fi realizate în suficientă măsură numai prin acțiunea statelor membre, deoarece o acțiune întreprinsă numai la scară națională nu permite recoltarea avantajelor oferite de dimensiunea europeană a schimburilor, experiențelor și a bunelor practici între statele membre, care vizează promovarea voluntariatului.În 2011, Anul european va constitui o ocazie de mobilizare a programelor comunitare relevante, precum „Europa pentru cetățeni”, „Tineret pentru Europa” programul de învățare de-a lungul vieții și altele pentru a spori vizibilitatea generală precum și efectele acțiunilor desfășurate în cursul Anului. Această inițiativă va permite promovarea unei imagini coerente a multiplicității proiectelor comunitare în domeniul voluntariatului, atât în interiorul Comunității cât și în afara ei, dezvoltând, în același timp, la maximum sinergiile între programe.5.3. Obiective, rezultate preconizate și indicatori aferenți acestora care fac obiectul propunerii în cadrul gestionării pe activități (GPA)Obiective | Rezultate preconizate | Indicatori orientativi |Acțiuni în favoarea realizării unui mediu propice voluntariatului în UE; | Anul european al voluntariatului ar trebui să furnizeze elemente utile elaborării unor noi politici; Inițierea unui dialog, în statele membre, pe teme legate de voluntariat; Inițierea unui dialog privind voluntariatul intre statele membre ale UE și țările în curs de dezvoltare partenere. | Amploarea noilor cunoștințe și idei care au fost promovate cu ajutorul Anului european; Numărul de bune practici identificate; amploarea noului dialog privind voluntariatul în/între statele membre; Organizarea de sesiuni de dialog și numărul de bune practici identificate. |Acordarea de mijloace de acțiune organizațiilor de voluntari în scopul ameliorării calității voluntariatului. | (Acces la) voluntariat este facilitat; Încurajarea constituirii de rețele, a cooperării, a schimburilor și a sinergiilor între organizațiile de voluntari și alte sectoare. Noi resurse pentru organizațiile de voluntari; | Numărul de organizații care au beneficiat de noi idei pentru elaborarea măsurilor destinate ridicării calității programelor de voluntariat; Intensitatea constituirii de rețele, a cooperării și a sinergiilor între organizațiile de voluntari și alte sectoare; Numărul de organizații de voluntari care au găsit noi parteneri; |Recompensarea și recunoașterea activităților de voluntariat. | Recunoașterea (sporită) a voluntariatului de către responsabilii politici, organizațiile societății civile, angajatorii potențiali și opinia publică în ansamblu; Recunoașterea sporită a influenței voluntariatului asupra capacităților și competențelor voluntarilor. | Numărul de inițiative adoptate de către responsabilii politici, organizațiile societății civile și angajatori, indicând o recunoaștere sporită a voluntariatului; Amploarea utilizării noilor sisteme de recunoaștere a capacităților și a competențelor dobândite prin intermediul voluntariatului; |Sensibilizarea opiniei publice cu privire la importanța voluntariatului în calitate de expresie a participării civice. | Creșterea vizibilității voluntariatului și a valorii acestuia în ochii cetățenilor și ai societății europene. Creșterea sensibilizării opiniei publice cu privire la valoarea voluntariatului atât în Europa cât și în țările partenere. | Procentajul de participanți la Anul european care declară că această inițiativă le-a ameliorat percepția voluntariatului. Amploarea și tonul folosit în presă și în mass-media privind Anul în sine și privind manifestările și inițiativele sprijinite (apreciere calitativă și cantitativă). |-  5.4. Modalită ți de punere în aplicare (cu titlu indicativ)Gestionare centralizată subvenții și achiziții publice organizate de către Comisie. Comisia poate acorda subvenții directe fără cerere de propuneri către organismele din sectoarele publice naționale/organismele însărcinate cu misiuni de servicii publice.6. MONITORIZARE ȘI EVALUARE6.1. Sistem de monitorizareConcepția cadrului de monitorizare este în esență de competența Comisiei, după consultarea statelor membre. Sistemul de monitorizare trebuie să corespundă datelor necesare pentru comunicarea indicatorilor (punctul 3.3).În 2009, va fi inițiat un studiu extern privind voluntariatul în Europa, pentru colectarea datelor esențiale care pot fi utilizate pentru monitorizarea punerii în aplicare a Anului și a impactului acestuia.6.2. Evaluare6.2.1. Evaluare ex anteO evaluare ex ante a fost efectuată în cursul primului trimestru al anului 2009. S-a ajuns la concluzia că Anul european al voluntariatului 2011 va urmări creșterea sensibilizării la valoarea adăugată a voluntariatului la toate nivelurile – comunitar, național, regional și local – și ameliorarea calității și cadrului de acțiune al voluntariatului. Astfel, el va permite abordarea provocărilor actuale cu care se confruntă societățile europene.Pe baza unei comparații între mai multe opțiuni de punere în aplicare, evaluarea ex ante recomandă o acțiune centralizată la nivel comunitar cu asocierea statelor membre. Participarea societății civile este, de asemenea, încurajată.Această opțiune este susceptibilă de a produce efecte politice semnificative la nivel național și european, contribuind la dezvoltarea și la instaurarea unui mediu propice voluntariatului în Uniunea Europeană.6.2.2. Măsuri luate în urma evaluării interimare/ex-post („lec ții învățate” din experiențe anterioare similare)Experiența precedentă, astfel cum este indicată în evaluarea ex post a Anului european al educației prin sport[23] ne arată că Anii europeni:-  și-au dovedit eficacitatea pentru a situa chestiunile politice europene pe prima pagină a agendei politice, prin nivelul lor ridicat de participare în cadrul unei perioade limitate au permis mobilizarea sprijinelor politice și au netezit calea unor angajamente politice mai largi;-  sunt meniți să implice o gamă largă de părți interesate în scopul de a informa, de a dezbate și de a schimba opinii asupra unei anumite teme; constituie, prin urmare, un instrument de sensibilizare eficace;-  sunt instrumente eficace pentru crearea sinergiilor între diferite domenii de intervenție la nivelul Uniunii Europene, al statelor membre și la nivel regional sau local;-  tind să genereze o valoare adăugată sporită prin comparație cu intervențiile individuale ale statelor membre. Aceasta a creat, de asemenea, condițiile apariției unui elan politic și a contribuit la schimbarea politicilor .6.2.3. Condi țiile și frecvența evaluărilor viitoareAbordarea adoptată va cuprinde o evaluare continuă, urmată de un bilanț al punerii în aplicare a Anului și a impactului acestuia.Rezultatele evaluării ar trebui să fie disponibile până la jumătatea anului 2012. Aceste dispoziții vor permite Comisiei să raporteze către instituțiile Uniunii Europene până la sfârșitul anului 2012.7. MăSURI ANTIFRAUDăComisia are obligația de a se asigura că, la punerea în aplicare a acțiunilor finanțate în temeiul prezentei decizii, interesele financiare ale Comunității sunt protejate prin aplicarea de măsuri preventive împotriva fraudei, corupției și oricăror alte activități ilegale, prin control efectiv și prin recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit și, în eventualitatea descoperirii unor nereguli, prin sancțiuni efective, proporționale și descurajatoare, în conformitate cu Regulamentele (CE, Euratom) nr. 2988/95 și (CE, Euratom) nr. 2185/96 ale Consiliului și cu Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 al Parlamentului European și al Consiliului.