Anunţ juridic important

|

52009PC0051

Propunere de decizie a Consiliului privind interzicerea provizorie a utilizării şi vânzării în Austria a porumbului modificat genetic (Zea mays L. linia T25), în conformitate cu Directiva 2001/18/CE a Parlamentului European şi a Consiliului  /* COM/2009/0051 final */

	[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |Bruxelles, 10.2.2009COM(2009) 51 finalPropunere deDECIZIE A CONSILIULUIprivind interzicerea provizorie a utilizării și vânzării în Austria a porumbului modificat genetic (Zea mays L. linia T25), în conformitate cu Directiva 2001/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului(prezentată de Comisie)EXPUNERE DE MOTIVE1. Introducerea pe piață a unei varietăți modificate genetic de porumb Zea mays L. linia T25 a fost autorizată în temeiul unor decizii ale Comisiei adoptate în conformitate cu Partea C din Directiva 90/220/CEE[1], iar autoritățile franceze au aprobat introducerea pe piață a acestui organism modificat genetic (OMG). Autorizația se referă la toate utilizările produsului, și anume importul, prelucrarea în produse alimentare sau hrană pentru animale și cultivare.2. În conformitate cu articolul 16 (clauza de salvgardare) din Directiva 90/220/CEE, Austria a notificat ulterior Comisiei decizia sa de a interzice sau de a restricționa provizoriu introducerea pe piață a porumbului Zea mays L. linia T25 pentru toate utilizările care fac obiectul autorizației acordate în temeiul Directivei 90/220/CEE, motivând această decizie.3. A fost consultat Comitetul științific pentru plante și, conform avizelor acestuia, informațiile furnizate de Austria nu constituie noi dovezi științifice relevante care nu au fost luate în considerare în cadrul evaluării inițiale a riscurilor pentru respectivele OMG-uri și care să necesite o revizuire a avizului său științific inițial privind siguranța porumbului Zea mays L. linia T25.4. Directiva 90/220/CEE a fost înlocuită de Directiva 2001/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind diseminarea deliberată în mediu a organismelor modificate genetic[2].5. Produsele derivate din porumbul Zea mays L. linia T25 (amidon și toate produsele sale derivate, uleiuri brute și rafinate, toate produsele prelucrate la cald sau fermentate obținute din Zea mays L. linia T25, precum și hrana pentru animale constând în și/sau conținând sau obținută din Zea mays L. linia T25) au fost autorizate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 258/97[3] și au fost notificate ca produse existente în conformitate cu articolele 8 și 20 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003[4]. Aceste utilizări nu intră în domeniul de aplicare al Directivei 2001/18/CE și, prin urmare, nu fac obiectul clauzei de salvgardare notificate de Austria.6. În ianuarie 2004, Comisia a solicitat Austriei să reexamineze clauza de salvgardare în lumina noului cadru de reglementare și, dacă este necesar, să transmită o nouă notificare în temeiul Directivei 2001/18/CE.7. În conformitate cu articolul 23 din Directiva 2001/18/CE, Austria a comunicat Comisiei informații suplimentare în sprijinul clauzei de salvgardare existente.8. În temeiul articolului 23 din Directiva 2001/18/CE, Comisia trebuie să ia o decizie în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 30 alineatul (2) din directivă, căreia i se aplică articolele 5 și 7 din Decizia 1999/468/CE a Consiliului, având în vedere dispozițiile articolului 8 din aceasta.9. În conformitate cu articolul 28 alineatul (1) din Directiva 2001/18/CE, a fost consultată Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA), instituită prin Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului[5] pentru a înlocui comitetele științifice relevante; aceasta a concluzionat, în avizul emis la 8 iulie 2004[6], că informațiile furnizate de Austria nu constituie noi dovezi științifice care să invalideze evaluarea riscului ecologic prezentat de porumbul Zea mays L. linia T25 și să justifice interzicerea acestui OMG în Austria.10. Prin urmare, în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) din Decizia 1999/468/CE a Consiliului, un proiect de decizie a Comisiei prin care se solicita Austriei să abroge clauza națională de salvgardare a fost prezentat pentru obținerea avizului comitetului instituit prin articolul 30 din Directiva 2001/18/CE.11. Întrucât comitetul, care a fost consultat la 29 noiembrie 2004, nu a emis un aviz privind clauza de salvgardare, Comisia trebuie, în temeiul articolului 5 alineatul (4) din Decizia 1999/468/CE a Consiliului, să prezinte de îndată Consiliului propuneri privind măsurile care trebuie luate și să informeze Parlamentul European în acest sens.12. În temeiul articolului 5 alineatul (6) din Decizia 1999/468/CE a Consiliului, la 24 iunie 2005, Consiliul Mediu și-a manifestat cu majoritate calificată opoziția față de propunerea prin care se solicita Austriei să abroge măsura de salvgardare; prin urmare, Comisia trebuie să își reexamineze propunerile.13. În declarația sa, Consiliul a afirmat că „există încă o anumită incertitudine în ceea ce privește măsurile naționale de salvgardare pe piața varietăți[i] de porumb modificat genetic […] T25” și a invitat Comisia „să strângă dovezi suplimentare privind OMG-ul în cauză și să evalueze în continuare dacă măsura luată de [Austria] având obiectivul de a suspenda, ca măsură temporară de precauție, introducerea [acestuia] pe piață este justificată și dacă autorizarea [acestui] organism[…] îndeplinește cerințele de siguranță prevăzute de Directiva 2001/18/CE”.14. În noiembrie 2005, EFSA a fost invitată să stabilească dacă există argumente științifice pentru a considera că menținerea pe piață a porumbului Zea mays L. linia T25 ar putea avea efecte nocive asupra sănătății umane sau asupra mediului, în condițiile de acordare a autorizației, și, în special, a fost invitată să țină cont de orice informații științifice suplimentare obținute după emiterea avizului științific anterior de evaluare a siguranței acestui OMG.15. În avizul său din 29 martie 2006 (publicat la 11 aprilie 2006)[7], EFSA, în urma examinării dovezilor prezentate de Austria, a estimat că dovezile științifice disponibile în prezent nu confirmă argumentele furnizate de Austria și a concluzionat că nu există niciun motiv pentru a considera că menținerea pe piață a porumbului Zea mays L. linia T25 ar putea avea efecte nocive asupra sănătății umane și animale sau asupra mediului, în condițiile de acordare a autorizației.16. În conformitate cu articolul 5 alineatul (6) din Decizia 1999/468/CE a Consiliului, Comisia a prezentat Consiliului o propunere prin care solicita Austriei să abroge măsura de salvgardare.17. La 18 decembrie 2006, Consiliul Mediu și-a manifestat cu majoritate calificată opoziția față de propunere.18. În decizia sa, Consiliul a făcut trimitere la evaluarea riscului de mediu prevăzută în Directiva 2001/18/CE și a precizat că „este necesar ca diferitele structuri agricole și caracteristici ecologice regionale din Uniunea Europeană să fie luate în considerare mai sistematic în cadrul evaluării riscului de mediu”.19. În conformitate cu articolul 5 alineatul (6) din Decizia 1999/468/CE a Consiliului, Comisia a prezentat o propunere modificată prin care solicita Austriei să abroge doar interdicția asupra importului și prelucrării în produse alimentare sau hrană pentru animale.20. La 30 octombrie 2007, Consiliul a votat propunerea și nu a obținut majoritatea calificată nici în favoarea, nici împotriva acesteia. Prin urmare, la 7 mai 2008, Comisia a adoptat Decizia 2008/470/CE prin care se solicita Austriei să ia măsurile necesare pentru a pune capăt interdicției privind importul și prelucrarea porumbului Zea mays L. linia T25 în produse alimentare și în hrană pentru animale în termen de cel mult 20 de zile de la notificare. La 27 mai 2008, Austria s-a conformat aceste decizii și a adoptat reglementările corespunzătoare.21. În ceea ce privește aspectele măsurii de salvgardare referitoare la vânzarea și utilizarea semințelor de porumb (cultivare), Austria a demarat o activitate în vederea colectării tuturor dovezilor științifice pertinente care, în opinia sa, ar justifica provizoriu menținerea măsurii de salvgardare, în special cu referire la „diferitele structuri agricole și caracteristici ecologice regionale”, cum se arăta în considerentul 3 din decizia Consiliului din 18 decembrie. În noiembrie 2007, Austria a prezentat Comisiei informațiile științifice rezultate în urma acestei activități.22. La 18 aprilie 2008, Comisia a solicitat EFSA, în temeiul articolului 29 alineatul (1) și în conformitate cu articolul 22 alineatul (2) și alineatul (5) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 178/2002, să aprecieze dacă informațiile prezentate de Austria conțin date care să afecteze evaluarea riscului ecologic privind informațiile existente, pe baza unor cunoștințe științifice noi, în așa măsură încât să existe motive întemeiate pentru a considera că porumbul T25 constituie un risc pentru mediu în cazul utilizărilor stabilite în autorizația aferentă.23. La 4 decembrie 2008, EFSA a emis un aviz în acest sens (publicat la 11 decembrie 2008), concluzionând că este improbabil ca porumbul T25 să aibă efecte nocive asupra sănătății umane și animale sau asupra mediului în contextul utilizărilor sale propuse și reafirmându-și concluziile anterioare cu