				|

		52012PC0093

			Propunere de DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI A CONSILIULUI privind normele de contabilizare și planurile de acțiune referitoare la emisiile și absorbțiile de gaze cu efect de seră care rezultă din activități legate de exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură /* COM/2012/093 final - 2012/0042 (COD) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
1.           CONTEXTUL PROPUNERII
Necesitatea de a lua măsuri urgente de
combatere a schimbărilor climatice
La sfârșitul anului 2010, în contextul
Convenţiei-cadru a Naţiunilor Unite asupra schimbărilor
climatice (CCONUSC), s-a recunoscut faptul că încălzirea globală
nu trebuie să depășească cu mai mult de 2˚ C
temperaturile existente înaintea revoluției industriale[1]. Acest
lucru este esențial dacă se dorește limitarea consecințelor
negative ale acțiunii umane asupra sistemului climatic. Prin urmare,
trebuie să înceapă reducerea emisiilor globale. În vederea atingerii
acestui obiectiv pe termen lung, emisiile globale de gaze cu efect de seră
trebuie reduse, până în 2050, cu cel puțin 50 % față de
nivelurile din 1990[2].
Ar trebui ca, până în 2050, grupul
țărilor dezvoltate să reducă emisiile cu 80-95%
față de nivelurile din 1990. Pe termen mediu, Uniunea s-a angajat
să își reducă, până în 2020, emisiile de gaze cu efect de
seră cu 20 % sub nivelurile din 1990 și cu 30 % în cazul în care
condițiile sunt favorabile[3].
Sectorul LULUCF (exploatarea terenurilor, schimbarea destinaţiei
terenurilor şi silvicultură) nu face parte din acest angajament.
Cu toate acestea, în conformitate cu Directiva
2009/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009
de modificare a Directivei 2003/87/CE în vederea îmbunătăţirii
și extinderii sistemului comunitar de comercializare a cotelor de emisie
de gaze cu efect de seră[4]
(schema UE de comercializare a certificatelor de emisii, „EU ETS”) și cu
Decizia 406/2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23
aprilie 2009 privind efortul statelor membre de a reduce emisiile de gaze cu
efect de seră astfel încât să respecte angajamentele
Comunităţii de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră
până în 2020[5]
(Decizia privind partajarea eforturilor, „ESD”), toate sectoarele economiei
trebuie să contribuie la realizarea obiectivului Uniunii privind reducerea
emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2020. Mai mult, prin
articolul 9 din Decizia nr. 406/2009/CE Comisia este invitată să
evalueze modalitățile de includere a emisiilor și
absorbţiilor rezultate din activităţi legate de LULUCF în
angajamentul Uniunii de reducere a emisiilor și să prezinte o propunere
legislativă, după caz, garantând totodată caracterul permanent
și integritatea din punctul de vedere al mediului a contribuţiei
sectorului LULUCF, precum și acurateţea monitorizării și a
contabilizării.
În urma unor ample consultări cu statele
membre și cu părțile interesate, precum și a unei evaluări
a impactului, Comisia propune, în consecință, o decizie vizând
asigurarea, în primă instanță, a unui cadru juridic cu norme de
contabilizare riguroase, armonizate și cuprinzătoare aplicabile
sectorului LULUCF, care să țină seama de profilul specific al
acestui sector. Propunerea stabilește pentru sectorul LULUCF un cadru
juridic separat de cadrele care reglementează angajamentele existente (EU
ETS și ESD), ceea ce înseamnă că, deocamdată, acest sector
nu va fi inclus în mod oficial în obiectivul de reducere cu 20 % a emisiilor de
gaze cu efect de seră. Sectorul LULUCF ar putea fi inclus în mod oficial
în obiectivul Uniunii privind reducerea emisiilor numai odată cu
instituirea unor norme riguroase de contabilizare și a unui sistem fiabil
de monitorizare și de raportare. În acest scop, Comisia a înaintat, de
asemenea, o propunere de abrogare a Deciziei nr. 280/2004/CE a
Parlamentului European și a Consiliului din 11 februarie 2004 privind un
mecanism de monitorizare a emisiilor de gaze cu efect de seră în cadrul
Comunității și de punere în aplicare a Protocolului de la Kyoto[6], pentru a
o înlocui cu un Regulament al Parlamentului European și a Consiliului
privind un mecanism de monitorizare și de raportare a emisiilor de gaze cu
efect de seră, precum și de raportare, la nivel național și
al Uniunii, a altor informații relevante pentru schimbările climatice[7].
Rolul exploatării terenurilor și
al silviculturii în ceea ce privește schimbările climatice
În Uniune, emisiile de gaze cu efect de
seră provin în principal din producția de energie și din alte
surse antropice. În același timp, carbonul este absorbit (eliminat) din
atmosferă prin procesul de fotosinteză și depozitat în copaci
și în produse din lemn asociate, precum și în alte plante și în
soluri. Prin urmare, aplicarea în silvicultură și în agricultură
a unor practici adecvate în materie de exploatare și de gestionare a
terenurilor poate contribui la limitarea emisiilor de carbon și la
intensificarea eliminării carbonului din atmosferă. Astfel de
practici țin de sectorul LULUCF, responsabil în principal de emisiile
și absorbțiile de dioxid de carbon (CO2) realizate de ecosistemele
terestre, estimate în general ca variații ale cantității de
carbon[8].
În 2009, sectorul LULUCF a eliminat din atmosferă o cantitate de carbon
echivalentă cu aproximativ 9 % din emisiile totale de gaze cu efect de
seră generate de alte sectoare ale Uniunii.
Agricultura, silvicultura, industriile conexe
și energia sunt cele mai importante sectoare economice pentru LULUCF
și acestea pot să contribuie în mai multe moduri la reducerea
emisiilor și la creșterea numărului absorbanților.
Măsurile agricole, care au ca scop limitarea transformării
pășunilor în terenuri agricole și reducerea pierderilor de
carbon cauzate de cultivarea solurilor organice, ar putea include
îmbunătățirea practicilor agronomice, cum sunt utilizarea unor
specii de cultură diferite (de exemplu, mai multe culturi de leguminoase)
și extinderea rotației culturilor. Practicile agroforestiere care duc
la creșterea cantității de carbon din sol ar putea să
contribuie la reducerea emisiilor prin asocierea, pe aceleași terenuri, a
creșterii animalelor sau a cultivării de culturi alimentare cu
creșterea arborilor în vederea producerii de lemn, energie sau alte
produse din lemn. Materialele organice pot fi, de asemenea, readuse sau
lăsate pe terenuri în vederea îmbunătățirii
productivității unor terenuri cultivate și pășuni, în
timp ce reumidificarea, lăsarea în pârloagă sau nedrenarea solurilor
organice, inclusiv a turbăriilor, și refacerea solurilor degradate
pot aduce beneficii semnificative în materie de atenuare a schimbărilor
climatice și de biodiversitate. În acest scop, includerea gestionării
terenurilor cultivate și a pășunilor în contabilizarea emisiilor
ar fi un pas necesar în direcția recunoașterii depline a
contribuției acestor activități la îndeplinirea angajamentelor
în materie de combatere a schimbărilor climatice.
Silvicultura oferă, de asemenea,
numeroase posibilități de stimulare a atenuării
schimbărilor climatice. Printre acestea se
numără practici precum transformarea terenurilor neforestiere în
păduri (adică împădurirea)[9], evitarea transformării pădurilor
în alte tipuri de terenuri (adică, defrișarea), stocarea carbonului
în pădurile existente prin prelungirea perioadelor de rotație a
copacilor, evitarea tăierii rase (de exemplu, prin decizii de gestionare
forestieră cu privire la rărirea pădurilor sau la tăierea
selectivă), precum și transformarea pădurilor în păduri
neperturbate și utilizarea pe o scară mai largă a măsurilor
de prevenire pentru a limita efectele unor perturbări ca incendiile,
dăunătorii și furtunile. La fel de important este faptul că
productivitatea pădurilor existente poate fi sporită prin distanțarea
rotațiilor pentru a atinge maximul de productivitate, printr-o mai mare
valorificare a pădurilor cu capacitate redusă de producție
și prin creșterea recoltei de așchii și de crengi, cu
condiția ca aceste metode să nu afecteze biodiversitatea, fertilitatea
solului și materia organică. Un impact ar putea fi obținut
și prin modificarea compoziției speciilor și a ratelor de
creștere.
Pe lângă oportunitățile direct
legate de silvicultură și agricultură, sectoarele conexe
(de exemplu, celuloza și hârtia, prelucrarea lemnului) și
sectoarele energiei din surse regenerabile prezintă avantaje
potențiale în materie de atenuare în cazul în care terenurile agricole
și pădurile sunt gestionate pentru producția de lemn și de
energie. Deși carbonul în copaci, în alte plante și în soluri, el
poate fi stocat și în produse (de exemplu, în lemnul de construcție)
timp de mai multe decenii. Politicile orientate către industrie și
consumatori pot aduce o contribuție importantă la intensificarea
utilizării pe termen lung și a reciclării lemnului și/sau a
producției de hârtie, celuloză și produse din lemn, înlocuind
astfel produse echivalente care implică generarea unei cantități
mai mari de emisii (de exemplu, betonul, oțelul, plasticul fabricat din
combustibili fosili). În fapt, industria ecologică poate utiliza culturi
destinate înlocuirii unor materii prime (de exemplu, cânepă și
iarbă pentru izolare în locul fibrei de sticlă, paie pentru
producția de mobilier, in sau sisal pentru construirea portierelor de
automobile, plastic biodegradabil) sau producției de energie (de exemplu,
utilizarea biomasei în locul combustibililor fosili). Potrivit studiilor,
pentru fiecare tonă de carbon stocat în produsele din lemn care înlocuiesc
produse nelemnoase ne putem aștepta la o reducere medie a emisiilor de
gaze cu efect de seră de aproximativ două tone de carbon [10].
Introducerea unui regim de contabilizare
obligatoriu pentru gestionarea pădurilor, a terenurilor cultivate și
a pășunilor ar imbunătăți vizibilitatea
acțiunilor întreprinse de fermieri, de silvicultori și de industriile
forestiere și ar sta la baza elaborării de stimulente strategice în
scopul intensificării măsurilor de atenuare.
Dacă aceste eforturi ar fi contabilizate, impactul lor global în
materie de gaze cu efect de seră ar fi reflectat într-un mod mai corect
și ar crește rentabilitatea atingerii obiectivelor de reducere a
emisiilor.
Dat fiind faptul că exploatarea
terenurilor agricole, silvicultura și industriile conexe diferă
foarte mult de la un stat membru la altul în ceea ce privește
potențialul lor de generare a emisiilor în cadrul Uniunii, va fi imposibil
de găsit o abordare strategică unică. Este nevoie de o abordare
individualizată pentru a aborda diferitele forme de exploatare a
terenurilor și diferitele practici forestiere. Condița
prealabilă fundamentală pentru protejarea și mărirea
stocurilor de carbon, precum și pentru accelerarea ritmului
absorbțiilor este asigurarea unor condiții de concurență
echitabile între diferitele tipuri de măsuri luate în diverse sectoare din
statele membre (de exemplu, administrarea pășunilor sau
producția de bioenergie), prin contabilizarea precisă și
armonizată a emisiilor și absorbțiilor din sectorul LULUCF.
Insuficiența politicilor actuale
Deși sectorul LULUCF nu este încă
luat în calcul în vederea îndeplinirii obiectivului Uniunii de reducere a
emisiilor până în 2020, el este parțial luat în considerare în
vederea îndeplinirii angajamentului asumat de Uniune în temeiul Protocolului de
la Kyoto în cadrul CCONUSC, aprobat prin Decizia 2002/358/CE a Consiliului[11] pentru
perioada 2008 ‑ 2012. Cu toate
acestea, normele de contabilizare aflate în vigoare la nivel
internațional, care constau într-o combinație de practici voluntare
și obligatorii, prezintă dezavantaje semnificative. Cel mai important este faptul că, pentru
majoritatea activităților LULUCF, contabilizarea este voluntară,
în special în ceea ce privește gestionarea pădurilor (reprezentând
aproximativ 70 % din sector) și gestionarea terenurilor cultivate și
a pășunilor (reprezentând aproximativ 17 % din sector). Ca urmare, în această primă perioadă
de angajament în temeiul protocolului de la Kyoto, contabilizarea diferă
mult de la un stat membru la altul. O
altă problemă este lipsa stimulentelor pentru atenuarea
schimbărilor climatice în silvicultură. Sunt
necesare îmbunătățiri în materie de contabilizare pentru
a se crea condiții de concurență echitabile în agricultură,
în silvicultură și în sectoarele aferente, precum și în
sectoarele energetice din statele membre, cu scopul de a le asigura un
tratament coerent în cadrul pieței interne a Uniunii.
Pentru realizarea unei
estimări riguroase și armonizate a emisiilor
și absorbțiilor din agricultură
și silvicultură sunt necesare investiții în capacitatea de
monitorizare și raportare. Cu toate acestea, există încă
lacune semnificative, iar nivelul de acuratețe și integralitate al
datelor raportate trebuie să fie îmbunătățit, în special în
ceea ce privește datele referitoare la solurile agricole. Prin urmare, îmbunătățirea
monitorizării și a raportării nu numai că va sprijini
contabilizarea, ci va oferi și un indicator riguros, clar și vizibil
al progreselor realizate în agricultură și silvicultură.
De asemenea, este importantă încurajarea
sinergiilor cu obiective strategice mai ample. Există
stimulente pentru promovarea utilizării bioenergiei[12], dar în
prezent, nu există nicio abordare coerentă privind atenuarea
schimbărilor climatice în sectorul LULUCF prin măsuri în
agricultură, silvicultură și sectoare conexe.
Atenuarea
schimbărilor climatice ar putea juca într-adevăr un rol din ce în ce
mai important în cadrul politicii agricole comune (PAC). În cadrul politicii de dezvoltare rurală a Uniunii
după 2013, eficientizarea stimulentelor acordate pentru sechestrarea
carbonului în agricultură și silvicultură ar putea contribui la
adaptarea la schimbările climatice și la atenuarea acestora. Unele dintre aceste stimulente ar mări și
ar proteja stocurile de carbon și, în același timp, ar genera
beneficii colaterale în materie de biodiversitate și de adaptare, prin
creșterea capacității de reținere a apei și prin
reducerea eroziunii. Contabilizarea
obligatorie a fluxurilor de carbon asociate ar face mai vizibilă
contribuția pozitivă a acestor măsuri și ar asigura
contribuția deplină a acestora la soluționarea provocării
reprezentate de schimbările climatice. Contabilizarea
sectorului LULUCF ar clarifica, de asemenea, avantajele bioenergiei sustenabile
printr-o mai bună reflectare a emisiilor aferente, în special a celor care
rezultă din arderea biomasei, care nu este contabilizată deocamdată. Acest lucru ar consolida stimulentele acordate pe
criterii de sustenabilitate în contextul obiectivelor în materie de energie din
surse regenerabile.
Cu toate acestea, LULUCF este diferit de
celelalte sectoare. Absorbțiile și emisiile de gaze cu efect de
seră din acest sector sunt rezultatul unor procese naturale relativ lente.
Măsuri precum împădurirea pot să aibă efecte semnificative
abia peste zeci de ani. Prin urmare, pentru intensificarea absorbțiilor
și reducerea emisiilor din silvicultură și agricultură ar
trebui avute în vedere măsuri pe termen lung. De asemenea, emisiile
și absorbțiile sunt reversibile: astfel de răsturnări se
pot produce din cauza faptului că unele evenimente extreme, cum ar fi
incendiile, furtunile, seceta, dăunătorii, au avut un impact asupra
pădurilor și a terenurilor sau din cauza unor decizii în materie de
gestionare (de exemplu, recoltarea sau plantarea copacilor). De asemenea, în
păduri, fluctuațiile anuale ale emisiilor și
absorbțiilor sunt ridicate și, în unele state membre pot atinge
până la 35 % din totalul emisiilor anuale, ca urmare a perturbărilor
naturale și a recoltării. Acest lucru ar îngreuna sarcina statelor
membre de a respecta obiectivele anuale.
Deși emisiile și absorbțiile
din sectorul LULUCF sunt raportate în temeiul CCONUSC și sunt
contabilizate parțial în temeiul Protocolului de la Kyoto, sectorul a fost
omis din angajamentele climatice asumate de Uniune în temeiul pachetului
energie/climă, ca urmare a recunoașterii existenței unor deficiențe
grave ale normelor internaționale de contabilizare în ceea ce
privește emisiile și a absorbțiile din acest sector. De
asemenea, în momentul stabilirii obiectivului Uniunii de reducere a emisiilor
se preconiza că la summitul privind clima, care urma să aibă loc
la Copenhaga în 2009, se va ajunge la un acord internațional în ceea ce
privește schimbările climatice, inclusiv normele revizuite de
contabilizare pentru sectorul LULUCF, care va putea mai apoi să fie
adoptat de Uniune. Acest lucru nu s-a întâmplat.
Cu toate acestea, s-au făcut progrese cu
ocazia celei de-a 17-a Conferințe a părților la CCONUSC, care a
servit drept reuniune a părților la Protocolul de la Kyoto și
care s-a desfășurat la Durban, în decembrie 2011. În acest cadru,
Decizia -/CMP.7 stabilește normele, definițiile și
modalitățile de contabilizare aplicabile sectorului LULUCF începând
cu a doua perioadă de angajament în temeiul Protocolului de la Kyoto. În
special, contabilizarea activităților de gestionare a pădurilor,
inclusiv a produselor forestiere recoltate, va fi obligatorie și au fost
definite „perturbările naturale” și „drenarea și reumidificarea
zonelor umede”. Prin urmare, este important ca activitățile
întreprinse la nivelul Uniunii să continue în paralel cu procesele
internaționale. O propunere legislativă referitoare la
contabilizarea în Uniune a emisiilor și absorbțiilor rezultate din
activități legate de LULUCF trebuie să fie în
concordanță cu deciziile luate la nivel internațional, pentru a
se garanta nivelul corespunzător de coerență; în același timp
însă o astfel de propunere ar trebui să ofere Uniunii ocazia de a
da exemplul în perspectiva unui acord internațional aplicabil în cadrul
celei de-a doua perioade de angajament prevăzute în Protocolul de la Kyoto.
Obiectivul prezentei propuneri este, prin
urmare, să integreze progresiv sectorul LULUCF în cadrul politicii
climatice a Uniunii, prin intermediul unui cadru juridic distinct care să
țină seama de profilul specific al sectorului și prin asigurarea
unui cadru de contabilizare riguros și armonizat. Cel mai important este
faptul că o astfel de propunere ar completa sistemul de contabilizare a
emisiilor antropice de gaze cu efect de seră rezultate din toate
activitățile economice de pe teritoriul Uniunii. În acest context, ar
spori astfel vizibilitatea eforturilor în curs și a celor noi de atenuare
a schimbărilor climatice în agricultură, silvicultură și
sectoarele conexe și s-ar pune bazele elaborării unor stimulente
strategice adecvate (de exemplu, în domeniul PAC și având în vedere Foaia
de parcurs către o Europă eficientă din punct de vedere al
utilizării resurselor[13]).
De asemenea, stabilirea unor norme de contabilizare comune la nivelul Uniunii
ar crea condiții de concurență echitabile între statele membre
și ar permite înregistrarea modificărilor stocurilor de carbon
datorate utilizării biomasei produse pe plan intern, completând astfel
sistemul de contabilizare a bioenergiei la nivelul economiei. Acest lucru ar
consolida integritatea din punctul de vedere al mediului a politicii climatice
a Uniunii. În fine, acest lucru ar constitui un pas important și necesar
în direcția atingerii unor obiective climatice mai ambițioase într-un
mod mai eficient din punctul de vedere al costurilor. În acest scop, este, prin
urmare, important să se stabilească norme de contabilizare riguroase