În contextul acțiunilor comunitare finanțate în temeiul prezentei decizii, o abatere, în conformitate cu dispozițiile articolului 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2988/95 înseamnă orice încălcare a unei dispoziții de drept comunitar sau orice încălcare a unei obligații contractuale, ca urmare a unei acțiuni sau omisiuni a unui agent economic, care poate sau ar putea prejudicia bugetul general al Comunităților sau bugetele gestionate de acestea, prin cheltuieli nejustificate.8. DETALII PRIVIND RESURSELE8.1. Obiectivele propunerii din punctul de vedere al costurilor financiareCredite de angajament în milioane EUR (cu 3 zecimale)(Se indică denumirea obiectivelor, acțiunilor și realizărilor) | Tipul realizării | Costul mediu | Anul 2011 | Anul n+1 | Anul n+2 | TOTAL |Anul 2011 | Anul 2012 | Anul n+2 | Anul n+3 | Anul n+4 | Anul n+5 |Funcționari sau agenți temporari[24] (15 01 01) | A*/AD | 3 | 0,5 |B*, C*/AST | 2 | 0,5 |Personal finanțat[25] prin articolul 15 01 02 | 1 | 1 |Alte tipuri de personal[26] finanțat prin articolul 15 01 04/05 |TOTAL | 6 | 2 |8.2.2. Descrierea sarcinilor care decurg din acțiuneFuncționari A: animarea Anului european la nivel european și în legătură cu coordonatorii naționali, cu comitetul, elaborarea cererilor de oferte, monitorizarea subvențiilor acordate statelor membre, campanii de informare, manifestări, studii, comunicare și monitorizarea politicilor.Funcționari B: monitorizarea financiară a ofertelor și a subvențiilor, asistență de ordin general acordată funcționarilor A pentru îndeplinirea oricăror sarcini.Funcționari C: asistență în cadrul sarcinilor menționate mai sus8.2.3. Originea resurselor umane (statutare)În cazul în care se indică mai multe origini, se precizează numărul posturilor corespunzătoare fiecăreia dintre acestea.6 Posturi care urmează să fie redistribuite pe baza resurselor existente în cadrul serviciului în cauză (redistribuire internă)Necesarul de resurse umane și administrative va fi acoperit prin alocarea care poate fi acordată direcției generale coordonatoare în cadrul procedurii anuale de alocare, în funcție de constrângerile bugetare.8.2.4. Alte cheltuieli administrative incluse în suma de referință (XX 01 04/05 – Cheltuieli de gestiune administrativă)milioane EUR (până la 3 zecimale)Linie bugetară (nr. și denumire) | Anul n | Anul n+1 | Anul n+2 | Anul n+3 | Anul n+4 | Anul n+5 și anii urm. | TOTAL |Altă asistență tehnică și administrativă |- intra muros |- extra muros |Total Asistență tehnică și administrativă |8.2.5. Costuri financiare ale resurselor umane și costuri conexe ne incluse în suma de referințămilioane EUR (până la 3 zecimale)Tip de resurse umane | Anul 2011 | Anul 2012 | Anul n+2 | Anul n+3 și anii urm. |Funcționari și agenți temporari (15 01 01) | 0,610 | 0,122 |Personal finanțat prin articolul 15 01 02 (auxiliari, END, agenți contractuali etc.) (se indică linia bugetară) | 0,064 | 0,064 |Costul total al resurselor umane și costuri conexe (Neincluse în suma de referință) | 0,674 | 0,186 |Calcul – Funcționari și agenți temporari |Se face trimitere la punctul 8.2.1. dacă este cazul |În 2011: 5 x 122 000 €/an = 610 000 € În 2012: 1 x 122 000 €/an = 122 000 € |Calcul – Personal finanțat în temeiul articolului 15 01 02 |Se face trimitere la punctul 8.2.1. dacă este cazul |În 2011 și 2012: 1 x 64 000 €/an = 64 000 € |Necesarul de resurse umane și administrative va fi acoperit prin