privire la siguranța porumbului T25. Mai mult, în urma analizei informațiilor prezentate de Austria și a unei vaste literaturi de specialitate, EFSA consideră că nu există nicio dovadă specifică, în ceea ce privește riscul pentru sănătatea umană și animală și pentru mediu, care să justifice invocarea unei clauze de salvgardare în temeiul articolului 23 din Directiva 2001/18/CE cu privire la comercializarea porumbului T25 pentru utilizările sale propuse în Austria. În concluzie, EFSA a constatat că dovezile științifice disponibile în prezent nu susțin argumentele prezentate de Austria și că este improbabil să existe efecte adverse ale cultivării porumbului T25 asupra sănătății umane și animale și asupra mediului din Austria.24. În aceste circumstanțe, Austria ar trebui să abroge măsura de salvgardare pe care a adoptat-o în ceea ce privește utilizarea și vânzarea de semințe de Zea mays L. linia T25.25. Ca urmare a deciziei Consiliului din 18 decembrie 2006 și în conformitate cu articolul 5 alineatul (6) al doilea paragraf din Decizia 1999/468/CE a Consiliului, Comisia și-a prezentat din nou propunerea privind măsurile care trebuie adoptate și a informat Parlamentul European în acest sens.26. Articolul 5 alineatul (6) primul paragraf din Decizia 1999/468/CE a Consiliului stipulează posibilitatea Consiliului de a hotărî cu majoritate calificată, în termen de trei luni, în conformitate cu articolul 30 alineatul (2) din Directiva 2001/18/CE.Propunere deDECIZIE A CONSILIULUIprivind interzicerea provizorie a utilizării și vânzării în Austria a porumbului modificat genetic ( Zea mays L. linia T25), în conformitate cu Directiva 2001/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului(Numai textul în limba germană este autentic) (Text cu relevanță pentru SEE)CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,având în vedere Directiva 2001/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 martie 2001 privind diseminarea deliberată în mediu a organismelor modificate genetic și de abrogare a Directivei 90/220/CEE a Consiliului[8], în special articolul 23 alineatul (2),având în vedere propunerea Comisiei,întrucât:(1) Prin Decizia 98/293/CE a Comisiei din 22 aprilie 1998 privind plasarea pe piață a porumbului modificat genetic (Lat. Zea mays T25), în conformitate cu Directiva 90/220/CEE a Consiliului[9], s-a decis autorizarea introducerii pe piață a acestui produs.(2) La 3 august 1998, autoritățile franceze au acordat această autorizație. Autorizația se referă la toate utilizările produsului, și anume importul, prelucrarea în produse alimentare sau hrană pentru animale și cultivare.(3) În conformitate cu articolul 35 alineatul (1) din Directiva 2001/18/CE, care a înlocuit Directiva 90/220/CEE[10], procedurile referitoare la notificările privind introducerea pe piață a organismelor modificate genetic care nu au fost finalizate până la data de 17 octombrie 2002 se supun dispozițiilor Directivei 2001/18/CE.(4) La 8 mai 2000, Austria a notificat Comisiei decizia sa de a interzice provizoriu utilizarea și vânzarea porumbului Zea mays L. linia T25 pentru toate utilizările și a motivat această decizie în conformitate cu articolul 16 alineatul (1) din Directiva 90/220/CEE.(5) Produsele derivate din porumbul Zea mays L. linia T25 (amidon și toate produsele sale derivate, uleiuri brute și rafinate, toate produsele prelucrate la cald sau fermentate obținute din Zea mays L. linia T25, precum și hrana pentru animale constând în și/sau conținând sau obținută din Zea mays L. linia T25) au fost autorizate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 258/97[11] și au fost ulterior notificate ca produse existente în conformitate cu articolele 8 și 20 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003[12]. Aceste utilizări nu fac obiectul clauzei de salvgardare notificate de Austria, întrucât nu intră în domeniul de aplicare al Directivei 2001/18/CE.(6) Comitetul științific pentru plante a concluzionat, la 20 iulie 2001, că informațiile furnizate de Austria nu constituie noi dovezi științifice pertinente care nu au fost luate în considerare în cadrul evaluării inițiale a dosarului și care să aibă drept consecință o revizuire a avizului său inițial privind produsul în cauză.(7) La 9 ianuarie 2004, precum și la 9 și 17 februarie 2004, Austria a comunicat Comisiei informații suplimentare în sprijinul măsurilor naționale privind linia de porumb T25.(8) În conformitate cu articolul 28 alineatul (1) din Directiva 2001/18/CE, Comisia a consultat Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA), instituită prin Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului[13], în temeiul căruia aceasta a înlocuit comitetele științifice relevante.(9) La 8 iulie 2004[14], EFSA a concluzionat că informațiile prezentate de Austria nu constituie noi dovezi științifice suficiente pentru a invalida evaluarea riscului ecologic al liniei de porumb T25, care să justifice interzicerea utilizării și vânzării acestui produs în Austria.(10) Întrucât, în aceste condiții, nu exista niciun motiv pentru a considera că produsul constituie un risc pentru sănătatea umană sau pentru mediu, Comisia a prezentat, la 29 noiembrie 2004, un proiect de decizie prin care solicita Austriei să abroge măsura provizorie de salvgardare, în vederea examinării de către comitetul instituit în temeiul articolului 30 din Directiva 2001/18/CE, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 30 alineatul (2) din directiva respectivă.(11) Cu toate acestea, comitetul nu a emis un aviz și, în temeiul articolului 5 alineatul (4) din Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei[15], Comisia a prezentat Consiliului o propunere privind măsurile care trebuie luate.(12) La 24 iunie 2005, în conformitate cu articolul 5 alineatul (6) din Decizia 1999/468/CE, Consiliul, hotărând cu majoritate calificată, a respins această propunere.(13) În declarația sa, Consiliul a afirmat că „există încă o anumită incertitudine în ceea ce privește măsurile naționale de salvgardare pe piața varietăți[i] de porumb modificat genetic […] T25” și a invitat Comisia „să strângă dovezi suplimentare privind OMG-ul în cauză și să evalueze în continuare dacă măsura luată de [Austria] având obiectivul de a suspenda, ca măsură temporară de precauție, introducerea [acestuia] pe piață este justificată și dacă autorizarea [acestui] organism[…] îndeplinește cerințele de siguranță prevăzute de Directiva 2001/18/CE”.(14) În noiembrie 2005, EFSA a fost invitată din nou de Comisie să stabilească dacă există argumente științifice pentru a considera că menținerea pe piață a porumbului T25 ar putea avea efecte nocive asupra sănătății umane sau asupra mediului, în condițiile de acordare a autorizației. În special, EFSA a fost invitată să țină cont de orice informații științifice suplimentare apărute după emiterea avizului științific anterior de evaluare a siguranței acestui OMG.(15) În avizul său din 29 martie 2006[16], EFSA a concluzionat că nu există niciun motiv pentru a considera că menținerea pe piață a porumbului T25 ar putea avea efecte nocive asupra sănătății umane și animale sau asupra mediului, în condițiile de acordare a autorizației.(16) În conformitate cu articolul 5 alineatul (6) din Decizia 1999/468/CE a Consiliului, Comisia a prezentat Consiliului o propunere prin care solicita Austriei să abroge măsura de salvgardare.(17) În conformitate cu articolul 5 alineatul (6) din Decizia 1999/468/CE a Consiliului, la 18 decembrie 2006 Consiliul Mediu și-a manifestat cu majoritate calificată opoziția față de propunere.(18) În decizia sa, Consiliul a făcut trimitere la evaluarea riscului ecologic prevăzută în Directiva 2001/18/CE și a precizat că „este necesar ca diferitele structuri agricole și caracteristici ecologice regionale din Uniunea Europeană să fie luate în considerare mai sistematic în cadrul evaluării riscului ecologic”.(19) În conformitate cu articolul 5 alineatul (6) din Decizia 1999/468/CE a Consiliului, Comisia a prezentat o propunere modificată prin care solicita Austriei să abroge doar interdicția asupra importului și prelucrării în produse alimentare sau hrană pentru animale.(20) La 30 octombrie 2007, Consiliul a votat propunerea și nu a obținut majoritatea calificată nici în favoarea, nici împotriva acesteia. Prin urmare, la 7 mai 2008, Comisia a adoptat Decizia 2008/470/CE prin care se solicita Austriei să ia măsurile necesare pentru a pune capăt interdicției privind importul și prelucrarea porumbului Zea mays L. linia T25 în produse alimentare și în hrană pentru animale în termen de cel mult 20 de zile de la notificare. La 27 mai 2008, Austria s-a conformat aceste decizii și a modificat în consecință legislația națională.(21) În ceea ce privește aspectele măsurii de salvgardare referitoare la vânzarea și utilizarea semințelor de porumb (cultivare), Austria a demarat o activitate în vederea colectării de dovezi științifice pertinente care, în opinia sa, ar justifica provizoriu menținerea măsurii de salvgardare, în special cu referire la „diferitele structuri agricole și caracteristici ecologice regionale”, cum se arăta în considerentul 3 din decizia Consiliului din 18 decembrie. În noiembrie 2007, Austria a prezentat Comisiei informațiile științifice rezultate în urma acestei activități.