și armonizate aplicabile acestui sector și să se garanteze
contribuția acestora la soluționarea provocărilor reprezentate
de schimbările climatice.
2.           REZULTATELE
CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII
IMPACTULUI
Consultarea părților interesate
La începutul anului 2010 a fost instituit, în
temeiul Programului european privind schimbările climatice, un grup de
experți privind politica în domeniul climei pentru LULUCF. Grupul
cuprindea o gamă largă de părți interesate: ONG-uri care
își desfășoară activitatea în domeniul mediului,
asociații profesionale, experți din administrațiile publice
și cercetători. Obiectivul grupului era de a defini și a furniza
informații cu privire la problemele critice legate de includerea
sectorului LULUCF în eforturile Uniunii de atenuare a schimbărilor
climatice. Acest lucru a contribuit la definirea domeniului de aplicare
al lucrărilor Comisiei și la coordonarea acestora. Raportul de
sinteză cu principalele constatări este disponibil pe site-urile web
relevante ale Comisiei[14].
În 2010 a fost organizată o consultare
publică online pentru a colecta opinii privind oportunitățile
și provocările legate de includerea sectorului LULUCF în
angajamentele Uniunii de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră[15]. S-au
primit în total 153 de răspunsuri, reprezentând punctele de vedere ale
unor societăți private, ale unor organizații comerciale și
industriale, ale unor persoane fizice și ale unor proprietarii de terenuri
privați, ale unor organizații neguvernamentale, ale mediului academic
și de cercetare, precum și ale autorităților publice.
Aceleași întrebări au fost utilizate ulterior într-o consultare
separată cu statele membre, în urma căreia s-au primit 14
răspunsuri. Pe baza datelor colectate prin intermediul consultării
publice online, pot fi formulate următoarele observații:
·
majoritatea respondenților consideră
că activitățile de exploatare a terenurilor ar putea contribui
la atenuarea schimbărilor climatice chiar și pe termen scurt
(până în 2020) și, pe termen lung, în perioada 2020 - 2050;
·
majoritatea respondenților au afirmat că
sectorul LULUCF ar trebui să facă parte din obiectivele Uniunii de
reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2020, cu o
tendință în favoarea unei includeri a sectorului condiționate de
asumarea unui angajament mai ambițios de către Uniune;
·
respondenții s-au arătat favorabili mai
degrabă instituirii unui cadru de contabilizare separat pentru sectorul
LULUCF decât integrării acestuia în EU ETS sau în ESD;
·
majoritatea respondenților au convenit, de
asemenea, că este nevoie de un grad mai mare de armonizare și de
standardizare în ceea ce privește raportarea și monitorizarea pe
teritoriul Uniunii;
·
marea majoritate a respondenților au
considerat că politicile existente ale Uniunii și cele naționale
sunt insuficiente pentru a garanta contribuția activităților de
exploatare a terenurilor la atenuarea schimbărilor climatice.
Rezultatele complete ale consultării
publice online și ale consultării cu statele membre sunt disponibile
pe site-urile web relevante ale Comisiei[16].
În fine, la 28 ianuarie 2011, Comisia a
organizat la Bruxelles și o reuniune a părților interesate. La
discuții au participat aproximativ 75 de reprezentanți ai statelor
membre, ai asociațiilor profesionale, ai ONG-urilor care își
desfășoară activitatea în domeniul mediului și ai
institutelor de cercetare. Procesele-verbale ale lucrărilor sunt, de
asemenea, disponibile pe site-urile web relevante ale Comisiei[17].
Evaluarea impactului
Evaluarea impactului a analizat trei
aspecte-cheie care trebuie abordate atunci când se evaluează modul în care
sectorul LULUCF ar trebui inclus în angajamentele Uniunii de reducere a
emisiilor de gaze cu efect de seră, și anume:
·
asigurarea unor norme de contabilizare riguroase în
materie de emisii și absorbții;
·
instituirea unui sistem riguros de monitorizare
și de raportare;
·
crearea contextului strategic adecvat pentru
integrarea sectorului în angajamentele Uniunii privind combaterea
schimbărilor climatice.
Pe baza contextului strategic necesar pentru
includerea acestui sector în angajamentele Uniunii, reglementat în prezent prin
ESD și EU ETS, evaluarea impactului a luat în considerare trei
opțiuni referitoare la includerea LULUCF, și anume integrarea sa în
cadrul ESD, integrarea sa într-un cadru separat sau amânarea completă a
integrării. Fiecare opțiune a abordat aspecte de contabilizare
și de monitorizare. Au fost analizate în detaliu posibilele efecte
sociale, economice și de mediu ale diverselor opțiuni.
Evaluarea impactului
a concluzionat că există motive întemeiate pentru a include sectorul
LULUCF în angajamentele Uniunii de reducere a emisiilor de gaze cu efect de
seră, în special pentru a îmbunătăți coerența
politicilor, integritatea din punctul de vedere al mediului și
eficiența economică. Acest lucru nu
va fi însă posibil decât cu condiția creării contextului politic
adecvat pentru LULUCF. Din cauza
variabilității ridicate a emisiilor și absorbțiilor din
sectorul forestier, obiectivele anuale de reducere a emisiilor urmărite în
alte sectoare sunt inadecvate. Un alt factor
care deosebește sectorul LULUCF de majoritatea celorlalte sectoare este
timpul îndelungat necesar pentru ca măsurile de atenuare să
producă efecte. Având în vedere acest
lucru, evaluarea impactului a indicat că opțiunea preferată
pentru LULUCF ar fi un cadru juridic distinct. În ceea ce privește
contabilizarea, opțiunea identificată ca fiind cea mai potrivită
prevede contabilizarea obligatorie a emisiilor și absorbțiilor
rezultate atât din activitățile agricole, cât și din cele
forestiere și acordă aceeași importanță tuturor
măsurilor de atenuare, indiferent dacă acestea sunt adoptate în
silvicultură, în agricultură, în industriile conexe sau în sectoarele
energetice. Această opțiune este mai eficientă din punctul de
vedere al costurilor și va asigura condiţii de concurenţă
echitabile atât pentru statele membre, cât și pentru diferitele sectoare
ale pieței interne a Uniunii. De
asemenea, ea va asigura un cadru pentru acordarea de stimulente în vederea aplicării
măsurilor de atenuare a schimbărilor climatice de către
fermieri, silvicultori și industriile conexe, garantând totodată
vizibilitatea și înregistrarea corectă a acestora. În plus, printr-o largă acoperire a emisiilor
și absorbțiilor se va asigura reflectarea în sistemul de
contabilizare a eventualelor modificări ale tendințelor preconizate. Totuși măsurile de atenuare nu ar trebui
să fie amânate. Ar putea fi elaborate
planuri naționale de acțiune care să furnizeze o strategie
și estimări cu privire la sectorul LULUCF. Acest
lucru ar constitui o etapă intermediară în vederea integrării
depline a sectorului în cadrul politicilor actuale. În
plus, evaluarea impactului a indicat și faptul că monitorizarea
și raportarea trebuie să fie îmbunătățite pentru a
susține cadrul de contabilizare și indicatorii de progres în
agricultură și silvicultură. Comisia
propune ca acest lucru să fie realizat printr-un cadru distinct, și
anume prin revizuirea Deciziei privind mecanismul de monitorizare. De asemenea, din motive de comparabilitate și
de rentabilitate, instrumentele de monitorizare la nivelul UE, precum LUCAS
și CORINE, ar putea fi utilizate într-un mod mai eficient.
Rezultatele complete sunt prezentate în
evaluarea impactului care însoțește propunerea.
Rezumatul propunerii
Principalul
obiectiv al prezentei decizii este de a stabili norme de contabilizare
riguroase și cuprinzătoare aplicabile sectorului LULUCF, precum
și de a permite evoluția viitoare a politicilor către integrarea
deplină a LULUCF în angajamentele Uniunii de reducere a emisiilor de gaze
cu efect de seră, atunci când condițiile vor fi favorabile. În acest
scop, prezenta decizie stabilește un cadru pentru:
·
contabilizarea obligatorie de către statele
membre a emisiilor de gaze cu efect de seră de la surse și a
eliminărilor de către absorbanți asociate
activităților agricole și forestiere din sectorul LULUCF, precum
și contabilizarea voluntară în ceea ce privește refacerea
vegetației și drenarea și reumidificarea zonelor umede;
·
normele generale de contabilizare care trebuie
aplicate;
·
normele de contabilizare specifice privind
împădurirea, reîmpădurirea, defrișarea, gestionarea
pădurilor, variația stocului de carbon din produsele forestiere
recoltate, gestionarea terenurilor cultivate, gestionarea pășunilor,
refacerea vegetației, precum și drenarea și reumidificarea
zonelor umede;
·
normele specifice pentru contabilizarea
perturbărilor naturale;
·
adoptarea planurilor de acțiune privind LULUCF
în statele membre desemnate să limiteze sau să reducă emisiile
de la surse și să mențină sau să intensifice
eliminările de către absorbanții asociate
activităților LULUCF, precum și pentru evaluarea acestor planuri
de către Comisie;
·
competența Comisiei de a actualiza
definițiile stabilite la articolul 2 în lumina modificărilor aduse
definițiilor adoptate de organismele instituite prin CCONUSC sau prin
Protocolul de la Kyoto sau prin alte acorduri multilaterale referitoare la
combaterea schimbărilor climatice încheiate de Uniune, de a modifica anexa
I pentru a adăuga perioadele de contabilizare și pentru a asigura
coerența între aceste perioade de contabilizare și perioadele
relevante aplicabile angajamentelor Uniunii de reducere a emisiilor în alte
sectoare, de modificare a anexei II cu nivelurile de referință
actualizate în conformitate cu nivelurile de referință propuse
prezentate de statele membre în temeiul articolului 6, sub rezerva
corecțiilor efectuate în conformitate cu prezenta decizie, de a revizui
informațiile menționate în anexa III în conformitate cu progresele
științifice și de a revizui condițiile referitoare la
normele de contabilizare aplicabile perturbărilor naturale prevăzute
la articolul 9 alineatul (2) pentru a ține seama de progresul
științific sau pentru a reflecta revizuirile actelor adoptate de organismele
instituite prin CCONUSC sau prin Protocolul de la Kyoto.
3.           ELEMENTELE JURIDICE ALE
PROPUNERII
Temei juridic
Temeiul juridic al propunerii legislative îl
constituie articolul 192 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea
Uniunii Europene. Propunerea urmărește un obiectiv legitim care
intră sub incidența articolului 191 alineatul (1) din Tratatul
privind funcționarea Uniunii Europene, și anume combaterea
schimbărilor climatice. Scopul prezentei propuneri legislative este de a
asigura contabilizarea precisă și coerentă de către statele
membre a emisiilor de la surse și a eliminărilor de către
absorbanți asociate activităților LULUCF și, prin urmare,
de a îmbunătăți disponibilitatea informațiilor în vederea
elaborării politicilor și a luării deciziilor în contextul
angajamentelor Uniunii în materie de combatere a schimbărilor climatice,
precum și de a stimula eforturile de atenuare a acestora. Acest obiectiv
nu poate fi atins prin mijloace mai puțin restrictive decât propunerea legislativă.
Principiul subsidiarității
Pentru ca acțiunea Uniunii să fie
justificată, trebuie respectat principiul subsidiarității:
(a)
Natura transnațională a problemei
(criteriul necesității)
Schimbările climatice reprezintă o
problemă transfrontalieră, care necesită acțiuni comune din
partea statelor membre. Acțiunile întreprinse doar la nivel național
nu ar asigura respectarea obiectivelor comune în materie de reducere a
emisiilor de gaze cu efect de seră stabilite la nivelul Uniunii; de
asemenea, ele nu ar duce nici la atingerea obiectivelor și nici la
îndeplinirea angajamentelor convenite la nivel internațional. Prin urmare,
este necesar ca Uniunea să creeze un cadru juridic care să
permită contabilizarea armonizată a sectorului LULUCF ori de câte ori
este posibil, în vederea creșterii contribuției acestuia la
realizarea angajamentelor Uniunii în materie de combatere a schimbărilor
climatice.
(b)
Criteriul eficacității (valoare
adăugată)
Datorită eficacității lor,
acțiunile întreprinse la nivelul Uniunii ar genera beneficii evidente,
spre deosebire de acțiunile întreprinse la nivelul statelor membre.
Întrucât angajamentele globale privind combaterea schimbărilor climatice
sunt asumate la nivelul Uniunii, din motive de eficacitate trebuie ca și
normele de contabilizare necesare să fie elaborate tot la acest nivel. În
plus, pentru a depăși problemele identificate, cum ar fi necesitatea
de a dispune de metodologii de contabilizare precise și coerente pentru
diferitele activități LULUCF, sunt necesare norme comune aplicabile
în toate statele membre. Acest lucru poate fi asigurat numai la nivelul
Uniunii.
Acest cadru juridic va asigura eficacitatea
prin aplicarea unui sistem de contabilizare și a unor planuri de
acțiune privind LULUCF armonizate și riguroase, precum și prin
faptul că permite o evaluare mai detaliată a progreselor realizate de
statele membre. Acest fapt va garanta coerența politicii climatice a
Uniunii, îmbunătățirea în continuare a integrității
din punctul de vedere al mediului a angajamentelor Uniunii în materie de combatere
a schimbărilor climatice și creșterea eficienței economice
a politicii climatice a Uniunii.
Principiul
proporționalității
Propunerea respectă principiul
proporționalității din următoarele motive:
Propunerea nu depășește ceea ce
este necesar pentru atingerea obiectivelor de îmbunătățire a
calității datelor cu privire la schimbările climatice și de
asigurare a conformității cu cerințele și angajamentele
internaționale și cu cele ale Uniunii.
Propunerea este proporțională cu
obiectivul general al Uniunii de atingere a obiectivelor Uniunii stabilite în
pachetul energie/climă, în Protocolul de la Kyoto, în Acordul de la
Copenhaga și în Deciziile 1/CP.16, 1/CMP.6 și 2/CMP.6 („Acordurile de
la Cancun”).
Propunerea prevede implementarea unor norme de
contabilizare similare cu cele discutate și aplicate la nivel
internațional, în special în ceea ce privește Decizia -/CMP.7, dar
mai riguroase și mai cuprinzătoare.
4.           IMPLICAȚII BUGETARE
După cum se precizează în fișa
financiară care însoțește prezenta decizie, aceasta va fi
implementată pe baza bugetului existent și nu va avea un impact
asupra cadrului financiar multianual.
5.           ELEMENTE OPȚIONALE
Propunerea cuprinde o dispoziție în
temeiul căreia Comisia va revizui normele de contabilizare prevăzute
în prezenta decizie în termen de cel mult un an de la încheierea primei
perioade contabile.
2012/0042 (COD)
Propunere de
DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI
A CONSILIULUI
privind normele de contabilizare și
planurile de acțiune referitoare la emisiile și absorbțiile de
gaze cu efect de seră care rezultă din activități legate de
exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și
silvicultură
PARLAMENTUL EUROPEAN ŞI
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 192
alineatul (1),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectului de act
legislativ către parlamentele naționale,
având în vedere avizul Comitetului Economic
și Social European[18],
având în vedere avizul Comitetului Regiunilor[19],
hotărând în conformitate cu procedura
legislativă ordinară,
întrucât:
(1)
Sectorul LULUCF (exploatarea terenurilor,
schimbarea destinaţiei terenurilor şi silvicultură) din Uniune
reprezintă un absorbant net care elimină din atmosferă o cantitate
de gaze cu efect de seră echivalentă cu un procent semnificativ din
totalul emisiilor generate în Uniune. Acest sector este responsabil de emisii
și absorbții antropice de gaze cu efect de seră, care
reprezintă consecința variației cantității de carbon
stocată în vegetație și în soluri. Emisiile și
absorbțiile de gaze cu efect de seră din sectorul LULUCF nu sunt
luate în calcul în vederea atingerii obiectivului Uniunii de reducere cu 20 % a
emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2020, în temeiul Deciziei
nr. 406/2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie
2009 privind efortul statelor membre de a reduce emisiile de gaze cu efect de
seră astfel încât să respecte angajamentele Comunităţii de
reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2020[20] și
al Directivei 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13
octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie
de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității și de
modificare a Directivei 96/61/CE a Consiliului[21], deși sunt luate parțial în
considerare în vederea atingerii obiectivului cuantificat al Uniunii de
limitare și de reducere a emisiilor, stabilit în temeiul articolului 3
alineatul (3) din Protocolul de la Kyoto la Convenţia-cadru a Naţiunilor
Unite asupra schimbărilor climatice („CCONUSC”), aprobat prin Decizia
2002/358/CE a Consiliului[22].
(2)
În conformitate cu articolul 9 din Decizia nr.
406/2009/CE, Comisia are obligația de a evalua modalitățile de
includere a emisiilor și absorbțiilor de gaze cu efect de seră
rezultate din activități legate de exploatarea terenurilor,
schimbarea destinației terenurilor și silvicultură în cadrul
angajamentului Uniunii de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră,
garantând totodată caracterul permanent și integritatea din punctul
de vedere al mediului a contribuţiei sectorului LULUCF, precum și
acurateţea monitorizării și a contabilizării emisiilor
și absorbțiilor relevante. Prin urmare, prezenta decizie trebuie, în
primă instanță, să stabilească norme de contabilizare
aplicabile emisiilor și absorbțiilor de gaze cu efect de seră
din sectorul LULUCF. Pentru a se asigura între timp conservarea și
ameliorarea stocurilor de carbon, Comisia trebuie, de asemenea, să
prevadă obligația statelor membre de a adopta planuri de acțiune
privind LULUCF în care să stabilească măsuri vizând limitarea
sau reducerea emisiilor și menținerea sau intensificarea
absorbțiilor din sectorul LULUCF.
(3)
Cea de-a 17-a Conferință a
părților la CCONUSC, reunită la Durban în decembrie 2011, a
adoptat Decizia -/CMP.7 a Conferinței părților care
funcționează ca reuniune a părților la Protocolul de la
Kyoto („Decizia -/CMP.7”). Decizia respectivă stabilește norme de
contabilizare aplicabile în sectorul LULUCF începând cu cea de-a doua perioadă
de angajament în temeiul Protocolului de la Kyoto. Prezenta decizie trebuie
să fie în concordanță cu decizia respectivă, pentru a se
asigura un nivel adecvat de coerență între normele interne ale
Uniunii și metodologiile convenite în cadrul CCONUSC. Prezenta decizie
trebuie, de asemenea, să reflecte particularitățile sectorului
LULUCF din Uniune.
(4)
Normele de contabilizare aplicabile în sectorul
LULUCF trebuie să reflecte eforturile depuse în agricultură și
silvicultură pentru a consolida rolul schimbării destinației
terenurilor în reducerea emisiilor. Prezenta decizie trebuie să
prevadă norme de contabilizare aplicabile în mod obligatoriu
activităților forestiere cum sunt împădurirea,
reîmpădurirea, defrișarea și gestionarea pădurilor, precum
și activităților agricole, cum sunt gestionarea
pășunilor și gestionarea terenurilor cultivate. De asemenea,
prezenta decizie trebuie să prevadă norme de contabilizare aplicabile
în mod voluntar în scopul refacerii vegetației și al drenării
și reumidificării zonelor umede.
(5)
Pentru a se asigura integritatea din punctul de
vedere al mediului a normelor de contabilizare aplicabile sectorului LULUCF din
