|

52010PC0453

/* COM/2010/0453 final */  Propunere de DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2010/002 ES/Cataluña automoción)

	[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |Bruxelles, 2.9.2010COM(2010) 453 finalPropunere deDECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUIprivind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2010/002 ES/Cataluña automoción)EXPUNERE DE MOTIVEPunctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară[1] permite mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare (FEG) în limitele plafonului anual de 500 de milioane EUR în plus față de rubricile bugetare corespunzătoare ale cadrului financiar.Criteriile aplicabile contribuțiilor din FEG sunt prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare[2].La data de 29 ianuarie 2010, Spania a înaintat cererea EGF/2010/002 ES/Cataluña automoción pentru o contribuție financiară din FEG, ca urmare a unor concedieri efectuate în 23 de întreprinderi a căror activitate se încadrează în sectorul NACE a doua revizuire diviziunea 29 (Fabricarea autovehiculelor de transport rutier, a remorcilor și semiremorcilor)[3] în regiunea NUTS II Catalonia (ES51) din Spania.După o examinare amănunțită a acestei cereri, Comisia a concluzionat, în conformitate cu articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006, că sunt îndeplinite condițiile pentru o contribuție financiară în temeiul acestui regulament.SINTEZA CERERII ȘI ANALIZĂDate-cheie: |Numărul de referință FEG | EGF/2010/002 |Stat membru | Spania |Articolul 2 | (b) |Întreprinderi vizate | 23 |Regiunea NUTS II | Cataluña (ES51) |Diviziunea NACE (a doua revizuire) | 29 (Fabricarea autovehiculelor de transport rutier, a remorcilor și semiremorcilor) |Perioada de referință | 23/2/2009 – 22/11/2009 |Data de începere a serviciilor personalizate | 1/12/2009 |Data cererii | 29/1/2010 |Concedieri în timpul perioadei de referință | 2 330 |Lucrători concediați vizați de sprijin | 1 429 |Servicii personalizate: buget în EUR | 4 066 420 |Cheltuieli pentru punerea în aplicare a FEG[4]: buget în EUR | 168 864 |% cheltuieli pentru punerea în aplicare a FEG | 3,98 |Bugetul total în EUR | 4 235 284 |Contribuția din FEG în EUR (65%): | 2 752 935 |1.  Cererea a fost prezentată Comisiei la data de 29 ianuarie 2010 și a fost completată cu informații suplimentare până la data de 26 aprilie 2010.2.  Cererea îndeplinește condițiile de mobilizare a FEG prevăzute la articolul 2 litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 și a fost prezentată în termenul de 10 săptămâni menționat la articolul 5 din regulamentul respectiv.Legătura dintre concedieri și modificările structurale majore din structura comerțului mondial datorate globalizării sau crizei financiare și economice mondiale3.  Pentru a stabili legătura dintre concedieri și criza financiară și economică mondială, Spania declară că criza economică a supus sectorul autovehiculelor din întreaga lume unor presiuni deosebit de grele. Comisia a recunoscut deja faptul că criza financiară aflată la originea încetinirii economice a avut consecințe deosebit de negative pentru industria autovehiculelor[5], întrucât 60-80% (în funcție de statul membru vizat) dintre autovehiculele noi vândute în Europa sunt achiziționate cu ajutorul creditelor. În cel de-al doilea trimestru al anului 2009 și după 12 luni succesive de declin al producției, producția totală de autovehicule din UE a scăzut cu 39,5% față de anul precedent. Recesiunea i-a afectat în mod grav pe toți principalii producători de autovehicule de pe piața europeană[6].4.  Criza financiară și economică mondială a avut un impact puternic asupra cererii de autovehicule în Spania și pe piețele sale de export. În 2008, numărul de înmatriculări de autovehicule noi în Spania a scăzut cu 28% față de anul precedent, în principal din cauza condițiilor de credit restrictive, a încrederii foarte scăzute a consumatorilor și a unei scăderi a puterii lor de cumpărare. În plus, natura globală a crizei a condus, de asemenea, la o scădere cu 9,6% a vânzărilor de autovehicule fabricate în Spania către alte țări. Întrucât sectorul auto spaniol exportă 85% din producția sa, în principal către UE, această scădere a exporturilor și a cererii interne a avut un impact negativ puternic asupra ocupării forței de muncă în sectorul autovehiculelor.5.  Conform informațiilor furnizate de Spania, numărul de concedieri în sectorul autovehiculelor din Catalonia, în ultimii patru ani (fiecare an fiind comparat cu anul precedent), a evoluat în felul următor:2006 | 2007 | 2008 | 2009 |- 7,59% | - 5,49% | 42,25% | 157,21% |Indicarea numărului de concedieri și îndeplinirea criteriilor de la articolul 2 litera (b)6.  Spania a înaintat această cerere în temeiul criteriului de intervenție menționat la articolul 2 litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006, care prevede condiția a cel puțin 500 de concedieri, într-o perioadă de nouă luni, în întreprinderi a căror activitate se încadrează în aceeași diviziune NACE a doua revizuire, într-o regiune sau în două regiuni învecinate cu nivelul NUTS II dintr-un stat membru.7.  Cererea menționează 2 330 de concedieri în 23 de întreprinderi clasificate în aceeași diviziune NACE a doua revizuire, pe parcursul perioadei de referință de 9 luni, din 23 februarie 2009 până în 22 noiembrie 2009, localizate toate într-o singură regiune (ES51) cu nivel NUTS II, respectiv Catalonia. Toate concedierile au fost calculate în conformitate cu articolul 2 al doilea paragraf a doua liniuță din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006. Dintr-un total de 2 330 lucrători, 1 429 sunt vizați de sprijin.Explicația naturii neprevăzute a acestor concedieri8.  Autoritățile spaniole declară că, deși sectorul autovehiculelor experimenta dificultăți chiar și înainte de criză, în principal din cauza delocalizării, situația industriei autovehiculelor din Catalonia a rămas stabilă până la începutul anului 2008. Din acel moment, industria a început să resimtă efectele crizei financiare și economice, sub forma unei scăderi bruște a cererii de autovehicule în Spania și în lumea întreagă. Întreprinderile și guvernele nu au putut să prevadă această scădere a cererii, a cărei amploare și rapiditate sunt fără precedent.Identificarea întreprinderilor care concediază și a lucrătorilor care ar trebui să beneficieze de sprijin9.  Cererea se referă la 2 330 de concedieri efectuate în următoarele 23 de întreprinderi:Întreprinderi și numărul de concedieri |Ac de Mecaniques Joan, SL | 14 | Industrias del Molde y Derivados, SA | 14 |Castellón, SA | 59 | Manufactura Moderna de Metales, SA | 74 |Catalana de Material Auxiliar de la Construccion SA (CAMAC) | 15 | Nissan Motor Ibérica, SA | 901 |Construcciones Mecanicas Ceman, SA | 8 | Peguform Module Div. Iberica Front Ends, SLU | 21 |Decolletatge Farrés, SA | 10 | Poliester Nautic | 24 |Esteban Ikeda, SA | 263 | Poliester So Ma, SL | 15 |Fabricación Componen. Motocicletas, SA | 17 | Prensas y Montajes Industriales, SA | 55 |Febersa Industrial, Sa | 38 | Solfer Componenti España, SL | 17 |Federal Mogul Friction Products, SAU | 24 | Talleres Lape, SL | 10 |Flexngate España. SA | 213 | Utymat, SA | 142 |Frape Behr, SA | 234 | Y-Tec Europa, SA | 93 |Industrial Carrocera Arbuciense SA (INDCAR) | 69 |Număr total de întreprinderi: 23 | Număr total de concedieri: 2 330 |10.  Toți lucrătorii concediați, cu excepția celor 901 de foști lucrători ai societății Nissan (respectiv 1 429 de lucrători concediați dintr-un total de 2 330), sunt vizați de prezenta cerere de asistență. Lucrătorii societății Nissan nu vor fi sprijiniți de FEG, întrucât aceștia beneficiază de măsurile propriului lor plan social.11.  Defalcarea pe lucrători vizați este următoarea:Categorie | Număr | Procente |Bărbați | 1 060 | 74,18 |Femei | 369 | 25,82 |Cetățeni ai UE | 1 394 | 97,55 |Cetățeni non-UE | 35 | 2,45 |Între 15-24 de ani | 27 | 1,89 |Între 25-54 de ani | 1 050 | 73,48 |Între 55-64 de ani | 351 | 24,56 |Peste 65 de ani | 1 | 0,07 |12.  Cinci dintre lucrătorii vizați sunt cu handicap.13.  