(22) La 18 aprilie 2008, Comisia a solicitat EFSA, în temeiul articolului 29 alineatul (1) și în conformitate cu articolul 22 alineatul (2) și alineatul (5) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 178/2002, să aprecieze dacă informațiile prezentate de Austria conțin date care să afecteze evaluarea riscului ecologic privind informațiile existente, pe baza unor cunoștințe științifice noi, în așa măsură încât să existe motive întemeiate pentru a considera că porumbul T25 constituie un risc pentru mediu în cazul utilizărilor stabilite în autorizația aferentă.(23) La 4 decembrie 2008, EFSA a emis un aviz în acest sens (publicat la 11 decembrie 2008), concluzionând că este improbabil ca porumbul T25 să aibă efecte nocive asupra sănătății umane și animale sau asupra mediului în contextul utilizărilor sale propuse și reafirmându-și concluziile anterioare cu privire la siguranța porumbului T25. Mai mult, în urma analizei informațiilor prezentate de Austria și a unei vaste literaturi de specialitate, EFSA consideră că nu există nicio dovadă specifică, în ceea ce privește riscul pentru sănătatea umană și animală și pentru mediu, care să justifice invocarea unei clauze de salvgardare în temeiul articolului 23 din Directiva 2001/18/CE cu privire la comercializarea porumbului T25 pentru utilizările sale propuse în Austria. În concluzie, EFSA a constatat că dovezile științifice disponibile în prezent nu susțin argumentele prezentate de Austria și că este improbabil să existe efecte adverse ale cultivării porumbului T25 asupra sănătății umane și animale și asupra mediului din Austria.(24) În aceste circumstanțe, Austria ar trebui să abroge măsura de salvgardare pe care a adoptat-o în ceea ce privește utilizarea și vânzarea de semințe de Zea mays L. linia T25.(25) Ca urmare a deciziei Consiliului din 18 decembrie 2006 și în conformitate cu articolul 5 alineatul (6) al doilea paragraf din Decizia 1999/468/CE a Consiliului, Comisia și-a prezentat din nou propunerea privind măsurile care trebuie adoptate și a informat Parlamentul European în acest sens.(26) Articolul 5 alineatul (6) punctul (1) din Decizia 1999/468/CE a Consiliului stipulează posibilitatea Consiliului de a hotărî cu majoritate calificată în termen de trei luni, în conformitate cu articolul 30 alineatul (2) din Directiva 2001/18/CE.ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:Articolul 1Măsurile luate de Austria în vederea interzicerii utilizării și vânzării semințelor de porumb Zea mays L. linia T25, a cărui introducere pe piață a fost autorizată prin Decizia 98/293/CE, nu sunt justificate în temeiul articolului 23 din Directiva 2001/18/CE.Articolul 2Austria ia măsurile necesare pentru a pune capăt interdicției de utilizare și vânzare a semințelor de porumb Zea mays L. linia T25 pe teritoriul său și se conformează prezentei decizii în termen de cel târziu 20 de zile de la notificarea acesteia.Articolul 3Prezenta decizie se adresează Republicii Austria.Adoptată la Bruxelles, la […] 2009Pentru ConsiliuPreședinte [1] JO L 117, 8.5.1990, p. 15.[2] JO L 106, 17.4.2001, p. 1.[3] JO L 43, 14.2.1997, p. 1.[4] JO L 106, 18.10.2003, p. 1.[5] JO L 31, 1.2.2002, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 575/2006 al Comisiei (JO L 100, 8.4.2006, p.3).[6] Opinion of the Scientific Panel on Genetically Modified Organisms on a request from the Commission related to the Austrian invoke of Article 23 of Directive 2001/18/EC (Avizul grupului științific pentru organismele modificate genetic, furnizat la cererea Comisiei privind invocarea articolului 23 din Directiva 2001/18/CE de către Austria), The EFSA Journal (2004) 78, p. 1-13.[7] Opinion of the Scientific Panel on Genetically Modified Organisms on a request from the Commission related to genetically modified crops (Bt176 maize, MON810 maize, T25 maize, Topas 19/2 oilseed rape and Ms1xRf1 oilseed rape) subject to safeguard clauses invoked according to Article 16 of Directive 90/220/EEC [Avizul grupului științific pentru organismele modificate genetic, furnizat la cererea Comisiei privind culturile modificate genetic (porumb Bt176, porumb MON810, porumb T25, rapiță Topas 19/2 și rapiță Ms1xRf1) care fac obiectul unor clauze de salvgardare invocate în temeiul articolului 16 din Directiva 90/220/CEE], The EFSA Journal (2004) 338, p. 1-15.[8] JO L 106, 17.4.2001, p. 1.[9] JO L 131, 5.5.1998, p. 32.[10] JO L 117, 8.5.1990, p. 15.[11] JO L 43, 14.2.1997, p. 1.[12] JO L 106, 18.10.2003, p. 1.[13] JO L 31, 1.2.2002, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 575/2006 al Comisiei (JO L 100, 8.4.2006, p.3).[14] Opinion of the Scientific Panel on Genetically Modified Organisms on a request from the Commission related to the Austrian invoke of Article 23 of Directive 2001/18/EC (Avizul grupului științific pentru organismele modificate genetic, furnizat la cererea Comisiei privind invocarea articolului 23 din Directiva 2001/18/CE de către Austria), The EFSA Journal (2004) 78, p. 1-13.[15] JO L 184, 17.7. 1999, p. 23.[16] Opinion of the Scientific Panel on Genetically Modified Organisms on a request from the Commission related to genetically modified crops (Bt176 maize, MON810 maize, T25 maize, Topas 19/2 oilseed rape and Ms1xRf1 oilseed rape) subject to safeguard clauses invoked according to Article 16 of Directive 90/220/EEC [Avizul grupului științific pentru organismele modificate genetic, furnizat la cererea Comisiei privind culturile modificate genetic (porumb Bt176, porumb MON810, porumb T25, rapiță Topas 19/2 și rapiță Ms1xRf1) care fac obiectul unor clauze de salvgardare invocate în temeiul articolului 16 din Directiva 90/220/CEE], The EFSA Journal (2004) 338, p. 1-15.


				|

		52012PC0221

			Propunere de DECIZIE A CONSILIULUI privind adoptarea programului suplimentar de cercetare pentru 2012-2015 referitor la reactorul cu flux ridicat care va fi implementat de Centrul Comun de Cercetare pentru Comunitatea Europeană a Energiei Atomice /* COM/2012/0221 final - 2012/0111 (NLE) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
1. CONTEXTUL PROPUNERII
Exploatarea reactorului cu flux ridicat (HFR)
al Comunității a făcut obiectul unei serii de programe
suplimentare de cercetare. La 25 mai 2009, Consiliul a adoptat un program
suplimentar de cercetare pe trei ani (2009‑2011) (Decizia 2009/410/Euratom
a Consiliului – JO L 132/15, 29.5.2009), care urmează să fie
implementat de Centrul Comun de Cercetare (JRC) pentru Comunitatea
Europeană a Energiei Atomice în ceea ce privește exploatarea
reactorului de la Petten (Țările de Jos), unde își are sediul
Institutul pentru Energie al JRC.
Contribuția la programul suplimentar de
cercetare pentru perioada 2009-2011 a provenit de la trei state membre
participante (Țările de Jos, Franța și Belgia), valoarea sa
totală ridicându-se la 35 milioane EUR în decursul celor trei ani.
Această sumă include provizioanele pentru contribuțiile anuale
la fondul de dezafectare a reactorului (precum și contribuția la
fondul de dezafectare pentru anul 2008, în cursul căruia exploatarea HFR
nu a fost acoperită de programul suplimentar precedent).
Programul suplimentar de cercetare actual va
expira la 31 decembrie 2011.
Prezenta comunicare se referă la un nou
program suplimentar de cercetare pe patru ani pentru exploatarea HFR (2012-2015).
HFR este utilizat de Comisie în conformitate
cu acordul dintre Euratom și Țările de Jos din 25 iulie 1961.
Respectivul acord a fost încheiat pentru o perioadă de 99 de ani. Pentru
implementarea acestuia, cele două părți au încheiat, la 31
octombrie 1962, un contract de închiriere pe termen lung cu durata de 99 de
ani, care conferă un drept in rem („bail emphytéotique”).
HFR joacă un rol important în cadrul
Uniunii Europene. Principalul obiectiv al programului suplimentar de cercetare
al HFR este furnizarea unui flux de neutroni continuu și fiabil în scopuri
experimentale. Domeniile de investigare sunt următoarele: materialele
nucleare și știința combustibililor, cu scopul de a
îmbunătăți securitatea reactoarelor nucleare (fisiune și
fuziune), studiile privind îmbătrânirea reactoarelor și managementul
ciclului de viață al acestora, cercetarea privind ciclurile
combustibilului avansat și gestionarea deșeurilor. HFR
îndeplinește totodată funcția de instalație utilizată
pentru formarea cercetătorilor care efectuează studii doctorale sau
postdoctorale și care își desfășoară
activitățile de cercetare prin programe naționale sau europene.
De asemenea, reactorul este utilizat pentru
producția comercială de radioizotopi, care acoperă peste 60% din
cele 10 milioane de diagnostice medicale efectuate anual în Europa. Reactorul
constituie un furnizor esențial pentru companiile radiofarmaceutice
europene. Mai mult, datorită amplasării sale în Europa,
producția reactorului este direcționată rapid spre centrele
medicale europene. Acest lucru este esențial pentru izotopii cu
viață scurtă cel mai frecvent utilizați.
2. CONSULTAREA PĂRȚILOR
INTERESATE ȘI EVALUAREA IMPACTULUI
Dintre statele membre consultate care
desfășoară activități de cercetare în domeniul
nuclear, trei (Țările de Jos, Franța și Belgia) au fost de
acord să contribuie la finanțarea HFR.
3. ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII
Propunerea se bazează pe articolul 7 din
Tratatul Euratom.
4. IMPLICAȚIILE BUGETARE
În fișa financiară a acestui program
se prezintă contribuțiile provenind de la trei state membre
participante, respectiv Țările de Jos, Franța și Belgia.