Uniune, aceste norme trebuie să se bazeze pe principiile de contabilizare
stabilite în Decizia -/CMP.7 și în Decizia 16/CMP.1 a
Conferinței părților care funcționează ca reuniune a
părților la Protocolul de la Kyoto.
(6)
Normele de contabilizare trebuie să reprezinte
cu precizie variațiile emisiilor și absorbțiilor datorate
activității umane. În acest sens, prezenta decizie trebuie să
prevadă utilizarea unor metodologii specifice în ceea ce privește
diversele activități din cadrul sectorului LULUCF. Emisiile și
absorbțiile legate de împădurire, reîmpădurire și
defrișare constituie rezultatul direct al intervenției umane și
trebuie, prin urmare, să fie contabilizate în întregime. Cu toate acestea,
dat fiind că nu toate emisiile și absorbțiile provenite din
gestionarea pădurilor sunt determinate de activitatea umană, normele
de contabilizare relevante trebuie să prevadă utilizarea unor
niveluri de referință pentru a exclude efectele caracteristicilor
naturale și specifice fiecărei țări. Nivelurile de
referință reprezintă estimări ale emisiilor sau
absorbțiilor nete anuale rezultate din gestionarea pădurilor pe
teritoriul unui stat membru pentru anii incluși într-o anumită
perioadă de contabilizare și trebuie să fie stabilite în mod
transparent, în conformitate cu Decizia -/CMP.7. Acestea trebuie actualizate
pentru a reflecta îmbunătățirile aduse metodologiilor sau
datelor disponibile în statele membre. Normele de contabilizare trebuie să
prevadă o limită superioară aplicabilă emisiilor și
absorbțiilor nete de gaze cu efect de seră provenite din gestionarea
pădurilor, care să poată fi contabilizată, având în vedere
incertitudinile subiacente din proiecțiile pe care se bazează
nivelurile de referință.
(7)
Normele de contabilizare trebuie să garanteze
că statele membre înregistrează cu precizie în conturi momentul
producerii emisiilor de gaze cu efect de seră din lemnul recoltat, pentru
a furniza stimulente pentru utilizarea produselor forestiere recoltate cu
cicluri de viață îndelungate. Prin urmare, funcția de degradare
de prim ordin aplicabilă emisiilor rezultate din produsele forestiere
recoltate trebuie să corespundă ecuației 12.1 din orientările
privind inventarele naționale ale gazelor cu efect de seră, elaborate
în 2006 de Grupul interguvernamental privind schimbările climatice
(„orientările IPCC”), iar valorile de la jumătatea vieții
implicite relevante trebuie să se bazeze pe tabelul 3a.1.3 din Ghidul de
bune practici pentru exploatarea terenurilor, schimbarea destinației
terenurilor și silvicultură, elaborat de IPCC în 2003.
(8)
Deoarece fluctuațiile interanuale ale
emisiilor și absorbțiilor de gaze cu efect de seră provenite din
activități agricole sunt mult mai reduse decât cele legate de
activitățile forestiere, statele membre trebuie să înregistreze
emisiile și absorbțiile de gaze cu efect de seră provenite din
activitățile de gestionare a terenurilor cultivate și a
pășunilor în raport cu anul de referință, în conformitate
cu raportul lor inițial revizuit referitor la datele privind emisiile din
anul de referință, prezentat în cadrul CCONUSC în temeiul Deciziei
13/CMP.1 a Conferinței părților care funcționează ca
reuniune a părților la Protocolul de la Kyoto („Decizia 13/CMP.1”).
(9)
Perturbările naturale, cum sunt incendiile
forestiere, infestările cu paraziți și boli, condițiile
meteorologice extreme și perturbațiile geologice, pot cauza, în mod
temporar, emisii de gaze cu efect de seră sau reducerea acestor emisii în
sectorul LULUCF sau pot provoca inversarea absorbțiilor anterioare.
Deoarece inversarea poate fi cauzată și de deciziile de gestionare,
cum ar fi deciziile privind recoltarea sau plantarea de arbori, prezenta decizie
trebuie să garanteze că inversarea absorbțiilor determinată
de activitatea umană se reflectă întotdeauna cu precizie în conturile
LULUCF. În plus, prezenta decizie trebuie să ofere statelor membre o
posibilitate limitată de a exclude din conturile LULUCF emisiile generate
ca urmare a unor perturbări pe care nu le pot controla. Cu toate acestea,
modul în care statele membre aplică dispozițiile respective nu
trebuie să ducă la o contabilizare incompletă
nejustificată.
(10)
Normele privind raportarea emisiilor de gaze cu efect
de seră și alte informații relevante pentru schimbările
climatice, inclusiv informații privind sectorul LULUCF, intră sub
incidența Regulamentului (UE) nr. …/… [propunere a Comisiei de regulament
al Parlamentului European și al Consiliului privind un mecanism de
monitorizare şi de raportare a emisiilor de gaze cu efect de seră din
Uniune, precum şi a altor informaţii relevante de la nivel
național și al Uniunii pentru schimbările climatice
(COM/2011/0789 final - 2011/0372 (COD)] și, prin urmare, nu intră sub
incidența prezentei decizii.
(11)
Având în vedere fluctuațiile interanuale ale
emisiilor și absorbțiilor, nevoia frecventă de a recalcula
anumite date raportate, precum și timpul îndelungat care este necesar
pentru ca practicile modificate de gestionare din agricultură și
silvicultură să aibă efecte asupra cantității de
carbon stocată în vegetație și în soluri, conturile sectorului
LULUCF nu ar fi exacte și fiabile dacă ar fi stabilite anual. Prin
urmare, prezenta decizie trebuie să prevadă perioade de contabilizare
mai lungi și mai adecvate.
(12)
În planurile lor de acțiune privind LULUCF,
statele membre trebuie să stabilească măsuri vizând limitarea
sau reducerea emisiilor și menținerea sau intensificarea
absorbțiilor din sectorul LULUCF. Fiecare plan de acțiune privind
LULUCF trebuie să conțină anumite informații , conform
dispozițiilor din prezenta decizie. Mai mult, în vederea promovării
celor mai bune practici, în anexa la prezenta decizie trebuie
prevăzută o listă indicativă de măsuri care pot fi, de
asemenea, incluse în planurile respective. Comisia trebuie să evalueze
periodic conținutul și implementarea planurilor de acțiune
privind LULUCF ale statelor membre și, dacă este cazul, să
formuleze recomandări pentru a îmbunătăți acțiunea
statelor membre.
(13)
Trebuie să se delege Comisiei competența
de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene în vederea actualizării
definițiilor prevăzute la articolul 2 pentru a ține seama de
modificările definițiilor adoptate de organismele instituite prin
CCONUSC sau prin Protocolul de la Kyoto sau prin alte acorduri multilaterale
referitoare la schimbările climatice încheiate de Uniune; în vederea
modificării anexei I pentru a adăuga perioadele de contabilizare
și pentru a asigura coerența între aceste perioade de contabilizare
și perioadele relevante aplicabile angajamentelor Uniunii de reducere a
emisiilor în alte sectoare; în vederea modificării anexei II pentru a
actualiza nivelurile de referință în conformitate cu nivelurile de
referință propuse prezentate de statele membre în temeiul articolului
6, sub rezerva corecțiilor efectuate în conformitate cu prezenta decizie;
în vederea revizuirii informațiilor menționate în anexa III pentru a
ține seama de progresele științifice și în vederea
revizuirii condițiilor referitoare la normele de contabilizare privind
perturbările naturale stabilite la articolul 9 alineatul (2) pentru a
ține seama de progresele științifice sau pentru a reflecta
revizuirile actelor adoptate de organismele instituite prin CCONUSC sau prin
Protocolul de la Kyoto. Este deosebit de important ca, în etapa
pregătitoare, Comisia să desfășoare consultări
adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și
elaborează acte delegate, Comisia trebuie să asigure transmiterea
simultană, la timp și în mod corespunzător a documentelor
relevante către Parlamentul European și către Consiliu.
(14)
Întrucât obiectivele acțiunii propuse,
prin însăși natura lor, nu pot fi îndeplinite într-o
proporție suficientă doar la nivelul statelor membre și, prin
urmare, datorită amplorii și efectelor acțiunii, pot fi
îndeplinite mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta
măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum
este stabilit la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană.
În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum
este stabilit la articolul respectiv, prezenta decizie nu
depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestor
obiective,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Obiect
și domeniu de aplicare
Prezenta decizie stabilește norme de
contabilizare aplicabile emisiilor și absorbțiilor rezultate din
activități legate de exploatarea terenurilor, de schimbarea
destinației terenurilor și de silvicultură. De asemenea, prezenta
decizie prevede obligația statelor membre de a întocmi planuri de
acțiune privind LULUCF care să contribuie la limitarea sau reducerea
emisiilor și la menținerea și intensificarea absorbțiilor,
precum și obligația Comisiei de a evalua aceste planuri.
Articolul 2
Definiții
1.
În sensul prezentei decizii, se aplică
următoarele definiții:
(a)
„emisii” înseamnă emisiile de gaze cu efect de
seră de la surse, determinate de activitatea umană;
(b)
„absorbții” înseamnă eliminarea de
către absorbanți a gazelor cu efect de seră determinate de
activitatea umană;
(c)
„împădurire” înseamnă transformarea
directă de către om a terenurilor pe care nu au fost păduri pe o
perioadă de cel puțin 50 de ani în păduri, prin plantare,
însămânțare și/sau promovarea de către om a
însămânțării naturale, în cazul în care transformarea a avut loc
după 1 ianuarie 1990;
(d)
„reîmpădurirea” înseamnă orice
transformare directă de către om a unor terenuri care nu sunt
păduri în păduri, prin plantare, însămânțare și/sau
promovarea de către om a însămânțării naturale pe terenuri
care au fost acoperite cu păduri, dar care au fost transformate în
terenuri fără păduri, în cazul în care transformarea a avut loc
după 1 ianuarie 1990;
(e)
„defrișare” înseamnă transformarea
directă de către om a pădurilor în terenurilor neacoperite de
pădure, în cazul în care transformarea a avut loc după 1 ianuarie
1990;
(f)
„gestionarea pădurilor” înseamnă orice
activitate care rezultă dintr-un sistem de practici aplicabil unei
păduri, destinată să îmbunătățească orice
funcție ecologică, economică sau socială a pădurii;
(g)
„gestionarea terenurilor cultivate” înseamnă
orice activitate care rezultă dintr‑un sistem de practici aplicabile
pe terenuri cultivate cu culturi agricole și pe terenuri retrase din
circuitul agricol sau temporar neutilizate pentru producția vegetală;
(h)
„gestionarea pășunilor” înseamnă
orice activitate care rezultă dintr-un sistem de practici aplicabil pe
terenuri utilizate pentru producția animală, destinată să
controleze sau să influențeze cantitatea și tipul de
vegetație, precum și produsele animaliere;
(i)
„refacerea vegetației” înseamnă orice
activitate antropică directă destinată să
mărească stocul de carbon din orice sit cu o suprafață de
minimum 0,05 hectare, prin proliferarea vegetației, în cazul în care
activitatea respectivă nu constituie împădurire sau
reîmpădurire;
(j)
„stoc de carbon” înseamnă cantitatea de carbon
elementar, exprimată în milioane de tone, stocată într-un rezervor de
carbon;
(k)
„drenarea și reumidificarea zonelor umede”
înseamnă orice activitate care rezultă dintr-un sistem de drenare
și reumidificare a unor terenuri cu suprafața de minimum 1 hectar
care conțin sol organic, cu condiția ca activitatea respectivă
să nu constituie nicio altă activitate menționată la articolul
3 alineatul (1), și unde drenajul înseamnă reducerea
directă de către om a pânzei freatice din sol, iar reumidificarea
înseamnă inversarea parțială sau totală, realizată
direct de către om, a procesului de drenare;
(l)
„sursă” înseamnă orice proces, activitate
sau mecanism care degajă în atmosferă un gaz cu efect de seră,
un aerosol sau un precursor al unui gaz cu efect de seră;
(m)
„absorbant” înseamnă orice proces, activitate
sau mecanism care elimină din atmosferă un gaz cu efect de seră,
un aerosol sau un precursor al unui gaz cu efect de seră;
(n)
„rezervor de carbon” înseamnă un element sau
un sistem geochimic integral sau parțial, aflat pe teritoriul unui stat
membru, în care este depozitat carbonul, orice precursor al unui un gaz cu
efect de seră sau orice gaz cu efect de seră care conține
carbon;
(o)
„precursor al unui gaz cu efect de seră”
înseamnă un compus chimic care participă la reacțiile chimice
din care rezultă oricare dintre gazele cu efect de seră
menționate la articolul 3 alineatul (2);
(p)
„produse forestiere recoltate” înseamnă orice
produs rezultat din recoltarea lemnului, inclusiv material lemnos și
scoarță, care a părăsit un loc în care se recoltează
lemnul;
(q)
„pădure” înseamnă o suprafață
de teren de cel puțin 0,5 ha, plantată cu copaci ale căror
coroane acoperă sau cu o densitate de acoperire echivalentă cu cel
puțin 10%, din suprafața respectivă, acoperită cu copaci
care ar putea atinge la maturitate o înălțime minimă de cel
puțin 5 metri pe locul lor de creștere, inclusiv grupuri de copaci
naturali tineri aflați în creștere, sau o plantație care mai
trebuie încă să devină o suprafață plantată cu
copaci a căror coroană acoperă sau cu o densitate
echivalentă cu cel puțin 10 la sută din suprafața
respectivă sau în care înălțimea copacilor trebuie să
atingă cel puțin 5 metri, inclusiv orice suprafață care, în
mod normal, face parte din suprafața împădurită, dar care este
temporar lipsită de copaci ca urmare a intervenției umane, precum
recoltarea, sau a unor cauze naturale, dar care are toate șansele să
redevină pădure;
(r)
„suprafață acoperită cu copaci”
înseamnă o suprafață fixă acoperită cu coroane de
copaci, exprimată ca procent;
(s)
„densitate de acoperire” înseamnă densitatea
copacilor maturi și a celor aflați în creștere pe o
suprafață acoperită cu pădure, măsurată în
conformitate cu o metodologie stabilită de statul membru în cauză;
(t)
„perturbare naturală” înseamnă orice
eveniment sau circumstanță nedeterminate de către om, care
generează emisii semnificative în păduri sau în solurile agricole și
a cărui (cărei) apariție nu poate fi controlată de statul membru
în cauză, cu condiția ca statul membru respectiv să fie, de
asemenea, în incapacitatea obiectivă de a limita semnificativ efectul
evenimentului sau circumstanței respective asupra emisiilor, chiar și
după apariția acestuia (acesteia);
(u)
„valoare de la jumătatea vieții”
înseamnă numărul de ani necesari pentru reducerea la jumătate a
cantității de carbon conținută inițial de un produs
forestier;
(v)
„metoda oxidării instantanee” înseamnă o
metodă de contabilizare care pornește de la ipoteza că
eliberarea în atmosferă a întregii cantități de carbon stocate
în produsele forestiere recoltate se produce în momentul în care un stat membru
include aceste produse în conturile sale, în temeiul prezentei decizii;
(w)
„exploatare forestieră de recuperare”
înseamnă orice activitate care constă în recuperarea lemnului afectat
de o perturbare naturală, care poate fi încă utilizat, cel puțin
parțial.
2.
Se deleagă Comisiei competența de a
adopta acte delegate în conformitate cu articolul 12 în vederea
modificării definițiilor de la alineatul (1) din prezentul articol,
pentru a actualiza definițiile respective în lumina modificărilor
definițiilor adoptate de organismele instituite prin CCONUSC sau prin
Protocolul de la Kyoto sau prin alte acorduri multilaterale referitoare la
schimbările climatice, încheiate de Uniune.
Articolul 3
Obligația
de a crea și de a menține conturi LULUCF
1.
Pentru fiecare perioadă de contabilizare
menționată în anexa I, statele membre trebuie să creeze și
să mențină conturi care să reflecte cu precizie toate
emisiile și a absorbțiile rezultate din activitățile
desfășurate pe teritoriul lor, care se încadrează în
următoarele categorii de activitate:
(a)
împădurire;
(b)
reîmpădurire;
(c)
defrișare;
(d)
gestionarea pădurilor;
(e)
gestionarea terenurilor cultivate;
(f)
gestionarea pășunilor.
Statele membre pot, de asemenea, să creeze
și să mențină conturi care să reflecte cu precizie
emisiile și absorbțiile rezultate din refacerea vegetației
și din drenarea și reumidificarea zonelor umede.
2.
Conturile menționate la alineatul (1)
acoperă emisiile și absorbțiile următoarelor gaze cu efect
de seră:
(a)
dioxid de carbon (CO2)
(b)
metan (CH4):
(c)
oxid de azot (N2O).
3.
Statele membre includ în conturile lor o
anumită activitate dintre cele menționate la alineatul (1) încă
de la începutul activității sau de la 1 ianuarie 2013, dacă
această dată este ulterioară.
Articolul 4
Norme
generale de contabilizare
1.
În conturile lor menționate la articolul 3
alineatul (1), statele membre trebuie să indice sursele prin semnul plus
(+), iar absorbanții prin semnul minus (-).
2.
Emisiile și absorbțiile rezultate din
oricare dintre activitățile încadrate într-una sau în mai multe
categorii de activitate menționate la articolul 3 alineatul (1) se
contabilizează doar la o singură categorie.
3.
Pe baza unor date transparente și
verificabile, statele membre stabilesc suprafețele de teren pe care se
desfășoară o activitate care se încadrează la una dintre
categoriile menționate la articolul 3 alineatul (1). Statele membre se
asigură că toate aceste suprafețe de teren pot fi identificate
cu precizie în contul aferent categoriei respective.
4.
Statele membre trebuie să includă în
conturile lor menționate la articolul 3 alineatul (1) orice
variație a stocului de carbon din următoarele rezervoare de carbon:
(a)
biomasa de suprafață;
(b)
biomasa subterană;
(c)
litieră;
(d)
lemn mort;
(e)
carbon organic din sol;
(f)
produse forestiere recoltate.
Cu toate acestea, statele membre pot alege să
nu includă în conturile lor variațiile stocului de carbon din
rezervoarele de carbon enumerate la primul paragraf literele (a) – (e) în
cazul în care rezervorul de carbon nu este un absorbant în declin sau o
sursă. Statele membre consideră că un rezevor de carbon nu este
un absorbant în declin sau o sursă exclusiv în cazul în care acest lucru
este demonstrat pe baza unor date transparente și verificabile.
5.
Statele membre își încheie conturile
menționate la articolul 3 alineatul (1) la sfârșitul fiecărei
perioade de contabilizare menționate în anexa I, prin specificarea
emisiilor totale și a absorbțiilor totale incluse în conturile
respective în cursul perioadei de contabilizare.
6.
Statele membre țin o evidență
completă și exactă a tuturor metodologiilor și datelor
utilizate în scopul respectării obligațiilor care le revin în temeiul
prezentei decizii.
7.
Se deleagă Comisiei competența de a
adopta acte delegate în conformitate cu articolul 12 în vederea
modificării anexei I pentru a adăuga perioadele de contabilizare
și pentru a asigura coerența dintre aceste perioade de contabilizare
și perioadele relevante aplicabile angajamentelor Uniunii de reducere a
emisiilor în alte sectoare.
Articolul 5
Norme de contabilizare privind împădurirea, reîmpădurirea
și defrișarea
1.
În conturile privind reîmpădurirea, statele
membre trebuie să reflecte emisiile și absorbțiile rezultate
exclusiv din activități de acest tip care au loc pe terenurile care
nu erau forestiere la 1 ianuarie 1990.
2.
În cazul în care statele membre reflectă în
conturile lor modificări nete ale emisiilor și absorbțiilor de
dioxid de carbon (CO2) rezultate din activități de
împădurire, reîmpădurire și defrișare, aceste
modificări nete trebuie să reprezinte totalul emisiilor și
absorbțiilor pentru anii din fiecare perioadă de contabilizare