alocarea care poate fi acordată direcției generale coordonatoare în cadrul procedurii anuale de alocare, în funcție de constrângerile bugetare.8.2.6 Alte cheltuieli administrative neincluse în suma de referin țămilioane EUR (până la 3 zecimale)Anul 2011 | Anul 2012 | Anul n+2 | Anul n+3 și anii urm. | TOTAL |15 01 02 11 01 – Misiuni | 0,049 | 0,000 | 0,049 |15 01 02 11 02 – Reuniuni și conferințe | 0,057 | 0,019 | 0,076 |15 01 02 11 03 – Comitete[28] | 0,000 | 0,000 | 0,000 |15 01 02 11 04 – Studii și consultări | 0,000 | 0,000 | 0,000 |15 01 02 11 05 - Sisteme de informații | 0,000 | 0,000 | 0,000 |2 Total Alte cheltuieli de gestiune (15 01 02 11) | 0,106 | 0,019 | 0,125 |3 Alte cheltuieli de natură administrativă (precizați, indicând linia bugetară) | 0,000 | 0,000 | 0,000 |Totalul cheltuielilor administrative, altele decât cele pentru resursele umane și costurile conexe (Neincluse în suma de referință) | 0,106 | 0,019 | 0,125 |Calcul - Alte cheltuieli administrative neincluse în suma de referință |Misiuni: 2 misiuni x 27 state membre x 900 € = 48 600 € (100 % în 2011) Reuniuni și conferințe (rețea de coordonatori naționali): 4 misiuni x 27 state membre x 700 € = 75 600 € (75 % în 2011 și 25 % în 2012) |Necesarul de resurse umane și administrative va fi acoperit prin alocarea care poate fi acordată direcției generale coordonatoare în cadrul procedurii anuale de alocare, în funcție de constrângerile bugetare.[1] Avizul Comitetului Economic și Social European: „Activitățile voluntare: rolul lor în societatea europeană și impactul acestora”,Doc. SOC/243 — CESE 1575/2006.[2] Declarația scrisă 0030/2008 din 15 iulie 2008.[3] JO C, ,p..[4] JO C, ,p..[5] Declarația 38 privind activitățile voluntare, a se vedea: http://eur-lex.europa.eu/en/treaties/dat/11997D/htm/11997D.html.[6] Doc. COM (97) 241 final din 6.6.1997;.[7] Doc.COM (2001) 681 final din 21.11.2001, „Un nou elan pentru tineretul european”.[8] Doc. COM(2004) 337 final.[9] Avizul Comitetului Economic și Social European: „Activitățile voluntare: rolul lor în societatea europeană și impactul acestora”, Doc. SOC/243 — CESE 1575/2006.[10] Doc. A6/0070/2008, Raport privind contribuția voluntariatului la coeziunea economică și socială (2007/2149(INI), Comitetul pentru dezvoltare regională, raportor: Marian Harkin.[11] Declarația scrisă 0030/2008 din 15 iulie 2008.[12] Recomandare a Consiliului din 20 noiembrie 2008 privind mobilitatea tinerilor voluntari în Uniunea Europeană (2008/C 319/03).[13] JO C 139, 14.6.2006, p. 1.[14] JO L 312, 23.12.1995, p. 1.[15] JO L 292, 15.11.1996, p. 2.[16] JO L 136, 31.5.1999, p. 1.[17] Credite diferențiate.[18] Cheltuieli care nu intră sub incidența capitolului 15 01 din titlul 15 în cauză.[19] Cheltuieli care intră sub incidența articolului 15 01 04 din titlul 15.[20] Cheltuieli care intră sub incidența capitolului 15 01, cu excepția articolelor 15 01 04 sau 15 01 05.[21] În cadrul proiectului preliminar de buget pentru anul 2010, Comisia propune alocarea a 2 000 000 EUR pentru realizarea acțiunilor de pregătire a Anului. În 2010 vor fi alocate resurse umane corespunzătoare pentru aceste acțiuni de pregătire.[22] A se vedea punctele 19 și 24 din Acordul interinstituțional.[23] „Evaluare externă (ex post) a Anului european al educației prin sport AESS 2004”[24] Ale căror costuri NU sunt acoperite din suma de referință.[25] Ale căror costuri NU sunt acoperite din suma de referință.[26] Ale căror costuri sunt incluse în suma de referință.[27] Este necesar să se facă trimitere la fișa financiară legislativă specifică a agenției (agențiilor) executive în cauză.[28] Se indică tipul de comitet și grupul de care aparține.