Contribuțiile provenind de la aceste trei state membre se ridică la
aproximativ 31,400 milioane EUR. Aceste sume, la care se adaugă
nivelul preconizat al veniturilor comerciale, asigură un buget
operațional suficient în vederea compensării costurilor preconizate
ale reactorului în perioada 2012-2015. Trebuie reținut faptul că
bugetul include provizioane pentru dezafectarea reactorului, precum și
cheltuielile legate de utilități, asigurări și gestionarea
combustibilului uzat.
Comisia confirmă faptul că
declarația înregistrată în minuta reuniunii Consiliului din 27 iunie 1996,
în care se afirmă că „HFR poate contribui, printr-o finanțare
corespunzătoare, la execuția programelor comunitare, fie în contextul
programelor-cadru, fie în afara acestora. Această participare va avea loc
fie pe bază competitivă, fie prin servicii de iradiere furnizate
institutelor JRC în cadrul procesului de punere în aplicare a
activităților respective”. Acest lucru înseamnă că Comisia
nu va contribui, cu fonduri din bugetul său instituțional, la
costurile operaționale ale HFR, inclusiv la orice costuri legate de
mentenanța sau de repararea reactorului.
5. INFORMAȚII SUPLIMENTARE
Nu se aplică.
2012/0111 (NLE)
Propunere de
DECIZIE A CONSILIULUI
privind adoptarea programului suplimentar de
cercetare pentru 2012-2015 referitor la reactorul cu flux ridicat care va fi
implementat de Centrul Comun de Cercetare pentru Comunitatea Europeană a
Energiei Atomice
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul de instituire a
Comunității Europene a Energiei Atomice, în special articolul 7,
având în vedere
propunerea Comisiei,
după consultarea
Comitetului științific și tehnic[1],
întrucât:
(1)       În cadrul Spațiului
european de cercetare, reactorul cu flux ridicat de la Petten (denumit în
continuare „HFR”) a reprezentat și va continua să reprezinte pentru o
perioadă un mijloc important aflat la dispoziția
Comunității de a contribui la cercetarea în ceea ce privește
studierea și testarea materialelor, medicina nucleară și
securitatea reactoarelor nucleare în domeniul energiei nucleare.
(2)       Exploatarea HFR a făcut
obiectul unei serii de programe suplimentare de cercetare, dintre care ultimul,
Decizia 2009/410/Euratom a Consiliului din 25 mai 2009 privind adoptarea unui
program suplimentar de cercetare care va fi implementat de Centrul Comun de
Cercetare pentru Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, a expirat la 31
decembrie 2011[2].
(3)       Dată fiind nevoia
continuă ca HFR, în calitate de infrastructură indispensabilă
cercetării comunitare în domenii precum îmbunătățirea
securității reactoarelor nucleare, sănătate, inclusiv
dezvoltarea de izotopi medicali pentru a răspunde unor întrebări ce
țin de cercetarea medicală, fuziunea nucleară, cercetarea
fundamentală, formarea și gestionarea deșeurilor, inclusiv
posibilitatea de a studia, din punct de vedere al securității,
comportamentul combustibililor nucleari pentru sistemele de reactoare de
interes pentru Europa, exploatarea acestui tip de reactor trebuie să
continue, în temeiul prezentului program suplimentar de cercetare, până la
sfârșitul anului 2015.
(5)       Datorită interesului
deosebit pentru exploatarea în continuare a HFR, Țările de Jos,
Franța și Belgia ar trebui, după cum au indicat, să
finanțeze prezentul program prin contribuții financiare la bugetul
general al Comunităților Europene sub formă de venituri alocate,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Programul suplimentar de cercetare privind
exploatarea HFR (denumit în continuare „programul”), ale cărui obiective
sunt stabilite în anexa I, se adoptă pentru o perioadă de patru ani,
începând cu 1 ianuarie 2012.
Articolul 2
Contribuția financiară estimată
ca fiind necesară pentru execuția programului se ridică la 31,400
milioane EUR. Defalcarea acestei sume este prezentată în anexa II.
Această contribuție trebuie considerată ca venituri alocate în
conformitate cu articolul 18 alineatul (2) din Regulamentul nr. 1605/2002
al Consiliului[3].
Articolul 3
1.           Comisia este responsabilă
de gestionarea programului. În acest scop, ea recurge la serviciile Centrului
Comun de Cercetare.
2.           Consiliul de
administrație al Centrului Comun de Cercetare este informat cu privire la
implementarea programului.
Articolul 4
Comisia prezintă Parlamentului European
și Consiliului un raport intermediar și un raport final privind
punerea în aplicare a prezentei decizii.
Articolul 5
Prezenta decizie intră în vigoare la data
publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezenta decizie se
aplică de la 1 ianuarie 2012.
Articolul 6
Prezenta decizie se adresează statelor membre.
Adoptată la Bruxelles,
Pentru Consiliu
Președintele
ANEXA I
OBIECTIVE ȘTIINȚIFICE ȘI TEHNICE
Obiectivele
principale ale programului sunt următoarele:
1. Asigurarea exploatării
sigure și fiabile a HFR, pentru a garanta disponibilitatea fluxului de
neutroni pentru scopuri experimentale.
2. Utilizarea
eficientă a HFR de către institute de cercetare cu activitate într-o
gamă largă de discipline: îmbunătățirea
securității reactoarelor nucleare existente, sănătatea,
inclusiv dezvoltarea de izotopi medicali, fuziunea nucleară, cercetarea
și formarea fundamentală, precum și gestionarea deșeurilor,
inclusiv posibilitatea de a studia, din punct de vedere al
securității, combustibilii nucleari pentru sistemele de reactoare de
interes pentru Europa.
___________________________________________________________________________
ANEXA II
DEFALCAREA CONTRIBUȚIILOR
Contribuțiile la
program provin de la Țările de Jos, Franța și Belgia.
Aceste
contribuții se repartizează după cum urmează:
Țările de Jos: 29,000 milioane EUR;
Franța: 1,200 milioane EUR
Belgia: 1,200 milioane EUR
Total: 31,400
milioane EUR.
Aceste contribuții se fac la bugetul
general al Comunităților Europene și se alocă prezentului
program.
Respectivele contribuții sunt ferme
și nu pot fi revizuite în ceea ce privește variațiile aferente
costurilor operaționale, de întreținere sau de dezafectare.
.
FIȘĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ PENTRU PROPUNERI
1.           CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI
              1.1.    Titlul propunerii/inițiativei
              1.2.    Domeniul
(domeniile) de politică în cauză în structura ABM/ABB
              1.3.    Natura
propunerii/inițiativei
              1.4.    Obiectiv(e)

              1.5.    Motivele
propunerii/inițiativei
              1.6.    Durata
și impactul financiar
              1.7.    Metoda
(metodele) de gestionare preconizată (preconizate)
2.           MĂSURI DE GESTIONARE
              2.1.    Norme
de monitorizare și raportare
              2.2.    Sistemul
de gestionare și control
              2.3.    Măsurile
de prevenire a fraudelor și a neregulilor
3.           IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL
PROPUNERII/INIȚIATIVEI
              3.1.    Rubrica
(rubricile) din cadrul financiar multianual și linia sau liniile bugetare
de cheltuieli afectate
              3.2.    Impactul
estimat asupra cheltuielilor
              3.2.1. Sinteza impactului
estimat asupra cheltuielilor
              3.2.2. Impactul estimat
asupra creditelor operaționale
              3.2.3. Impactul estimat
asupra creditelor cu caracter administrativ
              3.2.4. Compatibilitatea cu
cadrul financiar multianual actual
              3.2.5. Participarea
terților la finanțare
              3.3.    Impactul estimat asupra
veniturilor
FIȘĂ
FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ PENTRU PROPUNERI
1.           CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI
1.1.        Titlul
propunerii/inițiativei
Programul
suplimentar de cercetare pentru 2012-2015 referitor la reactorul cu flux
ridicat care va fi implementat de Centrul Comun de Cercetare pentru Comunitatea
Europeană a Energiei Atomice
1.2.        Domeniul (domeniile) de
politică în cauză în structura ABM/ABB
Titlul
10:         Activitate de cercetare directă
Capitolul
10 04:          Finalizarea programelor-cadru precedente și a altor
activități
Articolul
10 04 04:     Exploatarea reactorului cu flux ridicat (HFR)
1.3.        Natura
propunerii/inițiativei
x Propunerea/inițiativa
se referă la o acțiune nouă
¨ Propunerea/inițiativa
se referă la o acțiune nouă ca urmare a unui proiect-pilot/a
unei acțiuni pregătitoare
¨ Propunerea/inițiativa se referă la prelungirea
unei acțiuni existente
¨ Propunerea/inițiativa
se referă la o acțiune reorientată spre o acțiune
nouă
1.4.        Obiective
1.4.1.     Obiectiv(e) strategic(e)
multianual(e) al(e) Comisiei vizat(e) de propunere/inițiativă
Reactorul
cu flux ridicat (HFR) joacă un rol important în Uniunea Europeană
prin sprijinul adus producerii de radioizotopi medicali, tehnologiilor nucleare
sigure, în domenii de cercetare precum îmbătrânirea centralelor nucleare
și extinderea ciclului lor de viață, transmutația
actinidelor cu durată de viață lungă în vederea
depozitării deșeurilor în condiții de securitate sporite,
îmbunătățirea securității combustibilului și
studiile privind securitatea combustibilului pentru noile reactoare mai sigure.

Mai
mult, cercetarea fundamentală utilizează fascicule de neutroni pentru
studierea structurii materialelor. Această activitate se află într-o
permanentă dezvoltare și contribuie la înțelegerea mecanismelor
de degradare și la atenuarea lor, importantă pentru securitatea
centralelor existente. În cadrul fuziunii termonucleare, se implementează
mai multe proiecte pentru testarea materialelor structurale și a
materialelor de reproducere pentru viitoarele reactoare de fuziune.