menționată în anexa I, calculat prin însumarea, pentru fiecare an din
respectiva perioadă de contabilizare, a stocurilor de carbon existente la
data de 31 decembrie a anului respectiv, din care se scad stocurile de carbon
existente la data de 1 ianuarie a aceluiași an, pe baza unor date
transparente și verificabile.
3.
În cazul în care statele membre reflectă în
conturile lor emisiile de metan (CH4) și de oxid de azot (N2O)
rezultate din activități de împădurire, reîmpădurire
și defrișare, aceste emisii reprezintă totalul emisiilor pentru
anii din fiecare perioadă de contabilizare menționată în anexa
I, calculat prin însumarea emisiilor produse în fiecare an din respectiva
perioadă de contabilizare, pe baza unor date transparente și
verificabile.
4.
Statele membre trebuie să continue să
creeze și să mențină conturi care reflectă emisiile
și absorbțiile rezultate de pe terenurile care au fost identificate
în conturi în temeiul articolului 4 alineatul (3) ca făcând obiectul
împăduririi, reîmpăduririi și defrișării, chiar
și în cazul în care aceste activități nu se mai
desfășoară pe terenurile respective.
5.
Statele membre utilizează aceeași unitate
spațială de evaluare în calculele menite să determine
suprafața împădurită care face obiectul împăduririi,
reîmpăduririi și defrișării.
Articolul 6
Norme de contabilizare privind gestionarea pădurilor
1.
În conturile privind gestionarea pădurilor,
statele membre trebuie să reflecte emisiile și absorbțiile
rezultate din aceste activități, calculate prin totalizarea emisiilor
și a absorbțiilor din fiecare perioadă de contabilizare
menționată în anexa I, din care se scade valoarea obținută
prin înmulțirea numărului de ani din respectiva perioadă de
contabilizare cu nivelul de referință aferent, menționat în
anexa II.
2.
Dacă rezultatul calculului menționat la
alineatul (1) pentru o anumită perioadă de contabilizare este
negativ, statele membre introduc în conturile lor privind gestionarea
pădurilor o sumă a emisiilor și absorbțiilor care să
nu fie mai mare decât echivalentul a 3,5 la sută din emisiile produse în
statul membru respectiv în anul de referință, în conformitate cu
raportul inițial revizuit referitor la datele privind emisiile din anul de
referință, prezentat CCONUSC de statul membru respectiv în temeiul
anexei la Decizia 13/CMP.1, cu excepția emisiilor și a
absorbțiilor rezultate din activitățile menționate la
articolul 3 alineatul (1), înmulțită cu numărul de ani din
respectiva perioadă de contabilizare.
3.
Statele membre se asigură că metodele de
calcul pe care le aplică în privința conturilor lor privind
activitățile de gestionare a pădurilor sunt compatibile cu
metodele de calcul aplicate pentru calcularea nivelurilor lor de
referință menționate în anexa II cu privire la următoarele
aspecte:
(a)
rezervoarele de carbon și gazele cu efect de
seră;
(b)
suprafața care face obiectul gestionării
pădurilor;
(c)
produsele forestiere recoltate;
(d)
perturbările naturale.
4.
Cel târziu cu un an înainte de încheierea
fiecărei perioade de contabilizare, statele membre comunică Comisiei
propunerile lor privind nivelurile de referință revizuite pentru
următoarea perioadă de contabilizare, în conformitate cu metodologia
prevăzută în Decizia -/CMP.7 utilizată pentru calcularea
nivelurilor de referință stabilite în decizia respectivă.
5.
Dacă dispozițiile relevante din Decizia
-/cmp.7 se modifică, în termen de cel mult șase luni de la adoptarea
modificărilor, statele membre comunică Comisiei propuneri privind
nivelurile de referință revizuite care să reflecte
modificările respective.
6.
Dacă devin disponibile metodologii
îmbunătățite care permit unui stat membru să calculeze
nivelurile de referință într-o manieră considerabil mai
precisă sau dacă există îmbunătățiri
semnificative ale calității datelor aflate la dispoziția unui
stat membru, statul membru în cauză trebuie să comunice
fără întârziere Comisiei propuneri privind nivelurile de
referință revizuite care să reflecte modificările
respective.
7.
În scopul aplicării alineatelor (4), (5)
și (6), statele membre precizează cantitatea de emisii anuale
rezultate din perturbări naturale care au fost incluse în nivelurile de
referință revizuite pe care le-au propus, precum și modul în
care au estimat cantitatea respectivă.
8.
Comisia verifică precizia nivelurilor de
referință revizuite propuse.
9.
Se deleagă Comisiei competența de a
adopta acte delegate în conformitate cu articolul 12 în vederea
actualizării nivelurilor de referință din anexa II, dacă
este necesar.
10.
Statele membre trebuie să reflecte în
conturile lor privind gestionarea pădurilor impactul oricărei
modificări aduse anexei II în ceea ce privește întreaga perioadă
de contabilizare relevantă.
Articolul 7
Norme de contabilizare privind produsele forestiere recoltate
1.
Statele membre reflectă în conturile lor
create în temeiul articolului 3 alineatul (1) emisiile generate de produsele
forestiere recoltate care conțin carbon la 1 ianuarie 2013,
chiar dacă produsele respective au fost recoltate înainte de această
dată.
2.
În conturile create în temeiul articolului 3
alineatul (1) referitoare la produsele forestiere recoltate, statele membre
reflectă emisiile rezultate din următoarele produse forestiere recoltate
pe baza calculelor efectuate în conformitate cu funcția de degradare de
prim ordin și cu valorile de la jumătatea vieții implicite
specificate în anexa III:
(a)
hârtie;
(b)
panouri din lemn;
(c)
cherestea.
Statele membre pot utiliza, în locul valorilor de
la jumătatea vieții specificate în anexa III, valori de la
jumătatea vieții specifice fiecărei țări, cu
condiția ca aceste valori să fie stabilite de statul membru pe baza
unor date transparente și verificabile.
În conturile referitoare la produsele forestiere
recoltate exportate, statele membre pot utiliza, în locul valorilor de la
jumătatea vieții specificate în anexa III, valori de la
jumătatea vieții specifice fiecărei țări, cu
condiția ca aceste valori să fie stabilite de statul membru pe baza
unor date transparente și verificabile cu privire la utilizarea
respectivelor produse forestiere recoltate în țara importatoare.
3.
Dacă statele membre reflectă în conturile
lor, în temeiul articolului 3 alineatul (1), emisiile de dioxid de carbon
(CO2) generate de produsele forestiere recoltate din depozitele de
deșeuri solide, ele trebuie să facă acest lucru pe baza metodei
oxidării instantanee.
4.
Dacă statele membre reflectă în conturile
lor emisiile generate de produsele forestiere recoltate care au fost recoltate
în scopuri energetice, ele trebuie să facă acest lucru tot pe baza
metodei oxidării instantanee.
5.
Un stat membru reflectă în conturile sale
emisiile generate de produsele forestiere recoltate numai în cazul în care
aceste emisii rezultă din produse forestiere recoltate eliminate de pe
terenurile incluse în conturile respectivului stat membru în temeiul
articolului 3 alineatul (1).
6.
Se deleagă Comisiei competența de a
adopta acte delegate în conformitate cu articolul 12 în vederea revizuirii
informațiilor menționate în anexa III, în conformitate cu progresele
științifice.
Articolul 8
Norme
de contabilizare privind gestionarea terenurilor cultivate, gestionarea
pășunilor, refacerea vegetației și drenarea și
reumidificarea zonelor umede
1.
În conturile privind gestionarea terenurilor
cultivate și gestionarea pășunilor, statele membre reflectă
emisiile și absorbțiile rezultate din aceste activități,
calculate prin scăderea, din emisiile și absorbțiile din fiecare
perioadă de contabilizare specificată în anexa I, a valorii obținută
prin înmulțirea numărului de ani din respectiva perioadă de
contabilizare cu suma emisiilor și absorbțiilor rezultate din aceste
activități în statul membru respectiv în anul de referință,
în conformitate cu raportul inițial revizuit privind emisiile din anul de
referință, prezentat CCONUSC de statul membru respectiv în temeiul
anexei la Decizia 13/CMP.1.
2.
Dacă un stat membru alege să creeze
și să mențină conturi privind refacerea vegetației
și/sau drenajul și reumidificarea zonelor umede, el trebuie să
aplice metoda de calcul prevăzută la alineatul (1).
În conturile referitoare la drenarea și
reumidificarea zonelor umede, statele membre reflectă emisiile și
absorbțiile rezultate din activitatea respectivă pe toate terenurile
care au fost drenate începând cu anul 1990 și pe toate terenurile care au
fost reumidificate începând cu anul 1990.
Articolul 9
Norme de contabilizare privind perturbările naturale
1.
Dacă sunt îndeplinite condițiile
stabilite la alineatul (2), statele membre pot exclude din calculele relevante
pentru îndeplinirea obligațiilor de contabilizare care le revin în temeiul
articolului 3 alineatul (1) literele (a), (b), (d), (e) și (f), emisiile
neantropice de gaze cu efect de seră de la surse, generate de
perturbări naturale. Dacă statele membre exclud aceste emisii, ele
trebuie să excludă de asemenea orice absorbții ulterioare
generate pe terenurile pe care s-au produs respectivele perturbări
naturale. Cu toate acestea, nu trebuie excluse emisiile neantropice de gaze cu
efect de seră de la surse, generate de perturbări naturale, care au
fost incluse în calcularea nivelului lor de referință determinat în
temeiul articolului 6 alineatul (4), (5) sau (6).
2.
Statele membre pot exclude emisiile neantropice de
gaze cu efect de seră de la surse, în conformitate cu alineatul (1), din
calculele relevante pentru îndeplinirea obligațiilor de contabilizare care
le revin în temeiul articolului 3 alineatul (1) literele (a), (b) și
(d) dacă respectivele emisii neantropice de gaze cu efect de seră
generate de respectivele perturbări naturale în cursul unui singur an
depășesc 5% din totalul emisiilor generate într-un stat membru în
anul de referință, în conformitate cu raportul inițial revizuit
privind emisiile din anul de referință, prezentat CCONUSC de statul membru
respectiv în temeiul anexei la Decizia 13/CMP.1, cu excepția emisiilor
și a absorbțiilor rezultate din activitățile
menționate la articolul 3 alineatul (1), cu condiția să fie
îndeplinite următoarele condiții:
(a)
statul membru identifică toate suprafețele
de teren excluse din domeniul de aplicare al conturilor statelor membre create
în temeiul articolului 3 alineatul (1) literele (a), (b) și (d), inclusiv
în funcție de localizarea lor geografică, de an și de tipurile
de perturbări naturale;
(b)
statul membru estimează cantitatea anuală
de emisii neantropice de gaze cu efect de seră de la surse, generate de
perturbări naturale și a absorbțiilor ulterioare de pe
suprafețele de teren excluse;
(c)
nu a intervenit nicio schimbare a destinației
terenurilor în cazul suprafețelor de teren excluse, iar statul membru
utilizează metode și criterii transparente și verificabile
pentru a identifica schimbarea destinației terenului în cazul
respectivelor suprafețe de teren;
(d)
dacă este posibil, statul membru ia
măsuri pentru gestionarea sau controlarea impactului perturbărilor
naturale;
(e)
dacă este posibil, statul membru ia
măsuri pentru reabilitarea suprafețelor de teren excluse;
(f)
au fost contabilizate emisiile rezultate din
produsele forestiere recoltate recuperate prin exploatarea forestieră de
recuperare.
3.
De asemenea, statele membre pot exclude separat
emisiile neantropice de gaze cu efect de seră de la surse, în conformitate
cu alineatul (1), din calculele relevante pentru îndeplinirea obligațiilor
de contabilizare care le revin în temeiul articolului 3 alineatul (1) literele
(e) și (f) dacă respectivele emisii neantropice de gaze cu efect de
seră generate de respectivele perturbări naturale în cursul unui
singur an depășesc 5 % din totalul emisiilor generate într-un
stat membru în anul de referință, în conformitate cu raportul
inițial revizuit privind emisiile din anul de referință,
prezentat CCONUSC de statul membru respectiv în temeiul anexei la Decizia
13/CMP.1, cu excepția emisiilor și a absorbțiilor rezultate din
activitățile menționate la articolul 3 alineatul (1), cu
condiția să fie îndeplinite condițiile prevăzute la
articolul 9 alineatul (2).
4.
Statele membre trebuie să includă în
conturile lor menționate la articolul 3 alineatul (1) emisiile care
rezultă din produsele forestiere recoltate prin exploatarea
forestieră de recuperare în conformitate cu articolul 7.
5.
Se deleagă Comisiei competența de a
adopta acte delegate în conformitate cu articolul 12 în vederea revizuirii
condițiilor prevăzute la alineatul (2) primul paragraf pentru a
ține seama de progresele științifice sau pentru a reflecta
revizuirile actelor adoptate de organismele instituite prin CCONUSC sau prin
Protocolul de la Kyoto.
Articolul 10
Planurile
de acțiune privind LULUCF
1.
Cel târziu la șase luni de la începutul
fiecărei perioade de contabilizare menționate în anexa I, statele
membre elaborează și transmit Comisiei proiectele de planuri de
acțiune privind LULUCF vizând limitarea sau reducerea emisiilor și
menținerea sau intensificarea absorbțiilor rezultate din activitățile
menționate la articolul 3 alineatul (1). Statele membre se
asigură că sunt consultate o gamă largă de părți
interesate.
Proiectele de planuri de acțiune privind
LULUCF acoperă durata perioadei de contabilizare relevante specificate în
anexa I.
2.
Statele membre includ în proiectele lor de planuri
de acțiune privind LULUCF următoarele informații referitoare la
fiecare dintre activitățile menționate la articolul 3
alineatul (1):
(a)
o descriere a tendințelor din trecut ale
emisiilor și ale absorbțiilor;
(b)
previziunile privind emisiile și
absorbțiile pentru fiecare perioadă de contabilizare;
(c)
o analiză a potențialului de limitare sau
de reducere a emisiilor și de menținere sau de intensificare a
absorbțiilor;
(d)
o listă de măsuri, inclusiv, după
caz, cele specificate în anexa IV, care trebuie adoptate în vederea atingerii
potențialului de atenuare, acolo unde este cazul, în conformitate cu
analiza menționată la litera (c);
(e)
politici prevăzute pentru implementarea
măsurilor menționate la litera (d), inclusiv o descriere a efectului
preconizat al măsurilor respective asupra emisiilor și
absorbțiilor;
(f)
calendare pentru adoptarea și implementarea
măsurilor menționate la litera (d).
3.
Comisia evaluează proiectul de plan de
acțiune privind LULUCF al unui stat membru în termen de trei luni de la
primirea tuturor informațiilor relevante de la statul membru respectiv.
Comisia publică rezultatele evaluării respective și poate emite
recomandări, după caz, în vederea ameliorării eforturilor statelor
membre de a limita sau a reduce emisiile și de a menține sau a
intensifica absorbțiile.
Statele membre trebuie să țină
seama în mod corespunzător de constatările Comisiei și trebuie
să își publice planurile de acțiune privind LULUCF în format
electronic și să le pună la dispoziția publicului în termen
de trei luni de la primirea evaluării Comisiei.
4.
Statele membre prezintă Comisiei, până la
data care constituie mijlocul fiecărei perioade de contabilizare
specificate în anexa I și până la sfârșitul fiecărei
perioade de contabilizare specificate în anexa I, un raport care să
descrie progresele înregistrate în implementarea planurilor lor de acțiune
privind LULUCF.
5.
Comisia evaluează implementarea de către
statele membre a planurilor lor de acțiune privind LULUCF în termen de
șase luni de la primirea rapoartelor menționate la
alineatul (4).
Comisia publică aceste rapoarte și
rezultatele evaluării respective și poate emite recomandări,
după caz, în vederea ameliorării eforturilor statelor membre de a
limita sau a reduce emisiile și de a menține sau a intensifica
absorbțiile. Statele membre trebuie să țină seama în mod
corespunzător de constatările Comisiei.
Articolul 11
Reexaminare
Comisia reexaminează normele de
contabilizare prevăzute în prezenta decizie în termen de un an de la
încheierea primei perioade de contabilizare menționate în anexa I.
Articolul 12
Exercitarea
delegării de competențe
1.
Competența de a adopta acte delegate este
conferită Comisiei în condițiile prevăzute la prezentul articol.
2.
Delegarea de competențe menționată
la articolul 2 alineatul (2), la articolul 4 alineatul (7), la articolul 6
alineatul (9), la articolul 7 alineatul (6) și la articolul 9 alineatul
(4) se conferă Comisiei pentru o perioadă de timp nedeterminată,
începând cu data intrării în vigoare a prezentei decizii.
3.
Delegarea de competențe menționată
la articolul 2 alineatul (2), la articolul 4 alineatul (7), la
articolul 6 alineatul (9), la articolul 7 alineatul (6) și la articolul 9
alineatul (4) poate fi revocată în orice moment de Parlamentul European
sau de Consiliu. Decizia de revocare pune capăt delegării
competenței specificate în respectiva decizie. Aceasta intră în
vigoare în ziua următoare publicării deciziei în Jurnalul Oficial
al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în
decizie. Aceasta nu aduce atingere validității actelor delegate
aflate deja în vigoare.
4.
De îndată ce adoptă un act delegat,
Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.
5.
Un act delegat adoptat în temeiul articolului 2
alineatul (2), al articolului 4 alineatul (7), al articolului 6 alineatul
(9), al articolului 7 alineatul (6) și al articolului 9 alineatul (4)
intră în vigoare numai dacă nici Parlamentul European, nici Consiliul
nu prezintă obiecții în termen de două luni de la notificarea
actului în cauză către Parlamentul European și Consiliu sau
dacă, înainte de expirarea acestui termen, atât Parlamentul European, cât
și Consiliul au informat Comisia că nu vor prezenta obiecții.
Perioada menționată se prelungește cu două luni, la
inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.
Articolul 13
Prezenta decizie intră în vigoare la 1
ianuarie 2013.
Articolul 14
Prezenta decizie se adresează statelor
membre.
Adoptată la Bruxelles, 12.3.2012.
Pentru Parlamentul European,                     Pentru
Consiliu,
Președintele                                                  Președintele
ANEXA I
PERIOADELE
DE CONTABILIZARE MENȚIONATE LA ARTICOLUL 3 ALINEATUL (1)
 Perioadă de contabilizare || Ani
 Prima perioadă de contabilizare || De la 1 ianuarie 2013 la 31 decembrie 2020
ANEXA II
NIVELURILE
DE REFERINȚĂ PROPUSE DE STATELE MEMBRE, MENȚIONATE LA ARTICOLUL
6
 Stat membru || Gg echivalent dioxid de carbon (CO2) per an
 Austria || -6 516
 Belgia || -2 499
 Bulgaria || -7 950
 Cipru || -157
 Republica Cehă || -4 686
 Danemarca || 409
 Estonia || -2 741
 Finlanda || -20 466
 Franța || -67 410
 Germania || -22 418
 Grecia || -1 830
 Ungaria || -1 000
 Irlanda || -142
 Italia || -22 166
 Letonia || -16 302
 Lituania || -4 552
 Luxemburg || -418
 Malta || -49
 Țările de Jos || -1 425
 Polonia || -27 133
 Portugalia || -6 830
 România || -15 793
 Slovacia || -1 084
 Slovenia || -3 171
 Spania || -23 100
 Suedia || -41 336
 Regatul Unit || -8 268
ANEXA III
FUNCȚIA DE DEGRADARE DE PRIM ORDIN ȘI VALORILE IMPLICITE DE
LA JUMĂTATEA VIEȚII MENȚIONATE LA ARTICOLUL 7
Funcția de
degradare de prim ordin începând cu și continuând
până în anul curent:
               cu
      ,
unde:
anul
 stocul
de carbon din rezerva de produse forestiere recoltate la începutul anului ,
Gg C
constantă
de degradare degradarea de prim ordin, exprimată în unități de
an‑1 , unde HL este
jumătatea ciclului de viață al rezervei de produse forestiere
recoltate, în ani).
aportul
la rezerva de produse forestiere recoltate în cursul anului, Gg C an-1