În ceea ce privește categoriile profesionale[7], defalcarea este următoarea:Categorie | Număr | Procente |Personal de conducere | 22 | 1,54 |Specialiști cu ocupații intelectuale și științifice | 41 | 2,87 |Tehnicieni, maiștri și asimilați | 180 | 12,60 |Funcționari | 130 | 9,10 |Lucrători în servicii | 1 | 0,07 |Meșteșugari și lucrători în meserii de tip artizanal | 135 | 9,45 |Operatori la instalații și mașini | 463 | 32,40 |Muncitori necalificați | 457 | 31,98 |14.  Repartizarea pe niveluri de educație[8] este următoarea:Nivel de educație | Număr | Procente |Învățământ de bază | 591 | 41,36 |Învățământ secundar | 338 | 23,65 |Învățământ postsecundar non-universitar | 93 | 6,51 |Învățământ superior | 71 | 4,97 |Persoane care nu au urmat nicio formă de învățământ sau care au abandonat timpuriu școala | 336 | 23,51 |15.  În conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006, Spania a confirmat faptul că s-a aplicat o politică de egalitate între femei și bărbați, precum și de nediscriminare și că aceasta se va aplica în continuare pe parcursul diferitelor etape de punere în aplicare a FEG și, în special, în cursul accesului la contribuția financiară a FEG.Descrierea teritoriului vizat, precum și a autorităților sale și a părților interesate16.  Teritoriul vizat de concedieri este situat în regiunea Catalonia, cu nivel NUTS II și este concentrat în zona metropolitană a Barcelonei, adică în Barcelona și în orașele de talie medie de la periferia sa, care formează o zonă urbană policentrică.17.  În Catalonia, modelul de afaceri se caracterizează printr-o puternică prezență a microîntreprinderilor (nouă întreprinderi din zece angajează mai puțin de zece lucrători), completată de întreprinderi care angajează peste 250 de lucrători, reprezentând 30% din totalul angajărilor. Sectorul serviciilor reprezintă 69% din totalul angajărilor, industria 19% și sectorul primar 12%. Locurile de muncă din sectorul autovehiculelor reprezintă 3% din locurile de muncă din sectorul industrial în Catalonia.18.  Principalele părți interesate sunt Generalitat de Cataluña-Departament de Treball (serviciile privind forța de muncă ale guvernului autonom din Catalonia) și partenerii sociali care constituie Consiliul de administrație al Servei de Ocupació de Catalunya (serviciile publice privind forța de muncă din Catalonia): sindicatele Comisión Obrera Nacional de Cataluña și Unión General de Trabajadores , două organizații ale angajatorilor ( Foment del Treball și PIMEC [9]) și două asociații reprezentând primăriile din Catalonia. Servei de Ocupació de Catalunya se va ocupa de punerea în aplicare a măsurilor, de supravegherea procedurilor și de controlul cheltuielilor.Impactul preconizat al concedierilor în ceea ce privește ocuparea forței de muncă la nivel local, regional sau național19.  Aproximativ 90% din concedierile vizate de prezenta cerere au avut loc în zona metropolitană a Barcelonei. În plus, ele reprezintă 5% din numărul total de noi concedieri în sectorul industrial din Catalonia. În afara Barcelonei, numărul de concedieri era, în termeni absoluți, destul de scăzut (137 în Santa Oliva, Tarragona și 71 în Arbuciés, Gerona). Cu toate acestea, consecințele la nivel local sunt importante, concedierile reprezentând 40% și, respectiv, 20% din cifrele șomajului în aceste două comune.20.  În Catalonia, impactul crizei economice și financiare a inversat evoluția principalilor indicatori ai Strategiei de la Lisabona. Între al doilea trimestru al anului 2008 și al doilea trimestru al anului 2009, rata de ocupare a lucrătorilor cu vârste cuprinse între 16 și 64 de ani a scăzut de la 72,1% la 64,9% (70,5% pentru bărbați și 59,1% pentru femei). Rata globală a șomajului s-a dublat în cursul aceleiași perioade, crescând de la 7,6% la 15,9%.Pachet coordonat de servicii personalizate care vor fi finanțate și o defalcare a costurilor sale estimate, inclusiv complementaritatea cu acțiunile finanțate prin Fondurile structurale21.  Toate măsurile următoare se combină pentru a forma un pachet coordonat de servicii personalizate, având scopul de a reintegra lucrătorii pe piața forței de muncă.22.  Sesiune de primire, stabilirea profilurilor și orientare profesională : prima măsură oferită tuturor celor 1 429 de participanți include stabilirea profilurilor lucrătorilor și informații privind locurile de muncă disponibile, abilitățile și cerințele de formare, privind programele de formare și schemele de sprijin în vederea uceniciei disponibile, precum și subvenții pentru mobilitate, stimulente de participare și inserție. Participarea la această măsură este o condiție prealabilă necesară pentru a avea acces la orice alt serviciu personalizat. Cu toate acestea, se estimează că rata de participare a lucrătorilor vizați va fi de doar 77%, în principal din cauza faptului că o proporție ridicată a lucrătorilor se află în categoriile de vârste mai înaintate.23.  Asistență pentru plasarea personalului disponibilizat : această măsură combină două acțiuni complementare. Pe de o parte, ea vizează conceperea, punerea în aplicare și monitorizarea sprijinului personalizat, inclusiv îndrumarea în cursul procesului de reinserție profesională. Cu toate acestea, ținând cont de profilul mediu al participanților (bărbați având peste 45 de ani și calificări reduse), durata îndrumării ar putea fi extinsă. Pe de altă parte, această măsură vizează și căutarea intensivă a unui loc de muncă, inclusiv căutarea activă a oportunităților de locuri de muncă la nivel local și regional. Rata de participare este estimată la 70% din participanții la interviurile de stabilire a profilurilor.24.  Asistență în vederea căutării intensive a unui loc de muncă : această măsură urmărește furnizarea, către toți lucrătorii vizați, a unor mijloace materiale și a unei îndrumări (individuală sau în ateliere) pe durata căutării unui loc de muncă. Lucrătorii care vor participa la această măsură vor dispune și de un „spațiu de întâlnire”, adică de un loc în care să-și poată împărtăși experiențele și sfaturile cu privire la căutarea unui loc de muncă. Scopul este de a-i motiva pe participanți să continue în mod activ căutarea unui loc de muncă.25.  Formare generală și reconversie profesională : această măsură va propune diverse parcursuri de formare:(1) Formare individuală personalizată destinată dezvoltării capacităților și potențialului fiecărui lucrător concediat, în funcție de situația și de perspectivele sale. Această măsură poate include formări pentru pregătirea unui concurs, pentru terminarea celui de-al doilea ciclu de învățământ secundar, pentru obținerea unei diplome de studii superioare etc. (2) Formare în sectoarele în care există sau vor apărea oportunități de locuri de muncă sau formare pentru locuri de muncă legate de sectorul autovehiculelor. (3) Formare pentru desfășurarea de activități independente. Această formare, destinată celor care au deja un proiect de întreprindere, va aborda subiecte precum planificarea, efectuarea studiilor de fezabilitate, crearea planurilor de afaceri și obținerea finanțării. Parcursurile 1 și 2 vor fi completate, în măsura posibilităților, cu un stagiu într-o întreprindere cu o durată cuprinsă între o lună și trei luni. Stagiarii vor primi o indemnizație lunară de aproximativ 350 EUR.26.  Formare pentru obținerea unor calificări profesionale specifice : această formare va fi concepută astfel încât să răspundă nevoilor identificate ale întreprinderilor locale, care vor trebui, la rândul lor, să angajeze cel puțin 60% din lucrătorii care participă la această acțiune. Aproximativ 20% din lucrătorii vizați vor participa la această măsură.27.  Ateliere pentru dezvoltarea spiritului antreprenorial : este vorba despre ateliere scurte și dinamice, care au drept scop promovarea ideii de spirit antreprenorial în rândul lucrătorilor care nu au luat niciodată în considerare ideea de a nu mai fi salariați. Aceste ateliere vor aborda diferite niveluri ale procesului de creare de întreprinderi, de la informațiile de bază, sau de la primul contact, la subiecte mai elaborate, în ateliere privind elaborarea unui proiect de întreprindere, procesul de analiză a unui astfel de proiect etc.28.  