1.4.2.     Obiectiv(e) specific(e)
și activitatea (activitățile) ABM/ABB în cauză
Obiectivul
principal al programului suplimentar de cercetare pentru HFR este exploatarea
sigură și fiabilă a HFR. Această activitate implică
utilizarea normală a instalației pentru o perioadă maximă
de exploatare și furnizarea unui flux de neutroni pentru experimente
și pentru producția de izotopi medicali
1.4.3.     Rezultatul (rezultatele)
și impactul preconizate
Datele
și rezultatele privind iradierea într-o gamă largă de discipline
precum: îmbunătățirea securității reactoarelor
nucleare, dezvoltarea de izotopi medicali ca răspuns la problemele și
nevoile cercetării medicale, cercetarea privind materialele pentru
reactoarele de fuziune nucleară, cercetarea și formarea nucleară
fundamentală, aspectele legate de gestionarea deșeurilor și
combustibilii nucleari pentru noua generație mai sigură de sisteme de
reactoare.
1.4.4.     Indicatorii de rezultate
și de impact
Obligațiile
Comisiei constau în gestionarea programului suplimentar de cercetare și,
în consecință, în raportarea cu privire la situația
exploatării reactorului din punct de vedere tehnic, utilizarea
științifică a acestuia și situația sa bugetară.
JRC (Institutul pentru energie și transport) va pregăti un raport bianual
care va include următoarele elemente:
(1)
raportul tehnic care va furniza datele de
exploatare a HFR;
(2)
descrierea sintetică a principalelor
realizări științifice;
(3)
situația activităților de
mentenanță și reparație;
(4)
situația bugetară în ceea ce
privește veniturile provenind de la statele membre și utilizarea
bugetului programului suplimentar de cercetare (inclusiv provizioanele pentru
dezafectare, costurile de gestionare, plățile către operator
etc.).
1.5.        Motivele
propunerii/inițiativei
1.5.1.     Cerința (cerințele)
care trebuie îndeplinită (îndeplinite) pe termen scurt sau lung
HFR
are drept obiectiv să sprijine activitățile de cercetare și
dezvoltare ale statelor membre participante în următoarele domenii:
securitatea instalațiilor nucleare și ciclul combustibilului,
gestionarea deșeurilor, fuziunea termonucleară, cercetarea
fundamentală și capacitățile de formare.
HFR
rămâne activ în ceea ce privește îmbunătățirea
securității reactoarelor. Coordonarea eforturilor, diseminarea
rezultatelor și sprijinirea armonizării sunt realizate prin
intermediul unei rețele europene.
HFR
este menit, de asemenea, să furnizeze radioizotopi medicali
1.5.2.     Valoarea adăugată a
implicării UE
Valoarea
adăugată a activităților de cercetare privind HFR este
legată de efectele transfrontaliere și de economiile de scară,
contribuind la reducerea investițiilor naționale în cercetare. În
domeniul nuclear, intervenția la nivel european este justificată.
De
asemenea, reactorul este utilizat pentru producerea de radioizotopi în scopuri
comerciale pentru peste 60 % din cele 10 milioane de diagnostice medicale
efectuate anual în Europa. Este un mecanism foarte important pentru sectorul
medical european (spitale, clinici, medici etc.), deoarece radioizotopii sunt
utilizați în diverse domenii medicale, dar mai ales în prevenirea și
tratarea cancerului. Există foarte puține alternative, aceasta
producând izotopii de scurtă durată cei mai utilizați la ora
actuală. Datorită amplasării sale în Europa, producția
reactorului este direcționată rapid către centrele medicale
europene.
1.5.3.     Învățăminte
desprinse din experiențe anterioare similare
Cantitatea
actuală de technețiu Tc-99m pentru scopuri medicale se bazează
pe un număr mult prea mic de reactoare de producție printre care
și HFR. Având în vedere că reactoarele respective au fost construite
în anii '50 și '60, ele se apropie de sfârșitul ciclului lor de
viață, ceea ce implică o nevoie crescută de opriri
planificate în vederea lucrărilor de întreținere și o
frecvență sporită a întreruperilor neplanificate ale
producției. La
mijlocul lunii mai a anului 2009, reactorul canadian NRU (producător de
izotopi medicali) a fost scos din funcțiune și a rămas
indisponibil pe tot parcursul anului 2009, fapt care a generat o penurie de
izotopi în întreaga lume. În 2010, HFR a fost oprit pentru o reparație la Bottom
Plug Liner și această întrerupere a influențat
aprovizionarea cu izotopi medicali.
1.5.4.     Coerența și posibila
sinergie cu alte instrumente relevante
Programul
suplimentar de cercetare va aborda diferite provocări
științifice și tehnologice, în vederea îndeplinirii obiectivelor
pe termen scurt și lung prevăzute de Planul strategic privind
tehnologiile energetice (Planul SET) și de Platforma tehnologică
strategică privind energia nucleară (SNE-TP). Programul va include,
de asemenea, activități strâns legate de extinderea PC7 al Euratom (2012-2013)
și de următoarele programe-cadru.
1.6.        Durata și impactul
financiar
x Propunere/inițiativă cu durată
determinată
–
x Propunere/inițiativă în vigoare de la [01/01] 2012 până
la [31/12] 2015
–
x Impact financiar din 2012 până în 2016
1.7.        Tipul (tipurile) de gestiune
preconizat(e)[4]
x Gestionare centralizată directă de către Comisie
Observații
Comisia
este proprietarul HFR în conformitate cu acordul dintre Euratom și
Țările de Jos din 25 iulie 1961 (închiriere cu durata de 99 de ani).
Exploatarea HFR se află în responsabilitatea deținătorului
licenței de exploatare NRG (NL), care autorizează o exploatare
bazată pe un regim juridic independent și durabil. Programul
suplimentar de cercetare, gestionat de JRC, oferă venituri suplimentare
alocate cercetării pentru statele membre finanțatoare.
2.           MĂSURI DE GESTIONARE
2.1.        Norme de monitorizare și
raportare
Obligațiile
Comisiei constau în gestionarea programului suplimentar și, în
consecință, includ raportarea cu privire la
(i)
starea tehnică a exploatării reactorului,
(ii)
utilizarea științifică a reactorului,
(iii)
situația bugetară în ceea ce privește veniturile financiare
provenind de la statele membre și
(iv)
plățile efectuate.
Programul
este inclus în ciclul de programare ABM al JRC și în planul anual de
management (AMP). În consecință, monitorizarea obiectivelor
menționate va fi inclusă în raportul anual de activitate al JRC.
În
plus, JRC va pregăti un raport bianual. Acest raport va fi consacrat
gestionării programului suplimentar de cercetare și va include
următoarele elemente:
-
raportul tehnic, indicând datele de exploatare a HFR;
-
descrierea succintă a principalelor realizări științifice;
-
situația referitoare la activitățile de întreținere;
-
situația bugetară în ceea ce privește veniturile provenind de la
statele membre și utilizarea bugetului programului suplimentar de
cercetare (inclusiv provizioanele pentru dezafectare, costurile de gestionare
etc).
2.2.        Sistemul de gestionare
și control
2.2.1.     Riscul sau riscurile
identificate
Acest
program reprezintă continuarea unui program suplimentar de cercetare
precedent. Pregătirea programului a făcut obiectul unei evaluări
interne realizate de statele membre participante, care a evaluat riscurile
participării la acesta.
2.2.2.     Metoda (metodele) de control
preconizată (preconizate)
Raportul
intermediar și raportul final vor fi consacrate gestionării
programului suplimentar de cercetare și vor include aspecte de ordin
tehnic, științific și bugetar, inclusiv provizioanele pentru
dezafectare etc.
2.3.        Măsurile de prevenire a
fraudelor și a neregulilor
Auditul
și controlul intern al activității de raportare menționate
anterior se efectuează de către funcționarii JRC, în ceea ce
privește atât aspectele tehnice, cât și cele bugetare. Curtea de
Conturi va avea acces la toate auditurile și controalele interne.
Se
vor lua în continuare măsuri corespunzătoare de prevenire a
neregulilor și fraudelor și se vor face demersurile necesare pentru
recuperarea fondurilor pierdute, plătite necuvenit sau utilizate incorect,
în conformitate cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului
din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al
Comunităților Europene, Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2342/2002 al
Comisiei din 23 decembrie 2002 de stabilire a normelor de aplicare a
Regulamentului financiar, Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2988/95 din 18
decembrie 1995 al Consiliului privind protecția intereselor financiare ale
Comunităților Europene[5],
Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2185/96 al Consiliului din 11 noiembrie 1996
privind controalele și inspecțiile la fața locului efectuate de
Comisie în scopul protejării intereselor financiare ale
Comunităților Europene împotriva fraudei și a altor abateri[6] și Regulamentul (CE)
nr. 1037/1999 al Parlamentului European și al Consiliului privind
investigațiile efectuate de Oficiul European de Lupta Antifraudă
(OLAF)[7].
Controlul
circulației materialelor fisile este realizat de către Euratom
și AIEA.
3.           IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL
PROPUNERII/INIȚIATIVEI
3.1.        Rubrica (rubricile) din cadrul
financiar multianual și linia sau liniile bugetare de cheltuieli afectate

·      Linii bugetare de cheltuieli existente
În ordinea rubricilor
și a liniilor bugetare din cadrul financiar multianual.