variația
stocului de carbon din rezerva de produse forestiere recoltate în cursul anului
,
Gg C an-1,
Valorile implicite
de la jumătatea vieții (HL):
            2 ani
pentru hârtie
            25 de
ani pentru panourile din lemn
            35 de
ani pentru cherestea.
ANEXA IV
MĂSURI CARE POT FI INCLUSE ÎN PLANURILE DE ACȚIUNE PRIVIND
LULUCF ÎN TEMEIUL ARTICOLULUI 10 ALINEATUL (2) LITERA (d)
(a)
Măsuri legate de gestionarea terenurilor
cultivate, cum ar fi:
–
îmbunătățirea practicilor agronomice
prin selectarea unor varietăți mai bune de culturi;
–
extinderea rotației culturilor și
evitarea sau reducerea utilizării pârloagei;
–
îmbunătățirea gestionării
nutrienților, a gestionării suprafețelor arate/reziduurilor
și a gestionării apelor;
–
stimularea practicilor și a potențialului
agroforestier privind schimbarea acoperirii (destinației) terenurilor;
(b)
Măsuri legate de gestionarea și de
îmbunătățirea pășunilor, cum ar fi:
–
prevenirea transformării pășunilor
în terenuri cultivate și refacerea vegetației indigene pe terenurile
cultivate;
–
îmbunătățirea gestionării
pășunilor prin introducerea unor modificări la nivelul
intensității și al calendarului activităților de
pășunat;
–
creșterea productivității;
–
îmbunătățirea gestionării
nutrienților;
–
îmbunătățirea gestionării
incendiilor;
–
introducerea mai multor specii adecvate și în
special a unor specii cu rădăcini adânci;
(c)
Măsuri pentru ameliorarea gestionării
solurilor organice agricole, în special a turbăriilor, cum ar fi:
–
stimularea practicilor paludiculturale sustenabile;
–
stimularea practicilor agricole adaptate, cum ar fi
reducerea la minimum a perturbărilor solului sau a practicilor extensive;
(d)
Măsuri pentru prevenirea drenării și
stimularea reumidificării zonelor umede;
(e)
Măsuri legate de mlaștinile existente sau
parțial drenate, cum ar fi:
–
împiedicarea continuării drenajului;
–
stimularea reumidificării și a refacerii
mlaștinilor;
–
prevenirea incendiilor în turbării;
(f)
Refacerea terenurilor degradate;
(g)
Măsuri legate de activități forestiere,
cum ar fi:
–
prevenirea defrișării;
–
împădurirea și reîmpădurirea;
–
conservarea carbonului în pădurile existente;
–
ameliorarea producției în pădurile
existente;
–
creșterea rezervei de produse forestiere
recoltate;
–
îmbunătățirea gestionării
pădurilor, inclusiv prin optimizarea compoziției taxonomice, prin
îngrijire și rărire, precum și prin conservarea solului;
(h)
Consolidarea protecției împotriva
perturbărilor naturale, precum incendii, dăunători și
furtuni.
FIȘĂ FINANCIARĂ
LEGISLATIVĂ
1.           CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI
              1.1.    Denumirea propunerii/inițiativei
              1.2.    Domeniul
(domeniile) de politică în cauză în structura ABM/ABB
              1.3.    Tipul
propunerii/inițiativei
              1.4.    Obiectiv(e)
              1.5.    Motivul
(motivele) propunerii/inițiativei
              1.6.    Durata
acțiunii și impactul financiar al acesteia
              1.7.    Modul
(modurile) de gestionare preconizat(e)
2.           MĂSURI DE GESTIONARE
              2.1.    Dispoziții
în materie de monitorizare și raportare
              2.2.    Sistemul
de gestiune și control
              2.3.    Măsuri
de prevenire a fraudelor și a neregulilor
3.           IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT
AL PROPUNERII/INIȚIATIVEI
              3.1.    Rubrica
(rubricile) din cadrul financiar multianual și linia (liniile)
bugetară (bugetare) de cheltuieli afectată (afectate)
              3.2.    Impactul
estimat asupra cheltuielilor
              3.2.1. Sinteza impactului
estimat asupra cheltuielilor
              3.2.2. Impactul estimat
asupra creditelor operaționale
              3.2.3. Impactul estimat
asupra creditelor cu caracter administrativ
              3.2.4. Compatibilitatea cu
cadrul financiar multianual actual
              3.2.5. Participarea
terților la finanțare
              3.3.    Impactul estimat asupra
veniturilor
FIȘĂ
FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ

1.
CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI
1.1.
Denumirea propunerii/inițiativei

Decizie
a Parlamentului European și a Consiliului privind normele de contabilizare
și planurile de acțiune referitoare la emisiile și
absorbțiile de gaze cu efect de seră care rezultă din
activități legate de exploatarea terenurilor, schimbarea
destinației terenurilor și silvicultură

1.2.
Domeniul (domeniile) de politică în cauză
în structura ABM/ABB[23]

MEDIU
ȘI POLITICI CLIMATICE [07]

1.3.
Tipul propunerii/inițiativei

x Propunere/inițiativă care se referă la o
acțiune nouă
¨ Propunere/inițiativă care se referă la o acțiune
nouă ca urmare a unui proiect-pilot/a unei acțiuni pregătitoare[24]
¨ Propunere/inițiativă care se referă la prelungirea
unei acțiuni existente
¨ Propunere/inițiativă care se referă la o acțiune
reorientată către o acțiune nouă

1.4.
Obiective
1.4.1.
1.4.1. Obiectiv(e) strategic(e) multianual(e) al(e)
Comisiei vizat(e) de propunere/inițiativă

Propunerea
este compatibilă cu Strategia Europa 2020 și este destinată
să contribuie la realizarea obiectivelor Uniunii în materie de reducere a
emisiilor.