Formare la locul de muncă : această măsură este destinată celor mai defavorizați dintre lucrătorii vizați. Ea va combina formarea teoretică și formarea la locul de muncă pe o durată de trei luni. Participanții la această măsură vor primi un salariu lunar.29.  Asistență pentru crearea de întreprinderi: această măsură se adresează foștilor directori, lucrătorilor cu calificări înalte sau lucrătorilor care compensează calificările mai puțin ridicate printr-o experiență profesională solidă, care doresc să înființeze o întreprindere pe cont propriu în calitate de lucrători independenți, de parteneri ai unei cooperative sau de promotori ai unei întreprinderi spin-off .Ea cuprinde o îndrumare personalizată pe durata întregului proces de creare a întreprinderii (elaborarea proiectului de întreprindere, analiza de fezabilitate, obținerea fondurilor și crearea planului de afaceri) și un sprijin destinat încheierii formalităților administrative necesare pentru crearea întreprinderii. Se estimează că aproximativ 10% dintre lucrători vor participa la această măsură.30.  Sprijin reciproc : este vorba despre o măsură complementară sprijinului personalizat (îndrumării), care va fi axată atât pe componenta tehnică, cât și pe cea emoțională a procesului de creare a unei întreprinderi sau de căutare a unui loc de muncă. Ea va consta în punerea lucrătorilor participanți în legătură cu foști șomeri care au reușit să se reintegreze pe piața forței de muncă și ale căror experiențe ar putea servi drept bun exemplu. Sesiunile vor fi conduse de formatori. Se estimează că aproximativ 50% dintre participanții la măsura de asistență pentru plasarea personalului disponibilizat vor participa, de asemenea, la această îndrumare.31.  Stimularea participării : pentru a încuraja participarea la măsuri, lucrătorii vor primi o sumă forfetară de 600 EUR (100 EUR pe lună timp de maximum șase luni), cu condiția să participe la măsurile din pachetul FEG.32.  Stimulente pentru plasarea personalului disponibilizat : o sumă forfetară de 1 000 EUR va fi plătită lucrătorilor care revin pe piața forței de muncă și rămân angajați timp de cel puțin șase luni consecutive. Această subvenție este menită a încuraja reintegrarea pe piața forței de muncă și a stimula lucrătorii, mai ales pe cei mai în vârstă, să rămână pe piața forței de muncă.33.  Stimulente pentru crearea de întreprinderi : toți lucrătorii care revin pe piața forței de muncă în calitate de lucrători care desfășoară activități independente sau de antreprenori vor primi o sumă forfetară de 1 200 EUR după ce vor fi acumulat trei luni de cotizații la securitatea socială sau după ce vor fi condus o întreprindere timp de cel puțin trei luni. Acest stimulent este destinat sprijinirii lucrătorilor care desfășoară activități independente în timpul primelor luni după crearea întreprinderii lor.34.  Contribuție la cheltuielile de schimbare a reședinței : lucrătorii care își schimbă reședința pentru a ocupa un nou loc de muncă situat la o distanță de cel puțin 70 de km față de locul de reședință actual vor primi o sumă forfetară de 3 500 EUR, pentru acoperirea cheltuielilor necesare.35.  Cheltuielile pentru punerea în aplicare a FEG, care sunt incluse în cerere în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006, vizează activități de pregătire, gestionare și control, precum și activități legate de informare și publicitate.36.  Serviciile personalizate prezentate de autoritățile spaniole sunt măsuri active pe piața forței de muncă în cadrul acțiunilor eligibile definite la articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006. Autoritățile spaniole estimează costurile totale ale acestor servicii la 4 235 284 EUR, iar cheltuielile pentru punerea în aplicare a FEG la 168 864 EUR (= 3,98% din suma totală). Contribuția totală solicitată de la FEG este de 2 752 935 EUR (65% din costurile totale).Acțiuni | Numărul estimativ al lucrătorilor vizați | Costul estimativ per lucrător vizat (în EUR) | Costuri totale (cofinanțare prin FEG și la nivel național) (în EUR) |Servicii personalizate [articolul 3 primul paragraf din regulamentul (CE) nr. 1927/2006] |Sesiune de primire, stabilirea profilurilor și orientare profesională Información inicial y entrevista en profundidad | 1 072 | 60 | 64 320 |Asistență pentru plasarea personalului disponibilizat Tutorización para la reinserción y la activación laboral | 750 | 1 400 | 1 050 000 |Asistență în vederea căutării intensive a unui loc de muncă Apoyo intensivo en la búsqueda de trabajo | 525 | 500 | 262 500 |Formare generală și reconversie profesională Formación para la recolocación | 375 | 1 664 | 624 000 |Formare pentru obținerea unor calificări profesionale specifice Formación a medida de las necesidades de las empresas | 150 | 2 000 | 300 000 |Ateliere pentru dezvoltarea spiritului antreprenorial Talleres de fomento del espiritu empresarial | 225 | 250 | 56 250 |Formare la locul de muncă Promoción del empleo | 113 | 3 500 | 395 500 |Asistență pentru crearea de întreprinderi Tutorización para la creación de empresas | 75 | 2 000 | 150 000 |Sprijin reciproc Mentoring y apoyo intergeneracional | 375 | 250 | 93 750 |Stimularea participării Ayuda a la participación | 750 | 600 | 450 000 |Stimulente pentru plasarea personalului disponibilizat Ayudas a la recolocación | 263 | 1 000 | 263 000 |Stimulente pentru crearea de întreprinderi Ayudas para el autoempleo | 38 | 1 200 | 45 600 |Indemnizații de stagiu Beca salario | 180 | 700 | 126 000 |Contribuție la cheltuielile de schimbare a reședinței Ayudas a la mobilidad geográfica | 53 | 3 500 | 185 500 |Subtotal servicii personalizate | 4 066 420 |Cheltuieli pentru punerea în aplicare a FEG [articolul 3 al treilea paragraf din regulamentul (CE) nr. 1927/2006] |Pregătire | 17 864 |Gestionare | 103 000 |Informare și publicitate | 18 000 |Activități de control | 30 000 |Subtotal cheltuieli pentru punerea în aplicare a FEG | 168 864 |Total costuri estimate | 4 235 284 |Contribuție din FEG (65% din costurile totale) | 2 752 935 |37.  Spania confirmă că măsurile descrise mai sus sunt complementare cu acțiunile finanțate din Fondurile structurale. De asemenea, Spania va asigura o pistă clară de audit pentru activitățile finanțate prin FEG și confirmă că nicio altă finanțare UE nu este solicitată sau utilizată pentru aceste activități.38.  Obiectivele principale ale programelor operaționale FSE pe 2007-2013 pentru Catalonia sunt promovarea spiritului antreprenorial, a învățării de-a lungul vieții în rândul lucrătorilor și reducerea riscului de abandon școlar, cu o atenție specială acordată persoanelor celor mai vulnerabile sau persoanelor cu risc de excludere socială, în principal lucrători tineri sau cei cu vârste de peste 45 de ani, femei sau persoane cu handicap. Deși anumite măsuri ale FEG, în special cele legate de promovarea spiritului antreprenorial, ar putea părea similare cu măsurile FSE, există o diferență: măsurile FEG au un caracter nu doar unic și special (se adresează unui sector și unei populații specifice), ci și intensiv și personalizat. Urmărirea continuă a acțiunilor FSE și FEG care au scopuri similare și a lucrătorilor în cauză va permite evitarea oricărei suprapuneri între măsurile FSE și FEG.Data/datele la care serviciile personalizate pentru lucrătorii afectați au început sau sunt prevăzute să înceapă39.  Data la care Spania a început să furnizeze lucrătorilor afectați serviciile personalizate incluse în pachetul coordonat propus pentru cofinanțare prin FEG este 1 decembrie 2009. Prin urmare, această dată reprezintă începutul perioadei de eligibilitate pentru orice asistență care ar putea fi acordată prin FEG.Procedurile de consultare a partenerilor sociali40.  Partenerii sociali au fost consultați pe durata pregătirii pachetului coordonat de măsuri. Cererea propusă a fost examinată la 17 decembrie 2009, în cadrul uneia dintre reuniunile periodice ale Consiliului de administrație al Servei de Ocupació de Catalunya . Acest consiliu de administrație este compus din sindicate ( Comisión Obrera Nacional de Cataluña și Unión General de Trabajadores ), două organizații ale angajatorilor ( Foment del Treball și PIMEC [10]), două asociații reprezentând primăriile din Catalonia și alte părți interesate.41.  