 Rubrica din cadrul financiar multianual || Linia bugetară || Tipul cheltuielilor || Contribuție
 Număr - Descriere………………. || CD/CND ([8]) || din partea țărilor AELS || din partea țărilor candidate || din partea țărilor terțe || în sensul articolului 18 alineatul (1) litera (aa) din Regulamentul financiar
 1a || Articolul 10 04 04 - Exploatarea reactorului cu flux ridicat (HFR) Articolul 10 04 04 02 - Exploatarea reactorului cu flux ridicat (HFR) – Programul HFR suplimentar[9] || CD || NU || NU || NU || DA
·      Noi linii bugetare solicitate
Nu se aplică
3.2.        Impactul estimat asupra
cheltuielilor
3.2.1.     Sinteza impactului estimat
asupra cheltuielilor
milioane EUR (cu 3 zecimale)
 Rubrica din cadrul financiar multianual: || 1a || „Competitivitate pentru creștere și ocuparea forței de muncă”
 DG: JRC ||   ||   || Anul 2012 || Anul 2013 || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul ≥ 2016 || TOTAL
  Credite operaționale ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Numărul liniei bugetare: 10 04 04 02 || Angajamente || (1) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||   || p.m.
 Plăți || (2) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 Credite cu caracter administrativ finanțate din bugetul anumitor programe ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Numărul liniei bugetare: Nu se aplică ||   || (3) || nu se aplică || nu se aplică || nu se aplică || nu se aplică || nu se aplică || nu se aplică
 TOTAL credite pentru DG JRC || Angajamente || =1 +3 || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||   || p.m.
 Plăți || =2 +3 || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
  TOTAL credite operaționale || Angajamente || (4) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||   || p.m.
 Plăți || (5) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
  TOTAL credite cu caracter administrativ finanțate din bugetul unor programe specifice || (6) || nu se aplică || nu se aplică || nu se aplică || nu se aplică || nu se aplică || nu se aplică
 TOTAL credite încadrate la RUBRICA 1a din cadrul financiar multianual || Angajamente || =4+ 6 || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||   || p.m.
 Plăți || =5+ 6 || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
În cazul în care propunerea/inițiativa
afectează mai multe rubrici:
  TOTAL credite operaționale || Angajamente || (4) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||   || p.m.
 Plăți || (5) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
  TOTAL credite cu caracter administrativ finanțate din bugetul unor programe specifice || (6) || nu se aplică || nu se aplică || nu se aplică || nu se aplică || nu se aplică || nu se aplică
 TOTAL credite în cadrul RUBRICILOR 1 - 4 din cadrul financiar multianual (suma de referință) || Angajamente || =4+ 6 || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||   || p.m.
 Plăți || =5+ 6 || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 Rubrica din cadrul financiar multianual || 5 || „Cheltuieli administrative”
milioane EUR (cu 3 zecimale)
 DG: JRC ||   ||   || Anul 2012 || Anul 2013 || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul ≥ 2016 || TOTAL
  Resurse umane || nu se aplică || nu se aplică || nu se aplică || nu se aplică || nu se aplică || nu se aplică
  Alte cheltuieli administrative || nu se aplică || nu se aplică || nu se aplică || nu se aplică || nu se aplică || nu se aplică
 TOTAL DG JRC || Credite || nu se aplică || nu se aplică || nu se aplică || nu se aplică || nu se aplică || nu se aplică
 TOTAL credite în cadrul RUBRICII 5 din cadrul financiar multianual || (Total angajamente = Total plăți) || nu se aplică || nu se aplică || nu se aplică || nu se aplică || nu se aplică || nu se aplică
milioane EUR (cu 3 zecimale)
   ||   ||   || Anul 2012 || Anul 2013 || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul ≥ 2016 || TOTAL
 TOTAL credite în cadrul RUBRICILOR 1 - 5 din cadrul financiar multianual || Angajamente || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||   || p.m.
 Plăți || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
3.2.2.     Impactul estimat asupra
creditelor operaționale
–
¨  Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de credite
operaționale
–
x Propunerea/inițiativa implică utilizarea de credite
operaționale, conform explicațiilor de mai jos:
Credite de angajament în milioane EUR (cu 3 zecimale)
 Indicați obiectivele și realizările   ò ||   ||   || Anul 2012 || Anul 2013 || Anul 2014 || Anul 2015 || TOTAL
 REALIZĂRI
 Tipul realizării || Costul mediu al realizării || Număr de realizări || Costuri || Număr de realizări || Costuri || Număr de realizări || Costuri || Număr de realizări || Costuri || Număr total de realizări || Costuri totale
 OBIECTIV SPECIFIC: Exploatarea sigură și fiabilă a HFR
 - Realizarea || Zile de exploatare la puterea nominală || nu se aplică || 250 || p.m. || 250 || p.m. || 250 || p.m. || 250 || p.m. || 1 000 || p.m.
 Subtotal pentru obiectivul specific || 250 || p.m. || 250 || p.m. || 250 || p.m. || 250 || p.m. || 1 000 || p.m.
 COST TOTAL ||   || p.m. ||   || p.m. ||   || p.m. ||   || p.m. ||   || p.m.
3.2.3.     Impactul estimat asupra
creditelor cu caracter administrativ
3.2.3.1.  Rezumat
–
x Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de credite
administrative
–
¨  Propunerea/inițiativa implică utilizarea de credite
administrative, conform explicațiilor de mai jos:
milioane EUR (cu 3
zecimale)
   || Anul 2012 || Anul 2013 || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul ≥ 2016 || TOTAL
 RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Resurse umane ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Alte cheltuieli administrative ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Subtotal RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Fără RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Resurse umane ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Alte cheltuieli de natură administrativă ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Subtotal fără RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.3.2.   Necesarul de resurse
umane estimat
–
x Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de resurse umane

–
¨  Propunerea/inițiativa implică utilizarea de resurse umane,
conform explicațiilor de mai jos:
Estimarea trebuie exprimată în valoare
întreagă (sau cel mult cu o zecimală)
   || Anul 2012 || Anul 2013 || Anul 2014 || Anul 2015
  Posturi din schema de personal (posturi de funcționari și de agenți temporari)
 XX 01 01 01 (la sediu și în birourile de reprezentare ale Comisiei) ||   ||   ||   ||
 XX 01 01 02 (în delegații) ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (cercetare indirectă) ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (cercetare directă) ||   ||   ||   ||
  Personal extern (în unități echivalent normă întreagă: ENI)[10]
 XX 01 02 01 (AC, INT, END din „pachetul global”) ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (AC, INT, JED, AL și END în delegații) ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy || - la sediu ||   ||   ||   ||
 - în delegații ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (AC, INT, END - cercetare indirectă) ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (AC, INT, END în cadrul cercetării directe) ||   ||   ||   ||
 Alte linii bugetare (a se specifica) ||   ||   ||   ||
 TOTAL ||   ||   ||   ||
XX este domeniul
de politică sau titlul din buget vizat.
Necesarul de resurse
umane va fi acoperit de efectivele de personal ale DG-ului în cauză
alocate deja gestionării acțiunii și/sau redistribuite intern în
cadrul DG, completate, după caz, prin resurse suplimentare, care ar putea
fi alocate DG-ului care gestionează acțiunea în cadrul procedurii de
alocare anuală și ținând cont de constrângerile bugetare.
Descrierea sarcinilor
care trebuie efectuate:
 Funcționari și agenți temporari || Unica sarcină îndeplinită de JRC este gestionarea programului suplimentar. Acest lucru se realizează prin mijloace care sunt finanțate integral din veniturile alocate provenind de la programul suplimentar de cercetare
 Personal extern || Nu se aplică
3.2.4.     Compatibilitatea cu cadrul
financiar multianual actual
–
x Propunerea/inițiativa este compatibilă cu cadrul financiar
multianual actual.
–
¨  Propunerea/inițiativa necesită o reprogramare a rubricii
corespunzătoare din cadrul financiar multianual
Nu
se aplică
–
¨  Propunerea/inițiativa necesită recurgerea la instrumentul
de flexibilitate sau revizuirea cadrului financiar multianual
Nu
se aplică
3.2.5.     Participarea terților
–
¨ Propunerea/inițiativa nu prevede cofinanțare din partea
terților
–
x Propunerea/inițiativa prevede cofinanțare, estimată în
cele ce urmează:
Credite în milioane EUR (cu 3 zecimale)
   || Anul 2012 || Anul 2013 || Anul 2014 || Anul 2015 || Total
 Țările de Jos || 7,250 || 7,250 || 7,250 || 7,250 || 29,000
 Franța || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 1,200
 Belgia || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 1,200
 TOTAL credite cofinanțate || 7,850 || 7,850 || 7,850 || 7,850 || 31,400
Programul suplimentar de cercetare
necesită numai o nouă structură bugetară (p.m.)
destinată să primească creditele alocate provenite de la
participanți. Sumele de mai sus au fost calculate de statele membre în
cauză, în vederea compensării costurilor prevăzute ale
reactorului pentru perioada 2012-2015, luând în considerare un nivel preconizat
al veniturilor comerciale. Comisia nu va acoperi în niciun caz un deficit
operațional, nici costurile eventuale ale mentenanței sau
reparațiilor.
3.3.        Impactul estimat asupra
veniturilor
–
¨  Propunerea/inițiativa nu are impact financiar asupra
veniturilor.
–
x Propunerea/inițiativa are următorul impact financiar:
–
¨         asupra resurselor proprii
–
x        asupra veniturilor diverse
milioane EUR (cu 3 zecimale)
 Linia bugetară pentru venituri: || Credite disponibile pentru exercițiul bugetar în curs || Impactul propunerii/inițiativei
 Anul 2012 || Anul 2013 || Anul 2014 || Anul 2015
 Post 6 2 2 1 ||   || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
Pentru diversele venituri
alocate, a se preciza linia bugetară (liniile bugetare) de cheltuieli
afectată (afectate).