1.4.2.
Obiectiv(e) specific(e) și activitatea
(activitățile) ABM/ABB în cauză

Obiectivul specific nr.
Implementarea politicii și legislației UE în
domeniul combaterii schimbărilor climatice (cod ABB 07 12)
Activitatea (activitățile) ABM/ABB în
cauză
07 12 01 (Implementarea politicii și legislației
UE în domeniul combaterii schimbărilor climatice)

1.4.3.
Rezultatul (rezultatele) și impactul
preconizate

A se preciza efectele pe care
propunerea/inițiativa ar trebui să le aibă asupra beneficiarilor
vizați/grupurilor vizate.
Propunerea stabilește un cadru juridic solid și
armonizat pentru a contabiliza emisiile de gaze cu efect de seră (GES)
și absorbțiile din activitățile legate de utilizarea
terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură
(LULUCF) în Uniune, permițând o evaluare detaliată a progreselor
înregistrate în statele membre. Mai precis, propunerea:
- ar îmbunătăți vizibilitatea eforturilor de
atenuare și ar oferi stimulente pentru realizarea acestora, prin
intensificarea absorbțiilor și prin reducerea emisiilor din
agricultură și silvicultură, precum și din industrie, prin
intermediul fabricării de produse forestiere recoltate;
- ar consolida integritatea angajamentelor din punctul de
vedere al mediului prin asigurarea faptului că emisiile și
absorbțiile sunt reflectate corect și sigur, precum și
producția sigură, favorabilă climei și sustenabilă de
bioenergie, prin completarea măsurilor strategice existente; și
- ar îmbunătăți eficiența economică
în contextul urmăririi unor obiective mai ambițioase, permițând
tuturor sectoarelor să își aducă contribuția.
Indicatori de rezultat și de impact
A se preciza indicatorii care permit
monitorizarea punerii în aplicare a propunerii/inițiativei.
Următorii indicatori corespund obiectivelor generale,
specifice și operaționale ale propunerii:
- tendințe în materie de emisii și absorbții;
- numărul cazurilor de neconformitate ale statelor
membre, planurile de acțiune privind LULUCF și rapoartele statelor
membre, prezentate la timp Comisiei, transmiterea la timp de către statele
membre a nivelurilor lor de referință Comisiei;
- conformitatea rapoartelor prezentate de statele membre cu
cerințele prevăzute în propunere;
- integralitatea rapoartelor prezentate de statele membre
Comisiei și gradul de aplicare de către statele membre a normelor
comune de contabilizare;
- disponibilitatea datelor și informațiilor în
domeniile vizate de propunere..

1.5.
Motivul (motivele) propunerii/inițiativei
1.5.1.
Cerințe de îndeplinit pe termen scurt sau lung

Propunerea are două obiective:
- asigurarea unei contabilizări fiabile și
armonizate a emisiilor și absorbțiilor din sectorul LULUCF din
statele membre;
- stimularea eforturilor de atenuare realizate de statele
membre prin elaborarea și implementarea planurilor de acțiune privind
LULUCF;

1.5.2.
Valoarea adăugată a implicării UE

Datorită eficacității lor, măsurile
luate la nivelul Uniunii ar prezenta avantaje evidente în comparație cu
acțiunile întreprinse doar la nivelul statelor membre. Întrucât
angajamentele globale privind combaterea schimbărilor climatice sunt
asumate la nivelul Uniunii, din motive de eficacitate trebuie ca și
normele de contabilizare necesare să fie elaborate tot la acest nivel. Mai
mult decât atât, pentru depășirea problemelor identificate, cum ar fi
necesitatea de a avea norme de contabilizare precise și coerente cu
privire la diferite activități legate de sectorul LULUCF, este nevoie
de o abordare comună în toate statele membre, care poate fi asigurată
exclusiv la nivelul Uniunii.
Acest cadru juridic va garanta o valoare adăugată
reală, prin asigurarea unei contabilizări omogene și precise în
toate statele membre, prin elaborarea de planuri de acțiune privind LULUCF
și prin faptul că permite astfel o evaluare și o apreciere mai
detaliate a progreselor înregistrate în statele membre. Aceasta va asigura
coerența politicii climatice a Uniunii, va îmbunătăți
și mai mult integritatea din punctul de vedere al mediului a
angajamentelor Uniunii în materie de combatere a schimbărilor climatice
și va spori eficiența economică a politicii climatice a Uniunii.

1.5.3.
Învățăminte desprinse din
experiențele anterioare similare

Propunerea
se bazează pe experiența dobândită la nivel internațional
și este destinată să remedieze deficiențele normelor de
contabilizare existente, adoptate în temeiul Protocolului de la Kyoto. A fost
realizată o evaluare detaliată pentru a propune un cadru de
contabilizare fiabil și armonizat cu privire la sectorul LULUCF.

1.5.4.
Coerența și posibila sinergie cu alte
instrumente relevante

Propunerea este coerentă cu Strategia Europa 2020
și cu inițitativa emblematică „O Europă eficientă din
punctul de vedere al utilizării resurselor” din cadrul acestei strategii.
De asemenea, propunerea este complementară actualelor politici climatice,
energetice și sociale ale Uniunii.
În plus, ea completează de politica agricolă
comună (PAC) de după 2013 în ceea ce privește implementarea
„componentelor ecologizante” și, în contextul politicii de dezvoltare
rurală a Uniunii, stimulentele pentru sechestrarea carbonului în
agricultură și silvicultură ar putea fi
îmbunătățite semnificativ. Contabilizarea adecvată a
fluxurilor de carbon pozitive asociate ar spori vizibilitatea contribuției
pozitive a acestor măsuri strategice implementate prin intermediul PAC.
Prin urmare, contabilizarea sectorului LULUCF ar sprijini
utilizarea sustenabilă a bioenergiei și ar asigura, de asemenea, un
indicator fiabil, clar și vizibil al progreselor realizate în
agricultură și silvicultură. În absența unei
contabilizări exhaustive obligatorii a activităților din
sectorul LULUCF, eforturile depuse de statele membre, de agricultori și de
silvicultori în vederea furnizării de servicii în materie de atenuare a
schimbărilor climatice nu se vor reflecta în eforturile Uniunii de
a-și atinge obiectivele de reducere a emisiilor de GES.

1.6.
Durata acțiunii și a impactului financiar
al acesteia

¨ Propunere/inițiativă
pe durată limitată
¨         Propunere/inițiativă în
vigoare din/de la [ZZ/LL]AAAA până în/la [ZZ/LL]AAAA
¨         Impact financiar din AAAA până
în AAAA
x Propunere/inițiativă
pe durată nedeterminată
Implementarea
este prevăzută să înceapă la 1 ianuarie 2013, în
funcție de evoluția procesului legislativ.

1.7.
Modul (modurile) de gestionare preconizat(e)[25]

x Gestiune
centralizată directă de către Comisie
¨ Gestiune
centralizată indirectă, cu delegarea
sarcinilor de execuție:
¨         agențiilor executive
¨         organismelor instituite de
Comunități[26]
¨         organismelor publice
naționale/organismelor cu misiune de serviciu public
¨         persoanelor cărora li se
încredințează executarea unor acțiuni specifice în temeiul
titlului V din Tratatul privind Uniunea Europeană, identificate în actul
de bază relevant în sensul articolului 49 din Regulamentul financiar
¨ Gestiune
partajată cu statele membre
¨ Gestiune
descentralizată împreună cu țări
terțe
¨ Gestiune în
comun cu organizații internaționale (a
se preciza)
Dacă se indică mai multe moduri de gestionare, se
furnizează detalii suplimentare în secțiunea „Observații“.
Observații
Responsabilitatea implementării prezentei
propuneri le va reveni, în cea mai mare parte, statelor membre. Comisia va
evalua informațiile incluse în rapoartele prezentate de statele membre
și va emite recomandări, dacă este cazul.

2.
MĂSURI DE GESTIONARE
2.1.
Dispoziții în materie de monitorizare și
raportare

A se preciza frecvența și condițiile aferente acestor
dispoziții.
Statele membre vor include anual informații în
conturile lor privind sectorul LULUCF și vor contabiliza emisiile și
absorbțiile din sectorul LULUCF în temeiul prezentei propuneri la
sfârșitul fiecărei perioade de contabilizare.
Rapoartele elaborate în temeiul prezentei propuneri vor fi
evaluate de Comisie pentru fiecare perioadă de contabilizare, pe baza
asistenței tehnice din partea unor experți.
Ar fi necesar un studiu pentru a evalua implementarea
prezentei decizii în contextul clauzei de reexaminare.

2.2.
Sistemul de gestiune și control
2.2.1.
Riscul (riscurile) identificat(e)

Întrucât
propunerea este o decizie, riscurile legate de implementare sunt limitate,
deoarece obligațiile propuse se bazează pe norme internaționale
deja stabilite, aplicate de statele membre în cadrul angajamentelor pe care
și le-au asumat în temeiul Protocolului de la Kyoto.

2.2.2.
Metoda (metodele) de control preconizată
(preconizate)

Măsurile
vizând abordarea eventualelor riscuri vor consta în: dialogul constructiv
și cooperarea cu statele membre, menținerea legăturii cu
serviciile relevante ale Comisiei, în special în scopul asigurării
necesarului de date corespunzătoare, consultarea experților, în
special la adoptarea actelor delegate, accesul la expertiza tehnică
externă pentru evaluările corespunzătoare, realizarea de studii
cu ocazia revizuirii actului juridic, precum și organizarea de
conferințe tematice, dacă este cazul.

2.3.
Măsuri de prevenire a fraudelor și a
neregulilor

A se preciza măsurile de prevenire
și de protecție existente sau preconizate.
Având în vedere sumele implicate și tipul de
achiziții publice, prezenta inițiativă nu prezintă riscuri
deosebite de fraudă. Comisia va gestiona și va controla
lucrările folosind toate instrumentele obișnuite relevante, precum
Planul anual de gestionare al DG CLIMA.
Standardele interne de control nr. 2, 7, 8, 9, 11, 12, 13,
15 și 16 prezintă o importanță deosebită. În plus,
principiile stabilite în Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al
Consiliului („Regulamentul financiar”) și dispozițiile de aplicare a
acestuia vor fi aplicate în totalitate.
Procedurile privind achizițiile publice vor face
obiectul circuitului financiar normal al DG CLIMA: un circuit parțial
descentralizat, a cărui caracteristică principală este
independența ierarhică a persoanelor care execută inițierea
și verificarea financiară față de ordonatorii de credite delegați.
Mai mult decât atât, un comitet de control intern (ENVAC)
examinează procedura care duce la selectarea contractantului și
verifică coerența procedurilor adoptate de către ordonatorii de
credite cu normele și dispozițiile din Regulamentul financiar și
din normele de aplicare a acestuia pentru o combinație între un
eșantion aleatoriu și un eșantion bazat pe analiza de risc din
contractele de achiziții publice.
Pe lângă aceste măsuri, pentru adoptarea actelor
delegate, se va garanta că experții care participă la
consultări sunt independenși și calificași în mod corespunzător.

3.
          IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL
PROPUNERII/INIȚIATIVEI
3.1.
Rubrica (rubricile) din cadrul financiar multianual
și linia (liniile) bugetară (bugetare) de cheltuieli afectată
(afectate)

·
Linii bugetare de cheltuieli existente
În ordinea rubricilor din cadrul financiar
multianual și a liniilor bugetare.
 Rubrica din cadrul financiar multianual || Linia bugetară || Tipul cheltuielilor || Contribuție
 Număr [Descriere………………………...……….] || Dif./ Nedif ([27]) || Țări AELS[28] || Țări candidate[29] || Țări terțe || În sensul articolului 18 alineatul (1) litera (aa) din Regulamentul financiar
 5 || 07 01 02 11 Alte cheltuieli de gestionare pentru sprijinirea domeniului de politică „Mediu și politici climatice” || Nedif || NU || NU || NU || NU
·      Noile linii a căror creare se solicită
În ordinea
rubricilor din cadrul financiar multianual și a liniilor bugetare.
 Rubrica din cadrul financiar multianual || Linia bugetară || Tipul cheltuielilor || Contribuție
 Număr [Rubrica … … … … … … … … … … … … … … …] || Dif./ Nedif. || Țări AELS || Țări candidate || Țări terțe || În sensul articolului 18 alineatul (1) litera (aa) din Regulamentul financiar
 […] || [XX.YY.YY.YY] […] || […] || DA/NU || DA/NU || DA/NU || DA/NU