Autoritățile spaniole au confirmat că cerințele legislației naționale și cele ale legislației comunitare privind concedierile colective au fost respectate.Informare cu privire la acțiunile obligatorii în temeiul legislației naționale sau al convențiilor colective42.  În ceea ce privește îndeplinirea criteriilor stabilite la articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006, în cererea lor, autoritățile spaniole:43.  au confirmat că măsurile care țin de responsabilitatea societăților în temeiul legislației naționale sau al convențiilor colective nu vor fi înlocuite de contribuția financiară din partea FEG;44.  au demonstrat că acțiunile respective oferă sprijin pentru lucrătorii individuali și nu urmează să fie folosite pentru a restructura societăți sau sectoare de activitate;45.  au confirmat că acțiunile eligibile menționate mai sus la punctele 20-22 nu beneficiază de asistență din partea altor instrumente financiare comunitare.Sisteme de gestionare și control46.  Spania a notificat Comisiei faptul că aceleași organisme care asigură gestionarea și controlul finanțărilor din FSE vor gestiona și controla această contribuție financiară. Servei d'Ocupació de Catalunya va fi organismul intermediar pentru autoritatea de gestionare.Finanțare47.  Pe baza cererii înaintate de Spania, contribuția propusă din FEG pentru pachetul coordonat de servicii personalizate este de 2 752 935 EUR, reprezentând 65% din costurile totale. Alocarea propusă de Comisie din cadrul acestui fond se bazează pe informațiile furnizate de Spania.48.  Având în vedere cuantumul maxim al unei contribuții financiare care poate fi acordată din FEG, în temeiul articolului 10 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006, precum și posibilitățile de realocare a creditelor, Comisia propune mobilizarea FEG pentru suma totală menționată mai sus, care să fie înscrisă în rubrica 1a din cadrul financiar.49.  Suma propusă pentru contribuția financiară va lăsa mai mult de 25% din suma maximă anuală rezervată pentru FEG disponibilă pentru alocări în perioada ultimelor patru luni ale anului, conform dispozițiilor articolului 12 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006.50.  Prin prezentarea acestei propuneri de mobilizare a FEG, Comisia inițiază procedura simplificată de discuție trilaterală, astfel cum prevede punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006, în vederea obținerii acordului celor două părți ale autorității bugetare cu privire la necesitatea utilizării FEG și cu privire la suma solicitată. Comisia invită prima dintre cele două părți ale autorității bugetare care ajunge la un acord, la nivelul politic corespunzător, cu privire la proiectul de propunere de mobilizare, să informeze cealaltă parte și Comisia în legătură cu intențiile sale. În cazul în care una dintre cele două părți ale autorității bugetare nu este de acord cu această propunere, se va organiza o reuniune formală trilaterală.51.  Comisia prezintă separat o cerere de transfer în vederea înscrierii în bugetul 2010 a unor credite de angajament și de plată specifice, în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006.Sursa creditelor de plată52.  În stadiul actual de execuție, se preconizează că creditele de plată disponibile în 2010 în cadrul liniei bugetare 01.0404 „Program-cadru pentru competitivitate și inovare – Program pentru inovare și spirit antreprenorial” nu vor fi utilizate în întregime în acest an.53.  Această linie vizează cheltuielile legate de punerea în aplicare a instrumentului financiar al programului în cauză, al cărui principal obiectiv este de a facilita accesul IMM-urilor la finanțare. Există un anumit decalaj în timp între transferurile în conturile fiduciare gestionate de Fondul European de Investiții și plățile în favoarea beneficiarilor. Criza financiară are un efect important asupra previziunilor în materie de plăți pentru anul 2010. În consecință, pentru a se evita soldurile excesive ale conturilor fiduciare, metoda de calcul a creditelor de plată a fost revizuită, ținându-se cont de plățile prevăzute. Prin urmare, suma de 2 752 935 EUR poate fi pusă la dispoziție pentru transfer.Propunere deDECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUIprivind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (cererea EGF/2010/002 ES/Cataluña automoción)PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară[11], în special punctul 28,având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare[12], în special articolul 12 alineatul (3),având în vedere propunerea Comisiei Europene[13],întrucât:(1) Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) a fost creat pentru a oferi sprijin suplimentar lucrătorilor concediați ca urmare a schimbărilor majore din structura comerțului mondial și pentru a-i ajuta să se reintegreze pe piața forței de muncă.(2) Domeniul de aplicare a FEG a fost extins pentru cererile depuse începând cu 1 mai 2009, pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor concediați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale.(3) Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 permite mobilizarea FEG în limita unui plafon anual de 500 milioane EUR.(4) La 29 ianuarie 2010, Spania a prezentat o cerere de mobilizare a FEG, avându-se în vedere concedierile din 23 de întreprinderi a căror activitate se încadrează în sectorul NACE a doua revizuire diviziunea 29 (Fabricarea autovehiculelor de transport rutier, a remorcilor și semiremorcilor), situate într-o singură regiune NUTS II, respectiv Catalonia (ES51) și a completat-o prin informații suplimentare transmise până la 26 aprilie 2010. Cererea îndeplinește condițiile pentru fixarea contribuțiilor financiare, astfel cum sunt prevăzute la articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006. În consecință, Comisia propune mobilizarea unei sume de 2 752 935 EUR.(5) Prin urmare, ar trebui mobilizat FEG pentru a oferi o contribuție financiară ca răspuns la cererea depusă de Spania.ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:Articolul 1În cadrul bugetului general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2010, se mobilizează Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) pentru alocarea sumei de 2 752 935 EUR, sub formă de credite de angajament și credite de plată.Articolul 2Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .Adoptată la Bruxelles/Strasbourg,Pentru Parlamentul European Pentru ConsiliuPreședintele Președintele [1] JO C 139, 14.6.2006, p. 1.[2] JO L 406, 30.12.2006, p. 1.[3] Regulamentul (CE) 1893/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 de stabilire a Nomenclatorului statistic al activităților economice NACE a doua revizuire și de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 3037/90 al Consiliului, precum și a anumitor regulamente CE privind domenii statistice specifice (JO L 393, 30.12.2006, p. 1).[4] În conformitate cu articolul 3 al treilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006.[5] „Răspunsul la criza din industria europeană a automobilelor”, COM(2009)104.[6] DG Întreprinderi și Industrie: Impact of the economic crisis on key sectors of the EU – the case of the manufacturing and construction industries (Impactul crizei economice asupra unor sectoare-cheie din UE – Cazul industriei prelucrătoare și al industriei construcțiilor); versiune actualizată în iunie 2009.(http://ec.europa.eu/enterprise/newsroom/cf/itemshortdetail.cfm?item_id=3437)[7] Categorii bazate pe Clasificarea internațională standard a ocupațiilor, nivel de o cifră (ISCO-88).[8] Categorii bazate pe Clasificarea Internațională Standard a Educației (ISCED-97).[9] Micro, petita i mitjana empresa de Catalunya (PIMEC).[10] Micro, petita i mitjana empresa de Catalunya (PIMEC).[11] JO C 139, 14.6.2006, p. 1.[12] JO L 406, 30.12.2006, p. 1.[13] JO C […], […], p. […].