Articolul
6 2 2 1 – Venituri din exploatarea HFR care trebuie
utilizate la deschiderea de credite suplimentare – Venituri alocate
A se preciza metoda de
calcul a impactului asupra veniturilor.
Programul
suplimentar de cercetare este finanțat prin contribuții provenind de
la statele membre participante, calculate pe baza bugetului pentru perioada 2009-2011,
actualizat ținând seama de inflația estimată pentru perioada 2012
- 2015.
[1]               Minuta reuniunii Comitetului științific
și tehnic (STC), care a avut loc la 17 februarie 2012.
[2]               JO L132/15, 29.5.2009.
[3]               Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului
din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al
Comunităților Europene, JO L 248, 16.9.2002, p. 1.
[4]               Detalii privind modurile de gestionare, precum și
trimiterile la Regulamentul financiar sunt disponibile pe site-ul BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[5]               JO L 312, 23.12.1995, p. 1.
[6]               JO L 292, 15.11.1996, p. 2.
[7]               JO L 136, 31.5.1999, p. 1.
[8]               CD=
credite diferențiate / CND= credite nediferențiate
[9]               Postul 10 04 04 02 „Exploatarea reactorului cu flux
ridicat (HFR) - Programe HFR suplimentare (2009 - 2011)” se
redenumește „Exploatarea reactorului cu flux ridicat (HFR) - Programe
HFR suplimentare”, înlăturându-se referința temporală, cu
scopul de a-i conferi o validitate permanentă în eventualitatea
oricărui viitor program suplimentar care ar putea fi adoptat în ceea ce
privește exploatarea HFR.
[10]             AC = agent contractual; INT = personal interimar („Intérimaire”);
JED = „Jeune Expert en Délégation” (expert tânăr în
delegații); AL = agent local; END = expert național detașat.


				|

		52012PC0527

			Propunere de DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI A CONSILIULUI de modificare a Deciziei nr. 574/2007/CE în vederea majorării ratei de cofinanțare a Fondului pentru frontierele externe în cazul statelor membre care se confruntă sau riscă să se confrunte cu dificultăți importante legate de stabilitatea lor financiară /* COM/2012/0527 final - 2012/0253 (COD) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
1.           CONTEXTUL PROPUNERII
·
Motive și obiective
Criza
financiară și economică susținută intensifică
presiunea asupra resurselor financiare naționale, pe măsură ce
statele membre își reduc bugetele. În acest context, asigurarea bunei aplicări
a programelor adoptate în temeiul celor patru fonduri instituite ca parte a
Programului general „Solidaritatea și gestionarea fluxurilor migratorii”
(denumite în continuare „fondurile”), este deosebit de importantă,
constituind o modalitate pentru injectarea de fonduri în economie.
Cu toate acestea,
punerea în aplicare a programelor este adesea îngreunată ca urmare a
problemelor de lichiditate cauzate de constrângerile bugetare care duc deseori
la reducerea importantă a cheltuielilor și care contribuie astfel la
creșterea problemelor în contextul crizei susținute. Este, în
special, cazul statelor membre care au fost cel mai mult afectate de actuala
criză și care au beneficiat de asistență financiară în
cadrul unui program în baza Mecanismului european de stabilizare
financiară (MESF), Fondului european de stabilitate financiară (FESF)
sau a împrumuturilor bilaterale pentru țările din zona euro ori al
Mecanismului privind balanța de plăți pentru țările
din afara zonei euro. Până în prezent, șase țări – inclusiv
Grecia, care a beneficiat de asistență financiară înainte de
instituirea MESF, prin împrumuturi bilaterale – au solicitat
asistență financiară în baza diferitelor mecanisme de sprijin
și au convenit cu Comisia asupra unui program de ajustare macroeconomică.
Aceste șase țări sunt Ungaria, România, Letonia (în cadrul
Mecanismului privind balanța de plăți), Portugalia, Grecia
și Irlanda (în cadrul MESF/FESF/împrumuturilor bilaterale). Trebuie
remarcat faptul că programul pentru Ungaria a expirat în 2010, în timp ce
programul pentru Letonia a expirat la începutul anului 2012.
Pentru a asigura
că statele membre care beneficiază de sprijin financiar în cadrul
unui mecanism (sau orice alt stat membru care, în viitor, poate face obiectul
acestui tip de asistență) continuă să pună în aplicare
programele adoptate în temeiul fondurilor și să aloce fonduri
proiectelor, prezenta propunere cuprinde dispoziții care ar permite
Comisiei să majoreze rata de cofinanțare a Uniunii pentru aceste
țări pe perioada în care ele beneficiază de asistența
financiară oferită prin unul din mecanismele de sprijin în temeiul
oricărui instrument de finanțare. Se vor furniza astfel resurse
financiare suplimentare statelor membre și va fi înlesnită
continuarea aplicării programelor pe teren.
·
Contextul general
Nu există
nicio îndoială că adâncirea crizei financiare în unele state membre
are un efect important asupra economiei reale, având în vedere, printre altele,
valoarea datoriei acumulate și dificultățile pe care le întâmpină
guvernele care doresc să împrumute bani de pe piață cu costuri
sustenabile.
Comisia a fost
foarte activă în ceea ce privește prezentarea de propuneri prin care
să răspundă cât mai bine la actuala criză financiară
și la consecințele sale socioeconomice. Cele trei propuneri în acest
sens au fost adoptate. Prima propunere revizuiește Regulamentul (CE)
nr. 1083/2006 de stabilire a anumitor dispoziții generale privind
Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european și
Fondul de coeziune, cu scopul de a majora valoarea contribuției Uniunii
care este acordată prin intermediul plăților intermediare
și al plății soldului final cu până la 10 puncte
procentuale peste limitele actuale [Regulamentul (UE) nr. 1311/2011 din 13
decembrie 2011]. A doua propunere revizuiește Regulamentul (CE) nr. 1698/2005
al Consiliului privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din
Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală în vederea creșterii
ratei contribuției fondului până la 95 % în regiunile eligibile
în temeiul obiectivului convergență, în regiunile ultraperiferice
și în insulele mici din Marea Egee și până la 85 % în
celelalte regiuni [Regulamentul (UE) nr. 1312/2011 din 19 decembrie 2011].
A treia propunere revizuiește Regulamentul (CE) nr. 1198/2006 privind
Fondul european pentru pescuit pentru a permite plata unei sume mai mari a
contribuției Uniunii prin intermediul plăților intermediare
și al plăților soldului final cu până la 10 puncte
procentuale peste limitele actuale [Regulamentul (UE) nr. 387/2012 din 19 aprilie
2012].
·
Dispoziții în vigoare în domeniul
propunerii
Conform articolului 16 din Decizia nr. 574/2007/CE
a Parlamentului European și a Consiliului din 23 mai 2007 de instituire a
Fondului pentru frontierele externe pentru perioada 20072013, ca parte a
Programului general „Solidaritatea și gestionarea fluxurilor migratorii”
rata de cofinanțare a Uniunii pentru acțiunile sprijinite nu
depășește, în principiu, 50%. De asemenea, potrivit
dispozițiilor articolului 16, rata de cofinanțare a Uniunii poate fi
majorată la 75 % în cazul în care statul membru în cauză
intră în sfera Fondului de coeziune sau în cazul în care acțiunea
abordează prioritățile specifice identificate în
orientările strategice.
·
Coerența cu alte politici și obiective
ale Uniunii
Propunerea este conformă cu alte propuneri și inițiative
adoptate de Comisia Europeană ca răspuns la criza financiară.
2.           REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU
PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII IMPACTULUI
·
Consultarea părților interesate
Nu s-a realizat o
consultare a părților interesate externe.
·
Obținerea și utilizarea expertizei
Nu a fost necesar
să se recurgă la expertiză externă.
·
Analiza impactului
Propunerea va permite Comisiei să aplice
rate de cofinanțare mai mari în țările care beneficiază de
pe urma unui mecanism de sprijin.
Nu este necesar un buget suplimentar, întrucât
alocarea națională anuală de la fonduri destinată
țărilor și programelor, pe perioada de programare 2007-2013, nu
se va modifica.
3.           ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII
·
Rezumatul propunerii de regulament
Se propune modificarea articolului 16 din
Decizia nr. 574/2007/CE a Parlamentului European și a Consiliului astfel
încât rata de cofinanțare a Uniunii aplicabilă programelor aferente
Fondului pentru frontierele externe ale statelor membre vizate să fie
majorată cu 20 de puncte procentuale, cu condiția ca statele membre
vizate să beneficieze de unul din mecanismele de sprijin.
De îndată ce s-a luat o decizie de
acordare de asistență financiară unui stat membru în temeiul
unuia dintre mecanismele de sprijin, statul membru poate prezenta Comisiei un
proiect de program anual sau un proiect de program anual revizuit în care se
aplică rata majorată de cofinanțare a Uniunii.
Pentru a putea aplica rata majorată de
cofinanțare a Uniunii, statul membru trebuie să aibă calitatea
de beneficiar al unui mecanism de sprijin la data la care depune proiectul de
program anual sau proiectul de program anual revizuit. Cu toate acestea,
odată ce o acțiune din cadrul unui program anual specific a fost
cofinanțată prin aplicarea ratei majorate de cofinanțare a
Uniunii, această rată se aplică până la finalul perioadei
de eligibilitate prevăzute pentru programul anual în cauză,
indiferent dacă statul membru este sau nu în continuare beneficiar al
mecanismelor de sprijin.