3.2.
Impactul estimat asupra cheltuielilor
3.2.1.
Sinteza impactului estimat asupra cheltuielilor

milioane EUR (cu 3 zecimale)
 Rubrica din cadrul financiar multianual: || Număr || Rubrica 2
 DG: CLIMA ||   ||   || Anul N[30] || Anul N+1 || Anul N+2 || Anul N+3 || Anul N+4 || Anul N+5 || Anul N+6 || TOTAL
  Credite operaționale ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Numărul liniei bugetare || Angajamente || (1) || - || - || - || - || - || - || - || -
 Plăți || (2) || - || - || - || - || - || - || - || -
 Numărul liniei bugetare || Angajamente || (1a) || - || - || - || - || - || - || - || -
 Plăți || (2a) || - || - || - || - || - || - || - || -
 Credite cu caracter administrativ finanțate din bugetul anumitor programe[31] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Numărul liniei bugetare 07 01 04 05 (și liniile următoare) ||   || (3) || 0 ,100 || - || - || 0 ,600 || - || - || 0 ,600 || 1,300
 TOTAL credite pentru DG CLIMA || Angajamente || =1+1a +3 || 0 ,100 || - || - || 0 ,600 || - || - || 0 ,600 || 1,300
 Plăți || =2+2a +3 || 0 ,100 || - || - || 0 ,600 || - || - || 0 ,600 || 1,300
  TOTAL credite operaționale || Angajamente || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Plăți || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  TOTAL credite cu caracter administrativ finanțate din bugetul anumitor programe || (6) || 0 ,100 || - || - || 0 ,600 || - || - || 0 ,600 || 1,300
 TOTAL credite în cadrul RUBRICILOR 1 - 4 din cadrul financiar multianual (sumă de referință) || Angajamente || =4+ 6 || 0 ,100 || - || - || 0 ,600 || - || - || 0 ,600 || 1, 300
 Plăți || =5+ 6 || 0 ,100 || - || - || 0 ,600 || - || - || 0 ,600 || 1, 300
În cazul în care propunerea/inițiativa
afectează mai multe rubrici:
  TOTAL credite operaționale || Angajamente || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Plăți || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  TOTAL credite cu caracter administrativ finanțate din bugetul anumitor programe || (6) || 0 ,100 ||   ||   || 0 ,600 ||   ||   || 0 ,600 || 1,300
 TOTAL credite în cadrul RUBRICILOR 1 - 4 din cadrul financiar multianual (suma de referință) || Angajamente || =4+ 6 || 0 ,100 ||   ||   || 0 ,600 ||   ||   || 0 ,600 || 1,300
 Plăți || =5+ 6 || 0 ,100 ||   ||   || 0 ,600 ||   ||   || 0 ,600 || 1,300
 Rubrica din cadrul financiar multianual: || 5 || „Cheltuieli administrative”
milioane EUR (cu 3 zecimale)
   ||   ||   || Anul N || Anul N+1 || Anul N+2 || Anul N+3 || Anul N+4 || Anul N+5 || Anul N+6 || TOTAL
 DG: CLIMA ||
  Resurse umane || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,889
  Alte cheltuieli administrative || 0 ,348 || 0 ,348 || 0 ,348 || 0 ,348 || 0 ,348 || 0 ,348 || 0 ,348 || 2 ,433
 TOTAL DG CLIMA || Credite || 0 ,475 || 0 ,457 || 0 ,475 || 0 ,475 || 0 ,475 || 0 ,475 || 0 ,475 || 3 ,322
 TOTAL credite în cadrul RUBRICII 5 din cadrul financiar multianual || (Total angajamente = Total plăți) || 0 ,475 || 0 ,475 || 0 ,475 || 0 ,475 || 0 ,475 || 0 ,475 || 0 ,475 || 3 ,322
milioane EUR (cu 3 zecimale)
   ||   ||   || Anul N[32] || Anul N+1 || Anul N+2 || Anul N+3 || Anul N+4 || Anul N+5 || Anul N+6 || TOTAL
 TOTAL credite în cadrul RUBRICILOR 1 - 5 din cadrul financiar multianual || Angajamente || 0 ,575 || 0 ,475 || 0 ,475 || 1 ,075 || 0 ,475 || 0 ,475 || 1 ,075 || 4 ,622
 Plăți || 0 ,575 || 0 ,475 || 0 ,475 || 1 ,075 || 0 ,475 || 0 ,475 || 1 ,075 || 4 ,622

3.2.2.
Impactul estimat asupra creditelor
operaționale

¨      Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de credite
operaționale
x      Propunerea/inițiativa implică utilizarea de credite
operaționale, conform explicațiilor de mai jos:
Credite de angajament în milioane EUR (cu 3 zecimale)
 Obiective și realizări   ò ||   ||   || Anul N || Anul N+1 || Anul N+2 || Anul N+3 || Anul N+4 || Anul N+5 || Anul N+6 || TOTAL
 REALIZĂRI
 Tipul realizării[33] || Costul mediu al realizării || Numărul de realizări || Costuri || Numărul de realizări || Costuri || Numărul de realizări || Costuri || Numărul de realizări || Costuri || Numărul de realizări || Costuri || Numărul de realizări || Costuri || Numărul de realizări || Costuri || Număr total de realizări || Costuri totale
 OBIECTIVUL SPECIFIC: Implementarea politicii și legislației UE în domeniul combaterii schimbărilor climatice (cod ABB 07 12)
 - Realizare || Evaluare || 0 ,004 || 27 || 0,100 ||   ||   ||   ||   || 27 || 0,100 ||   ||   ||   ||   || 27 || 0,100 || 81 || 0 ,300
 - Realizare || Studiu || 0,500 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1 || 0,500 || 1 || 0 ,500
 - Realizare || Revizuire || 0,500 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1 || 0,500 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1 || 0 ,500
 Subtotal obiectivul specific nr. 1 || 27 || 0 ,100 || 0 || - || 0 || - || 28 || 0,600 || 0 || - || 0 || - || 28 || 0,600 || 83 || 1 ,300
 COSTURI TOTALE || 0 || 0 ,100 || 0 || - || 0 || - || 0 || 0,600 || 0 || - || 0 || - || 0 || 0, 600 || 0 || 1,300

3.2.3.
Impactul estimat asupra creditelor cu caracter
administrativ
3.2.3.1.
Sinteză

¨      Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de credite
administrative
x      Propunerea/inițiativa implică utilizarea de credite
administrative, conform explicațiilor de mai jos:
milioane EUR (cu 3
zecimale)
   || Anul N [34] || Anul N+1 || Anul N+2 || Anul N+3 || Anul N+4 || Anul N+5 || Anul N+6 || TOTAL
 RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual || Anul N || Anul N+1 || Anul N+2 || Anul N+3 || Anul N+4 || Anul N+5 || Anul N+6 ||
 Resurse Umane (1 AD ENI care lucrează deja la DG CLIMA) || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,889
 Alte cheltuieli administrative - 07 01 02 11 01 Misiuni (5 pe an; 0,0015 milioane EUR /misiune) - 07 01 02 11 02 Conferințe (2 pe an; 150 de participanți; 0,035 milioane EUR /conferință) - 07 01 02 11 02 Reuniuni (2 pe an; 168 de experți max (28 *6); 1 zi; 0,135 milioane EUR /reuniune) SUBTOTAL ||       0 ,0075     0 ,070       0 ,270         0 ,348   ||       0 ,0075     0 ,070       0 ,270         0 ,348   ||       0 ,0075     0, 070       0 ,270         0 ,348   ||       0 ,0075     0, 070       0 ,270         0 ,348   ||       0 ,0075     0 ,070       0 ,270         0 ,348   ||       0 ,0075     0 ,070       0 ,270         0 ,348   ||       0 ,0075     0 ,070       0 ,270         0 ,348   ||       0 ,053     0 ,490       1 ,890         2 ,433
 Subtotal RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual || 0 ,475 || 0, 475 || 0 ,475 || 0 ,475 || 0 ,475 || 0 ,475 || 0 ,475 || 3 ,322
 În afara RUBRICII 5[35] din cadrul financiar multianual ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Resurse umane ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Alte cheltuieli cu caracter administrativ ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Subtotal în afara RUBRICII 5 din cadrul financiar multianual ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL || 0 ,475 || 0 ,475 || 0 ,475 || 0 ,475 || 0 ,475 || 0 ,475 || 0 ,475 || 3 ,322

3.2.4.
Necesarul de resurse umane estimat

¨      Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de resurse
umane
x      Propunerea/inițiativa implică utilizarea de resurse
umane, conform explicațiilor de mai jos:
Estimarea trebuie exprimată în valoare
întreagă (sau cu cel mult o zecimală)
 ||   || Anul N || Anul N+1 || Anul N+2 || Anul N+3 || Anul N+4 || Anul N+5 || Anul N+6
  Posturi din schema de personal (posturi de funcționari și de agenți temporari) ||
 || 07 01 01 01 (la sediu și în birourile de reprezentare ale Comisiei) || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127
 || XX 01 01 02 (în delegații) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (cercetare indirectă) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (cercetare directă) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Personal extern (în echivalent normă întreagă: ENI)[36] ||
 || XX 01 02 01 (AC, INT, END din „pachetul global”) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 02 02 (AC, INT, JED, AL și END în delegații) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy [37] || - la sediu[38] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || - în delegații ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (AC, INT, END în cadrul cercetării indirecte) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (AC, INT, END în cadrul cercetării directe) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Alte linii bugetare (a se preciza) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || TOTAL || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127 || 0 ,127
XX este domeniul
de politică sau titlul din buget în cauză.
Necesarul de resurse
umane va fi acoperit de efectivele de personal ale DG-ului în cauză
alocate deja gestionării acțiunii și/sau realocate intern în
cadrul DG-ului, completate, după caz, prin resurse suplimentare ce ar
putea fi alocate DG-ului care gestionează acțiunea în cadrul
procedurii de alocare anuală și în lumina constrângerilor bugetare.
Descrierea sarcinilor
care trebuie efectuate:
 Funcționari și agenți temporari || Luarea măsurilor necesare pentru îndeplinirea diferitelor obligații care revin Comisiei (de exemplu examinarea rapoartelor statelor membre, realizarea de analize, monitorizarea implementării, etc.)
 Personal extern ||

3.2.5.
Compatibilitatea cu cadrul financiar multianual
actual

x      Propunerea/inițiativa este
compatibilă cu cadrul financiar multianual existent.
¨      Propunerea/inițiativa necesită
o reprogramare a rubricii corespunzătoare din cadrul financiar multianual.
¨      Propunerea/inițiativa necesită
recurgerea la instrumentul de flexibilitate sau la revizuirea cadrului
financiar multianual [39].

3.2.6.
Participarea terților la finanțare

x –   Propunerea/inițiativa nu prevede
cofinanțare din partea terților
Propunerea/inițiativa
prevede cofinanțare, estimată în cele ce urmează:

3.3.
Impactul estimat asupra veniturilor

x      Propunerea/inițiativa nu are impact
financiar asupra veniturilor.
¨      Propunerea/inițiativa are
următorul impact financiar:
¨         asupra resurselor proprii
¨         asupra diverselor
venituri
[1]               Decizia 1/CP.16
a Conferinței părților la CCONUSC („Acordurile de la Cancún”).
[2]               Potrivit
celui de-al patrulea raport de evaluare al Grupului interguvernamental privind
schimbările climatice (IPCC).
[3]               Concluziile
Consiliului European din 8/9.3.2007.
[4]               JO L 140,
5.6.2009, p. 63.
[5]               JO L 140,
5.6.2009, p. 136.
[6]               JO L 49, 19.2.2004,
p. 1.
[7]               COM(2011) 789
final — 2011/0372 (COD).
[8]               Alte gaze
cu efect de seră din activitățile agricole, de exemplu metanul
și oxidul de azot provenite de la rumegătoare și din
îngrășăminte, nu sunt luate în considerare în cadrul sectorului
LULUCF, responsabil în principal de emisiile și absorbțiile de carbon
din vegetație și soluri. Alte emisii decât cele de CO2,
rezultate din agricultură, sunt incluse într-un inventar separat referitor
la agricultură.
[9]               Trebuie
gasit un compromis, și anume conversia nu trebuie să provoace
„relocarea emisiilor de dioxid de carbon”, adică înlocuirea alimentelor
produse pe piața internă cu alimente importate care au o
amprentă de carbon mai negativă.
[10]             A se
vedea, de exemplu, Sathre R. și O'Connor J. (2010), A synthesis of
research on wood products and greenhouse gas impacts, ediția a doua,
Vancouver, B. C. FP Innovations, p 117.
[11]             JO L 130, 15.5.2002,
p. 1.
[12]             Directiva 2009/28/CE.
[13]             COM(2011)571
final.
[14]             http://ec.europa.eu/clima/events/0029/index_en.htm .
[15]             http://ec.europa.eu/clima/consultations/0003/index_en.htm .
[16]             http://ec.europa.eu/clima/events/0029/index_en.htm .
[17]             http://ec.europa.eu/clima/events/0029/index_en.htm .
[18]             JO C , ,
p. .
[19]             JO C , ,
p. .
[20]             JO L 140, 5.6.2009,
p. 136.
[21]             JO L 275, 25.10.2003,
p. 32.
[22]             JO L 130, 15.5.2002,
p. 1.
[23]             ABM
(Activity Based Management): gestionarea pe activități – ABB
(Activity Based Budgeting): stabilirea bugetului pe activități.
[24]             Astfel cum
sunt menționate la articolul 49 alineatul (6) litera (a) sau (b) din
Regulamentul financiar.
[25]             Explicațiile
privind modurile de gestionare, precum și trimiterile la Regulamentul
financiar sunt disponibile pe site-ul BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[26]             Astfel cum
sunt menționate la articolul 185 din Regulamentul financiar.
[27]             Dif. =
credite diferențiate / Nedif. = credite nediferențiate.
[28]             AELS:
Asociația Europeană a Liberului Schimb.
[29]             Țările
candidate și, după caz, țările potențial candidate din
Balcanii de Vest.
[30]             Anul N
este anul în care începe punerea în aplicare a propunerii/inițiativei.
[31]             Asistență
tehnică și/sau administrativă și cheltuieli de sprijin
pentru punerea în aplicare a programelor și/sau a acțiunilor UE
(fostele linii „BA”), cercetare indirectă și cercetare directă.
[32]             Anul N
este anul în care începe punerea în aplicare a propunerii/inițiativei.
Propunerea este prevăzută să intre în vigoare în 2013, în
funcție de evoluția procesului legislativ.
[33]             Realizările
se referă la produsele și serviciile care vor fi furnizate (de ex.:
numărul de schimburi de studenți finanțate, numărul de km
de străzi construiți etc.).
[34]             Anul N
este anul în care începe punerea în aplicare a propunerii/inițiativei.
Propunerea este prevăzută să intre în vigoare în 2013, în
funcție de evoluția procesului legislativ.
[35]             Asistență
tehnică și/sau administrativă și cheltuieli de sprijin pentru
punerea în aplicare a programelor și/sau a acțiunilor UE (fostele
linii „BA”), cercetare indirectă și cercetare directă.
[36]             AC= agent
contractual; INT = personal pus la dispoziție de agenții de
muncă temporară („Intérimaire”); JED = „Jeune Expert en Délégation”
(expert tânăr în delegații); AL= agent local; END= expert
național detașat.
[37]             Sub
plafonul pentru personal extern din credite operaționale (fostele linii
„BA”).
[38]             În special
pentru fonduri structurale, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală
(FEADR) și Fondul european pentru pescuit (FEP).
[39]             A se vedea
punctele 19 și 24 din Acordul interinstituțional.