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 27.7.2017
            COM(2017) 387 final
            2017/0166(NLE)
            Propunere de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Convenției Consiliului Europei privind manipularea competițiilor sportive cu privire la aspecte care nu au legătură cu dreptul penal material și cu cooperarea judiciară în materie penală

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.CONTEXTUL PROPUNERII

               Aranjarea meciurilor este considerată, în general, drept una dintre marile amenințări la adresa sportului contemporan, un fenomen care subminează valorile promovate de sport - integritatea, fairplay-ul și respectul față de ceilalți. Aranjarea meciurilor riscă să-i îndepărteze pe fani și pe suporteri de sportul organizat. În plus, în această practică sunt adesea implicate rețele de crimă organizată active la scară internațională. Această problemă a devenit, în prezent, o prioritate pentru autoritățile publice, pentru mișcarea sportivă și pentru organismele responsabile de aplicarea legii la nivel mondial. Pentru a răspunde acestor provocări, în vara anului 2012, Consiliul Europei a invitat părțile la Convenția culturală europeană să înceapă negocieri în vederea unei convenții a Consiliului Europei împotriva manipulării rezultatelor sportive. Negocierile au fost lansate în octombrie 2012, cu ocazia primei reuniuni a grupului de redactare al Consiliului Europei.

               La 13 noiembrie 2012, Comisia a adoptat „recomandarea de decizie a Consiliului de autorizare a Comisiei Europene să participe, în numele UE, la negocierile referitoare la o convenție internațională a Consiliului Europei privind lupta împotriva manipulării rezultatelor sportive”
                  1
               . La 15 noiembrie 2012, recomandarea Comisiei a fost transmisă Grupului de lucru pentru sport din cadrul Consiliului. În urma discuțiilor din cadrul acestui grup de lucru, Consiliul a împărțit proiectul de decizie a Consiliului în două decizii, ca urmare a adăugării de către Consiliu a unor temeiuri juridice materiale, dintre care un temei juridic rezultat din partea 3 titlul V din TFUE
                  2
               . La 10 iunie 2013, Consiliul a adoptat o decizie privind aspecte referitoare la pariuri și la sport
                  3
               . Cealaltă decizie a fost adoptată de Consiliu la 23 septembrie 2013 și se referea la aspecte legate de cooperarea în materie penală și de cooperarea polițienească
                  4
               .

               La 9 iulie 2014, miniștrii-adjuncți ai Consiliului Europei au adoptat Convenția privind manipularea competițiilor sportive
                  5
               . Convenția a fost deschisă spre semnare la 18 septembrie 2014, cu prilejul conferinței Consiliului Europei la care au participat miniștrii sportului. Conform articolului 32 alineatul (1) din convenție, aceasta este deschisă spre semnare Uniunii Europene. De atunci, mai multe părți au semnat convenția, printre care multe state membre.

               La 2 martie 2015, Comisia a prezentat Consiliului propunerile sale de decizii ale Consiliului privind semnarea convenției în numele Uniunii: (i) o propunere de decizie a Consiliului privind semnarea convenției în numele Uniunii cu privire la aspecte care au legătură cu dreptul penal material și cu cooperarea judiciară în materie penală [COM(2015)86] în temeiul articolului 82 alineatul (1) și articolului 83 alineatul (1) din TFUE; și (ii) o propunere de decizie a Consiliului privind semnarea convenției în numele Uniunii cu privire la aspecte care nu au legătură cu dreptul penal material și cu cooperarea judiciară în materie penală [COM(2015)84] în temeiul articolelor 114 și 165 din TFUE. Expunerea de motive pentru aceste propuneri ale Comisiei conținea o analiză detaliată a competențelor convenției. Propunerile Comisiei au fost discutate ultima dată în cadrul Coreper la 11 și la 20 noiembrie 2015. Cu acest prilej, președinția a hotărât să nu avanseze dosarul până nu obține acordul tuturor delegațiilor.

               În acest context, Uniunea încă nu a semnat convenția. Comisia consideră că semnarea acestei convenții ar trebui să se înscrie în eforturile Uniunii de a participa la acțiunile de combatere a aranjării meciurilor, în combinație cu alte instrumente, cum ar fi viitoarea inițiativă a Comisiei privind aranjarea meciurilor în contextul pariurilor, în spiritul comunicării Comisiei din 2012 privind jocurile de noroc online
                  6
               , activitatea desfășurată de grupul de experți al UE privind aranjarea meciurilor, precum și acțiunile pregătitoare și proiectele consacrate aranjării meciurilor
                  7
               .

               Prezenta propunere se referă la instrumentul juridic de încheiere a acordului.

               2.
                     ACORDUL

               În temeiul articolului 1 din convenție, scopul acesteia este „combaterea manipulării competițiilor sportive, pentru a proteja integritatea sportului și etica în sport, conform principiului autonomiei sportului”. În acest sens, obiectivul principal al convenției este acela de „a proteja integritatea sportului și etica în sport”. Acest obiectiv se poate atinge printr-o serie de măsuri care vizează prevenirea, depistarea și sancționarea manipulării competițiilor sportive. În acest scop, convenția promovează totodată cooperarea internațională și stabilește un mecanism de monitorizare, pentru a garanta respectarea dispozițiilor prevăzute de convenție.

               Convenția oferă așadar o abordare multidimensională a problemei reprezentate de manipularea competițiilor sportive. În consecință, măsurile care trebuie adoptate diferă prin natura lor și afectează diferite domenii legislative, aspectul preventiv fiind dominant
                  8
               . Alte domenii legislative la care se face referire sunt dreptul penal material, cooperarea judiciară în materie penală, protecția datelor, precum și reglementarea activităților de pariuri.

               Majoritatea dispozițiilor privind prevenirea sunt prevăzute în capitolele II și III din convenție
                  9
               , capitolul III stabilind o serie de prevederi menite să faciliteze schimbul de informații între toate părțile interesate.

               Anumite măsuri legate de serviciile de pariuri pot afecta libertățile pieței interne în ceea ce privește dreptul de stabilire și libertatea de a presta servicii, în măsura în care operatorii de pariuri exercită o activitate economică. În ceea ce privește în special articolul 3 alineatul (5) litera (a) și articolul 11, definiția „pariurilor sportive ilegale” se referă la orice activitate de pariuri sportive al cărei tip sau operator nu este acceptat în temeiul legislației în vigoare din jurisdicția (părții) unde se află persoana care pariază. Termenul „legislație în vigoare” include legislația UE, ceea ce înseamnă că orice drept conferit de legislația Uniunii trebuie luat în considerare și că legislația națională a statelor membre trebuie să fie în conformitate cu legislația UE, în special cu normele pieței interne.

               În schimb, articolele 9-11 prevăd măsuri care ar putea duce la un anumit grad de apropiere a legislațiilor. De exemplu, articolul 9 din convenție propune o listă orientativă de măsuri care pot fi aplicate de autoritățile de reglementare a pariurilor, „în funcție de situație”, pentru a combate manipularea competițiilor sportive atunci când această practică are legătură cu pariurile sportive. La articolul 10 alineatul (1) din convenție se precizează că „fiecare parte adoptă măsurile legislative sau de altă natură care se pot dovedi necesare pentru a preveni conflictele de interese și utilizarea abuzivă a informațiilor privilegiate de către persoane fizice sau juridice implicate în furnizarea de oferte de pariuri sportive (...)” (sublinierea a fost adăugată). Articolul 10 alineatul (3) din convenție vizează stabilirea unor obligații în materie de raportare: „Fiecare parte adoptă măsurile legislative sau de altă natură care se pot dovedi necesare pentru a-i obliga pe operatorii de pariuri sportive să informeze neîntârziat autoritatea de reglementare a pariurilor (...) în legătură cu pariurile neregulamentare sau suspecte” (sublinierea a fost adăugată). În fine, articolul 11 din convenție, referitor la pariurile sportive ilegale, acordă părților o marjă și mai mare de manevră. Articolul prevede că „fiecare parte analizează cele mai potrivite mijloace de luptă împotriva operatorilor de pariuri sportive ilegale și ia în considerare adoptarea de măsuri în conformitate cu legislația aplicabilă din fiecare jurisdicție, de exemplu (...)”.

               Reiese, așadar, că articolul 9 și articolul 10 alineatele (1) și (3) din convenție creează o bază pentru o posibilă armonizare în temeiul articolului 114 din TFUE, în măsura în care operatorii de pariuri exercită o activitate economică. Articolul 11, care conține o formulare și mai flexibilă, implică la rândul său un anumit grad de apropiere a dispozițiilor, care pot intra în același timp sub incidența articolului 114 din TFUE privind instituirea și funcționarea pieței interne.

               De asemenea, articolul 11 din convenție poate viza totodată serviciile prestate de furnizori din țări terțe. Măsurile la care se face referire, legate direct de „accesul” la astfel de servicii, ar putea intra în sfera dispozițiilor articolului 207 din TFUE privind politica comercială comună a Uniunii.

               Capitolul IV se referă la dreptul penal și la cooperarea în materie de aplicare a legii (articolele 15-18). Articolul 15 din convenție nu impune includerea generalizată în categoria infracțiunilor a actelor de manipulare a competițiilor sportive, ci numai a anumitor forme ale acesteia (atunci când este vorba despre corupție, coerciție sau fraudă). Articolul 16 se referă la spălarea banilor. La nivelul Uniunii, acest aspect este reglementat prin Decizia-cadru 2001/500/JAI a Consiliului
                  10
                și prin Directiva 2014/42/UE
                  11
               . Articolul 16 alineatul (3) din convenție intră în sfera de competență a UE și se încadrează la articolul 114 din TFUE (Directiva 2005/60/CE privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor și finanțării terorismului
                  12
               ). Capitolul V privind competența, procedura penală și măsurile de aplicare și capitolul VI privind sancțiunile și măsurile conțin prevederi care însoțesc dispozițiile de drept penal material cuprinse la articolele 15-18 din convenție. Articolul 19 din convenție (privind competența) constituie o dispoziție care servește la stabilirea unor dispoziții penale. Articolele 20, 21 și 25 din convenție (măsuri de anchetă, măsuri de protecție, sechestrare și confiscare) prevăd măsuri de procedură penală care pot fi asimilate articolului 82 alineatul (2) din TFUE [literele (a) și (b)].

               Capitolul VII se referă la cooperarea internațională în materie judiciară sau extrajudiciară. Este important de reținut faptul că această convenție nu instituie niciun regim juridic care ar putea înlocui normele existente, așadar nu aduce atingere instrumentelor deja existente în domeniul asistenței reciproce în materie penală și de extrădare
                  13
               . În acest context, la nivel european există un set amplu de instrumente elaborate pentru a facilita cooperarea judiciară în materie penală, care s-ar putea aplica fie diferitelor moduri de operare folosite pentru aranjarea meciurilor, fie pentru a incrimina practica aranjării meciurilor, încadrând-o în categoria infracțiunilor în ordinea juridică internă a statelor membre
                  14
               . Acestor aspecte le-ar putea corespunde dispozițiile de la articolul 26 din convenție.

               Concluzii

               În prezent, anumite infracțiuni nu sunt reglementate de articolul 83 alineatul (1) din TFUE. Pentru rest, Uniunea are competență, dar nu are competență exclusivă decât pentru două dispoziții - articolul 11 (în măsura în care se aplică serviciilor furnizate de țări terțe și pentru acestea) și articolul 14 privind protecția datelor (parțial)
                  15
               . Celelalte dispoziții intră în sfera de competență partajată sau „auxiliară”.

               3.TEMEIUL JURIDIC AL PROPUNERII DE DECIZIE

               3.1. Temeiul juridic material

               În ceea ce privește temeiul juridic, potrivit jurisprudenței constante, alegerea temeiului juridic al unei măsuri a Uniunii trebuie fondată pe elemente obiective, care pot fi supuse controlului jurisdicțional; printre acestea se numără scopul și conținutul măsurii
                  16
               . Dacă din examinarea unei măsuri a Uniunii Europene reiese faptul că aceasta servește unui scop dublu sau că are un element component dublu și că unul dintre scopuri sau dintre elementele componente poate fi identificat ca principal sau predominant, în timp ce celălalt este doar accesoriu, măsura trebuie să fie fondată pe un temei juridic unic, mai exact acel temei necesar scopului sau elementului component principal sau predominant. În mod excepțional, dacă se stabilește că măsura urmărește mai multe obiective care sunt legate în mod indisolubil, fără ca vreunul să fie secundar și indirect în raport cu celălalt, măsurile trebuie să fie fondate pe diferitele temeiuri juridice corespunzătoare
                  17
               .

               Temeiurile juridice materiale care ar putea avea relevanță în acest caz sunt: articolul 16 din TFUE (protecția datelor), articolul 82 alineatele (1) și (2) din TFUE (cooperarea judiciară în materie penală), articolul 83 alineatul (1) din TFUE (dreptul penal material), articolul 114 din TFUE (instituirea și funcționarea pieței interne), articolul 165 din TFUE (sportul) și articolul 207 din TFUE (politica comercială comună).

               În ansamblu, obiectivul combaterii manipulării competițiilor sportive include elemente de prevenire și cooperare, care fac în principal obiectul articolului 165 din TFUE, precum și elemente de cooperare și apropiere care fac obiectul dispozițiilor prevăzute la articolul 114 din TFUE (pentru dispozițiile care nu sunt de natură penală), articolul 207 din TFUE (în măsura în care dispozițiile în cauză se referă la accesul operatorilor de pariuri din țările terțe), articolul 82 alineatul (1) și articolul 83 din TFUE (pentru domeniul penal).

               În ceea ce privește serviciile de pariuri, articolele 114 și 207 din TFUE pot fi aplicabile, în funcție de proveniența serviciilor - din „interiorul Uniunii” sau din afara sa. Se observă că aspectul referitor la piața internă este mai evident în ansamblul convenției, în timp ce aspectul legat de politica comercială comună pare a fi luat în discuție numai la articolul 11 din convenție. Cu toate acestea, chiar dacă articolul 207 din TFUE nu este menționat și este considerat secundar în raport cu aspectele legate de piața internă, statele membre nu sunt competente în ceea ce privește aspectele corespunzătoare care se încadrează în politica comercială comună.

               În ceea ce privește protecția datelor, aceasta nu constituie obiectivul principal al convenției, dispozițiile sale având doar un caracter accesoriu. În prezent, numeroase convenții ale Consiliului Europei reamintesc necesitatea respectării protecției datelor, chiar dacă astfel de obligații pot decurge și din alte convenții (cum ar fi Convenția nr. 108 pentru protecția persoanelor față de prelucrarea automatizată a datelor cu caracter personal), remarcând în același timp faptul că părțile semnatare ale convențiilor nu sunt întotdeauna aceleași.

               În consecință, pentru ca UE să își exercite competențele asupra întregii convenții (cu excepția elementelor asupra cărora nu ar avea niciun fel de competență), principalele temeiuri juridice materiale sunt articolul 82 alineatul (1), articolul 83 alineatul (1), articolul 114 și articolul 165 din TFUE.

               Dat fiind caracterul complex al convenției și faptul că ea presupune atât competențe care pot aparține în exclusivitate Uniunii, cât și competențe care nu sunt acordate UE, nu este posibil ca Uniunea sau statele sale membre să încheie convenția separat.

               3.2. Temeiul juridic procedural

               Potrivit articolului 218 alineatul (6) din TFUE, Consiliul, la propunerea negociatorului, adoptă o decizie privind încheierea acordului.

               Articolul 218 alineatul (6) litera (a) din TFUE prevede că, pentru acordurile din „domeniile în care se aplică procedura legislativă ordinară”, Consiliul adoptă o decizie privind încheierea acordului după aprobarea Parlamentului European.

               După cum s-a arătat mai sus, Convenția privind manipularea competițiilor sportive vizează domenii în care se aplică procedura legislativă ordinară.

               În plus, decizia Consiliului privind încheierea acordului este supusă votului cu majoritate calificată în temeiul articolului 218 alineatul (8) din TFUE.

               3.3.
                     Concluzii

               Temeiul juridic al prezentei propuneri de decizie ar trebui să fie articolele 114 și 165 din TFUE coroborate cu articolul 218 alineatul (6) litera (a) din TFUE.

               2017/0166 (NLE)

               Propunere de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Convenției Consiliului Europei privind manipularea competițiilor sportive cu privire la aspecte care nu au legătură cu dreptul penal material și cu cooperarea judiciară în materie penală

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 114 și 165, coroborate cu articolul 218 alineatul (6) litera (a),

               având în vedere propunerea Comisiei Europene,

               având în vedere aprobarea Parlamentului European
                  18
               ,

               întrucât:

               (1)Dispozițiile referitoare la prevenire figurează în principal la capitolele II și III din convenție
                  19
               . Acestea se pot încadra, în totalitate sau în mare parte, în sfera dispozițiilor articolului 165 din TFUE. Trebuie menționat faptul că articolul 165 din TFUE prevede doar o competență auxiliară, care exclude orice măsuri de armonizare și nu înlocuiește competențele statelor membre în aceste domenii
                  20
               .

               (2)Alte măsuri, în special cele prevăzute la articolul 9, articolul 10 alineatele (1) și (3) și articolul 11 din convenție, conțin câteva prevederi limitate de apropiere a legislațiilor care pot intra în sfera de aplicare a articolului 114 din TFUE.

               (3)Articolul 11 poate viza totodată serviciile prestate de furnizori din țări terțe. Măsurile la care se face referire, legate direct de „accesul” la astfel de servicii, intră în sfera de aplicare a politicii comerciale comune (articolul 207 din TFUE). Statele membre nu au competențe cu privire la aspectele relevante care intră sub incidența politicii comerciale comune.

               (4)Articolul 14 referitor la protecția datelor intră în sfera de competență a Uniunii în conformitate cu articolul 16 din TFUE, această competență fiind exclusivă.

               (5)Uniunea Europeană promovează Convenția Consiliului Europei privind manipularea competițiilor sportive, ca o contribuție la eforturile Uniunii Europene de a combate manipularea competițiilor sportive, pentru a proteja integritatea sportului și etica în sport, conform principiului autonomiei sportului.

               (6)În conformitate cu Decizia [……..] din [………] a Consiliului, Convenția Consiliului Europei privind manipularea competițiilor sportive semnată de [...] la [...], sub rezerva încheierii sale la o dată ulterioară.

               (7)Anumite dispoziții din convenție vizează aspecte care au legătură cu dreptul penal material și cu cooperarea judiciară în materie penală și deci intră sub incidența părții a treia titlul V din TFUE. O decizie separată privind aceste dispoziții urmează să fie adoptată de Consiliu în paralel cu prezenta decizie.

               (8)Convenția ar trebui aprobată în numele Uniunii,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Convenția Consiliului Europei privind manipularea competițiilor sportive se încheie în numele Uniunii.

               Textul convenției este anexat la prezenta decizie.

               Articolul 2

               Președintele Consiliului desemnează persoana împuternicită să depună, în numele Uniunii Europene, instrumentul de aprobare prevăzut la articolul 32 din convenție, prin care se exprimă consimțământul Uniunii Europene de a-și asuma obligații în temeiul convenției.

               Articolul 3

               Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării. Decizia se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)
                  COM(2012)655 final.

                     (2)
                  Comisia a emis o declarație consemnată în procesul-verbal al Consiliului în care își exprima dezacordul față de introducerea acestui temei juridic material, a se vedea documentul Consiliului nr. 10509/13.

                     (3)
                  Decizia 2013/304/UE a Consiliului din 10 iunie 2013 de autorizare a Comisiei Europene pentru a participa, în numele UE, la negocierile referitoare la o convenție internațională a Consiliului Europei privind lupta împotriva manipulării rezultatelor sportive, cu excepția aspectelor legate de cooperarea în materie penală și cooperarea polițienească, JO L 170, 22.6.2013, p. 62.

                     (4)
                  Decizia Consiliului de autorizare a Comisiei Europene pentru a participa, în numele UE, la negocierile referitoare la o convenție internațională a Consiliului Europei privind lupta împotriva manipulării rezultatelor sportive, în ceea ce privește aspectele legate de cooperarea în materie penală și cooperarea polițienească, documentul Consiliului nr. 10180/13.

                     (5)
                  Malta a votat împotriva convenției, iar la 11 iulie 2014 a depus o cerere la Curtea de Justiție a Uniunii Europene pentru un aviz referitor la convenție în temeiul articolului 218 alineatul (11) din TFUE (aviz 1/14).

                     (6)
                  http://ec.europa.eu/internal_market/gambling/communication/index_en.htm

                     (7)
                  Ca exemplu recent: http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/financing/fundings/security-and-safeguarding-liberties/other-programmes/cooperation-between-public-private/index_en.htm

                     (8)
                  Prevenirea este abordată în capitolele II și III, precum și la articolele 27 și 28 din convenție.

                     (9)
                  A se vedea și articolele 27 și 28 din convenție, referitoare la aspecte generale privind cooperarea.

                     (10)
                  Decizia-cadru 2001/500/JAI a Consiliului privind spălarea banilor, identificarea, urmărirea, înghețarea, sechestrarea și confiscarea instrumentelor și produselor infracțiunii, JO L 182, 5.7.2001, p. 1.

                     (11)
                  Directiva 2014/42/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 3 aprilie 2014 privind înghețarea și confiscarea instrumentelor și produselor infracțiunilor săvârșite în Uniunea Europeană.

                     (12)
                  Directiva stabilește cadrul menit să protejeze soliditatea, integritatea și stabilitatea instituțiilor de credit și financiare, precum și încrederea în sistemul financiar în ansamblu, împotriva riscurilor legate de spălarea banilor și finanțarea terorismului.

                     (13)
                  Alineatul 21 din raportul explicativ.

                     (14)
                  Actul Consiliului din 29.5.2000 de elaborare a Convenției privind asistența judiciară reciprocă în materie penală între statele membre ale Uniunii Europene, JO C 197, 12.7.2000, p. 1; Decizia cadru 2002/584/JAI a Consiliului privind mandatul european de arestare și procedurile de predare între statele membre, JO L 190, 18.7.2002, p. 1; Decizia-cadru 2003/577/JAI a Consiliului privind executarea în Uniunea Europeană a ordinelor de înghețare a bunurilor sau a probelor, JO L 196, 2.8.2003, p. 45; Decizia-cadru 2006/783/JAI a Consiliului privind aplicarea principiului recunoașterii reciproce pentru hotărârile de confiscare; Decizia-cadru 2008/978/JAI a Consiliului privind mandatul european de obținere a probelor, JO L 350, 30.12.2008; Decizia-cadru 2009/948/JAI a Consiliului privind prevenirea și soluționarea conflictelor referitoare la exercitarea competenței în cadrul procedurilor penale, JO L 328, 15.12.2009, p. 42; Directiva 2014/41/UE privind ordinul european de anchetă în materie penală, JO L 130, 1.5.2014, p. 1; Directiva 2014/42/UE privind înghețarea și confiscarea instrumentelor și produselor infracțiunilor săvârșite în Uniunea Europeană, JO L 127, 29.4.2014, p. 39.

                     (15)
                  Printre actele legislative relevante se pot număra Directiva 95/46/CE privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (JO L 281, 23.11.1995, p. 31), Regulamentul (CE) nr. 45/2001 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (JO L 8, 12.1.2001, p. 1) și Decizia-cadru 2008/977/JAI privind protecția datelor cu caracter personal prelucrate în cadrul cooperării polițienești și judiciare în materie penală (JO L 350, 30.12.2008, p. 60).

                     (16)
                  C-377/12, Comisia/Consiliul, punctul 34.

                     (17)
                  Ibid., la punctul 34 din hotărâre.

                     (18)
                  JO C , , p. .

                     (19)
                  A se vedea însă și articolele 27 și 28 privind cooperarea legată de aspecte care nu sunt de natură penală.

                     (20)
                  A se vedea articolul 2 alineatul (5) din TFUE.


Proiect de decizie a Comitetului mixt al SEE de modificare a Protocolului 31 la Acordul SEE privind cooperarea în domenii specifice în afara celor patru libertăţi Proiect de poziţie comună a Comunităţii - (prezentat de Comisie)


Anunţ juridic important

|

52009PC0311

Propunere de decizie a Consiliului privind contribuţiile financiare care trebuie plătite de statele membre pentru a finanţa Fondul European de Dezvoltare (tranşa a 2-a din 2009)  /* COM/2009/0311 final */

	[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |Bruxelles, 24.6.2009COM(2009) 311 finalPropunere deDECIZIE A CONSILIULUIprivind contribuțiile financiare care trebuie plătite de statele membre pentru a finanța Fondul European de Dezvoltare (tranșa a 2-a din 2009)EXPUNERE DE MOTIVEAcordul intern și Regulamentul financiar al celui de-al 10-lea FED prevăd o nouă procedură pentru solicitările de contribuții, care trebuie plătite de statele membre pentru a finanța FED-ul. În conformitate cu articolul 157 din regulamentul financiar, această nouă procedură se aplică pentru prima dată pentru contribuțiile exercițiului 2009 („N+2” în sensul acestui provizion pentru cheltuieli neprevăzute).În conformitate cu articolul 57 alineatul (3) din regulamentul financiar, propunerea actuală se referă la:-  valoarea celei de-a doua tranșe a contribuției pentru 2009 („n+1” în sensul procedurilor permanente prevăzute la articolul menționat anterior);În conformitate cu articolul 57 alineatul (7) din regulamentul financiar, se precizează suma pentru care gestiunea este asigurată de Comisie și suma pentru care gestiunea este asigurată de BEI.În conformitate cu articolul 145 din regulamentul financiar, BEI i-a transmis Comisiei previziunile sale actualizate cu privire la angajamentele și plățile pentru instrumentele a căror gestiune este asigurată de aceasta.În conformitate cu articolul 57 alineatul (3) din regulamentul financiar, Consiliul trebuie să se pronunțe în legătură cu această propunere în termen de cel mult 21 de zile calendaristice de la prezentarea de către Comisie a propunerii sale și statele membre trebuie să verse a doua tranșă a contribuției în termen de cel mult 21 de zile calendaristice de la data la care decizia Consiliului le este notificată.Articolul 58 alineatul (2) din regulamentul financiar prevede că solicitările de contribuții utilizează mai întâi, succesiv, sumele stabilite pentru FED-urile anterioare. Prin urmare, pentru solicitările de contribuții care fac obiectul prezentei propuneri, vor fi utilizate sumele corespunzătoare celui de-al 9-lea FED.Trebuie luat la cunoștință faptul că articolul 60 alineatul 1 din regulamentul financiar prevede că, în cazul în care tranșele de contribuții exigibile nu sunt achitate la termenele fixate, statul membru respectiv va trebui să plătească o dobândă pentru suma neachitată, conform procedurilor stabilite în același articol.Propunere deDECIZIE A CONSILIULUIprivind contribuțiile financiare care trebuie plătite de statele membre pentru a finanța Fondul European de Dezvoltare (tranșa a 2-a din 2009)CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,având în vedere acordul intern între reprezentanții guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind finanțarea și gestionarea ajutoarelor comunitare în cadrul Protocolului financiar la Acordul de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific pe de o parte și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou (Benin) la 23 iunie 2000, și privind alocarea de asistență financiară pentru țările și teritoriile de peste mări cărora li se aplică dispozițiile din partea a patra din Tratatul CE[1], și în special articolul 10 alineatul (1) din acesta,având în vedere acordul intern între reprezentanții guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind finanțarea ajutoarelor comunitare în baza cadrului financiar multianual pentru perioada 2008-2013 în conformitate cu Acordul de parteneriat ACP-CE și privind alocarea de asistență financiară pentru țările și teritoriile de peste mări cărora li se aplică dispozițiile din partea a patra din Tratatul CE[2], și în special articolul 7 din acesta,având în vedere regulamentul financiar din 18 februarie 2008, aplicabil celui de-al 10-lea Fond European de Dezvoltare, denumit în continuare „Regulamentul financiar al celui de-al 10-lea FED”[3] și în special articolele 57 și 58 alineatul (2) din acesta,având în vedere propunerea Comisiei[4],întrucât:(1) Articolul 58 alineatul (2) din Regulamentul financiar al celui de-al 10-lea Fond European de Dezvoltare, denumit în continuare „FED-ul”, prevede că solicitările de contribuții utilizează mai întâi sumele stabilite pentru FED-urile anterioare. Prin urmare, ar trebui să se facă o solicitare de fonduri corespunzătoare celui de-al 9-lea FED.(2) În conformitate cu articolul 145 primul paragraf din Regulamentul financiar al celui de-al 10-lea FED, Banca Europeană de Investiții i-a comunicat Comisiei previziunile actualizate cu privire la angajamentele și plățile pentru instrumentele a căror gestiune este asigurată de aceasta.(3) În temeiul articolului 157 din Regulamentul financiar al celui de-al 10-lea FED, procedura stabilită la articolele 57 – 61 ar trebui să se aplice pentru prima data în exercițiul 2009. În conformitate cu această procedură, Comisia prezintă o propunere precizând valoarea celei de-a doua tranșe a contribuției pentru exercițiul 2009. Consiliul trebuie să se pronunțe în termen de cel mult 21 de zile calendaristice de la prezentarea de către Comisie a propunerii sale și statele membre trebuie să verse a doua tranșă a contribuției în termen de cel mult 21 de zile calendaristice de la data la care decizia Consiliului le este notificată.ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:Articolul 1Contribuțiile pe care statele membre trebuie să le plătească Comisiei și Băncii Europene de Investiții în cadrul celei de-a doua tranșe pentru exercițiul 2009 pentru a finanța Fondul European de Dezvoltare sunt prezentate în tabelul din anexa la prezenta decizie.Articolul 2Prezenta decizie se aplică de la data adoptării.Articolul 3Prezenta decizie se adresează statelor membre care contribuie la cel de-al 9-lea FED.Adoptată la Bruxelles,Pentru ConsiliuPreședinteleANEXĂA doua tranșă de contribuții pentru exercițiul 2009 (în euro)Statul membru | % | pentru Banca Europeană de Investiții | pentru Comisie | Total |Germania | 23,36 | 21 024 000 | 256 960 000 | 277 984 000 |Belgia | 3,92 | 3 528 000 | 43 120 000 | 46 648 000 |Danemarca | 2,14 | 1 926 000 | 23 540 000 | 25 466 000 |Spania | 5,84 | 5 256 000 | 64 240 000 | 69 496 000 |Franța | 24,30 | 21 870 000 | 267 300 000 | 289 170 000 |Grecia | 1,25 | 1 125 000 | 13 750 000 | 14 875 000 |Irlanda | 0,62 | 558 000 | 6 820 000 | 7 378 000 |Italia | 12,54 | 11 286 000 | 137 940 000 | 149 226 000 |Luxemburg | 0,29 | 261 000 | 3 190 000 | 3 451 000 |Țările de Jos | 5,22 | 4 698 000 | 57 420 000 | 62 118 000 |Portugalia | 0,97 | 873 000 | 10 670 000 | 11 543 000 |Regatul Unit | 12,69 | 11 421 000 | 139 590 000 | 151 011 000 |Austria | 2,65 | 2 385 000 | 29 150 000 | 31 535 000 |Finlanda | 1,48 | 1 332 000 | 16 280 000 | 17 612 000 |Suedia | 2,73 | 2 457 000 | 30 030 000 | 32 487 000 |TOTAL | 100,00 | 90 000 000 | 1 100 000 000 | 1 190 000 000 |[1] JO L 317, 15.12.2000, p. 355.[2] JO L 247, 9.9.2006, p. 32.[3] JO L 78, 19.3.2008, p. 1.[4] JO C …, …, p. ….