·
Temei juridic
Temeiul juridic
este Decizia nr. 574/2007/CE a Parlamentului European și a Consiliului din
23 mai 2007 de instituire a Fondului pentru frontierele externe pentru
perioada 2007-2013, ca parte a Programului general „Solidaritatea și
gestionarea fluxurilor migratorii”. Pe baza principiului gestiunii partajate
între Comisie și statele membre, prezenta decizie cuprinde dispoziții
referitoare la procesul de programare, precum și norme pentru gestionarea
programelor (inclusiv gestionarea financiară), pentru monitorizarea,
controlul financiar și evaluarea proiectelor.
·
Principiul subsidiarității
Propunerea
respectă principiul subsidiarității în măsura în care are
ca scop acordarea unui sprijin mai mare prin intermediul fondurilor în favoarea
anumitor state membre care întâmpină dificultăți grave, în
special în ceea ce privește stabilitatea economică și
financiară și care trebuie să facă față
deteriorării poziției lor în ceea ce privește deficitul și
datoria sau încetinirii creșterii economice, ca urmare a provocărilor
structurale interne și a situației economice și financiare
internaționale. În acest context, este necesar să se instituie, la
nivelul Uniunii Europene, un mecanism temporar care să permită
Uniunii Europene să cofinanțeze cheltuielile certificate în temeiul
fondurilor, utilizând un nivel mai ridicat al ratei de cofinanțare.
·
Principiul proporționalității
Propunerea
respectă principiul proporționalității.
Prezenta propunere
este într-adevăr proporțională deoarece reprezintă un efort
în vederea acordării din fonduri a unui sprijin mai mare pentru statele
membre care întâmpină dificultăți sau care riscă să se
confrunte cu dificultăți grave ca urmare a unor evenimente
excepționale, pe care nu le pot controla, și care întrunesc
condițiile Regulamentului (UE) nr. 407/2010 al Consiliului [de instituire
a Mecanismului european de stabilizare financiară (MESF)] sau care
beneficiază, din aceleași motive, de asistență
financiară de la Fondul european de stabilitate financiară (FESF) sau
de la Mecanismul european de stabilitate (MES) sau pentru statele aflate în
dificultate sau care riscă să se confrunte cu dificultăți
în ceea ce privește balanța lor de plăți și care
întrunesc condițiile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 332/2002 al
Consiliului. Aceste dispoziții se vor aplica și Greciei, care a
beneficiat de asistență financiară în cadrul unui acord special
stabilit în afara mecanismelor de sprijin, respectiv în baza unui acord între
creditori și a acordului de împrumut pentru zona euro (Euro Area Loan Facility
Act).
·
Alegerea instrumentului
Instrumentul
propus: decizie.
Alte instrumente
nu ar fi adecvate din următoarele motive:
Comisia a analizat
marja de manevră oferită de cadrul juridic și, în baza
experienței dobândite până în prezent, consideră că este
necesar să propună modificări la decizie. Obiectivul prezentei
revizuiri este facilitarea cofinanțării acțiunilor, contribuind
astfel la intensificarea punerii lor în aplicare și a impactului unor
astfel de investiții asupra economiei reale.
4.           IMPLICAȚIILE
BUGETARE
Creditele de
angajament nu vor fi afectate întrucât nu se propune modificarea sumelor maxime
finanțate din fonduri și prevăzute în programele anuale aferente
perioadei de programare 2007–2013.
Propunerea
înfățișează dorința Comisiei Europene de sprijinire a
statelor membre în eforturile lor de a face față crizei financiare.
În baza modificărilor, statele membre vizate vor dispune de fondurile
necesare pentru susținerea proiectelor și a redresării
economice.
2012/0253 (COD)
Propunere de
DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI
A CONSILIULUI
de modificare a Deciziei nr. 574/2007/CE în
vederea majorării ratei de cofinanțare a Fondului pentru frontierele
externe în cazul statelor membre care se confruntă sau riscă să
se confrunte cu dificultăți importante legate de stabilitatea lor
financiară
PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 77 alineatul (2),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectului de act
legislativ către parlamentele naționale,
hotărând în conformitate cu procedura
legislativă ordinară,
întrucât:
(1)       Decizia nr. 574/2007/CE a
Parlamentului European și a Consiliului din 23 mai 2007[1] instituie Fondul pentru frontierele
externe pentru perioada 20072013, ca parte a Programului general
„Solidaritatea și gestionarea fluxurilor migratorii” și conține
dispoziții privind ratele de cofinanțare diferite ale Uniunii în
cazul acțiunilor sprijinite de fond.
(2)       Criza financiară
mondială fără precedent și încetinirea creșterii
economice au afectat în mod semnificativ creșterea economică și
stabilitatea financiară, provocând o deteriorare evidentă a
condițiilor financiare, economice și sociale în mai multe state
membre. Unele state membre se confruntă cu dificultăți grave sau
riscă să se confrunte cu astfel de dificultăți, în special
în ceea ce privește stabilitatea economică și financiară a
acestora, ceea ce duce la deteriorarea poziției privind deficitul și
datoria lor și reprezintă o amenințare pentru creșterea
economică, amplificată de situația economică și
financiară internațională.
(3)       Deși s-au luat deja
măsuri importante de contracarare a efectelor negative ale crizei,
impactul crizei financiare asupra economiei reale, pieței muncii și a
societății în ansamblu este resimțit pe scară largă.
Crește presiunea asupra resurselor financiare naționale și ar
trebui să se ia rapid măsuri suplimentare pentru a reduce această
presiune prin utilizarea maximă și optimală a
finanțării Uniunii.
(4)       Conform Regulamentului (CE)
nr. 332/2002 al Consiliului din 18 februarie 2002 de înființare a unui
mecanism de asistență financiară pe termen mediu pentru
balanțele de plăți ale statelor membre[2], Consiliul acordă
asistență financiară pe termen mediu în cazul în care un stat
membru care nu a adoptat moneda euro întâmpină dificultăți sau
riscă să fie afectat serios de dificultăți în ceea ce
privește balanța sa de plăți.
(5)       Prin Decizia 2009/459/CE a
Consiliului[3],
România a beneficiat de o astfel de asistență financiară.
(6)       La 9 mai 2010, Consiliul a
adoptat un pachet cuprinzător de măsuri, inclusiv: (a) Regulamentul
Consiliului de instituire a Mecanismului european de stabilizare
financiară[4],
în baza articolului 122 alineatul (2) din tratat; și (b) Fondul european
de stabilitate financiară pentru a acorda sprijin financiar statelor
membre din zona euro aflate în dificultate ca urmare a împrejurărilor
excepționale care nu pot fi controlate de statele membre din zona euro cu
scopul de a garanta stabilitatea financiară a zonei euro în ansamblu,
precum și a statelor sale membre.
(7)       Irlanda și Portugalia au
beneficiat de asistență financiară prin Mecanismul european de
stabilizare financiară în conformitate cu Decizia de punere în aplicare
nr. 2011/77/UE a Consiliului[5]
și, respectiv, cu Decizia de punere în aplicare nr. 2011/344/UE[6]. Aceste state au primit, de
asemenea, fonduri de la Fondul european de stabilitate financiară.
(8)       Acordul între creditori
și acordul de împrumut (Loan Facility Agreement) pentru Grecia, încheiat
la 8 mai 2010, au intrat în vigoare la 11 mai 2010. La 12 martie 2012,
miniștrii de finanțe ai celor 17 state membre din zona euro au
întrerupt acest prim program și au aprobat un al doilea program de
asistență financiară pentru Grecia. S-a decis că vehiculul
financiar pentru acest al doilea program va fi Fondul european de stabilitate
financiară, prin care vor fi plătite, de asemenea, restul sumelor
care vor reprezenta contribuția zonei euro în temeiul primului program.
(9)       La 2 februarie 2012,
miniștrii de finanțe ai celor 17 state membre din zona euro au semnat
Tratatul privind Mecanismul european de stabilitate. În
temeiul tratatului, care urmează Deciziei 2011/199/UE a Consiliului
European din 25 martie 2011 de modificare a articolului 136 din Tratatul
privind funcționarea Uniunii Europene cu privire la un mecanism de
stabilitate pentru statele membre a căror monedă este euro[7], Mecanismul european de
stabilitate va deveni principalul instrument de furnizare a asistenței
financiare pentru statele membre din zona euro, de la data intrării sale
în vigoare, la mijlocul anului 2012. Prin
urmare, prezenta decizie ar trebui să țină seama deja de
Mecanismul european de stabilitate.
(10)     În concluziile sale din 23
și 24 iunie 2011, Consiliul European a salutat intenția Comisiei de a
consolida sinergiile între programul de împrumut pentru Grecia și
fondurile Uniunii și a sprijinit eforturile de creștere a
capacității Greciei de absorbție a fondurilor Uniunii pentru a
stimula creșterea și ocuparea forței de muncă prin
redirecționarea eforturilor asupra îmbunătățirii
competitivității și a creării de locuri de muncă. În
plus, Consiliul European a salutat și a susținut elaborarea de
către Comisie, împreună cu statele membre, a unui program global de
asistență tehnică pentru Grecia. Această modificare a
Deciziei nr. 574/2007/CE contribuie la aceste eforturi pentru a consolida
sinergiile.
(11)     Având în vedere
împrejurările excepționale, Regulamentul (UE) nr. 1083/2006 de
stabilire a anumitor dispoziții generale privind Fondul european de
dezvoltare regională, Fondul social european și Fondul de coeziune a
fost modificat prin Regulamentul (UE) nr. 1311/2011 pentru a permite majorarea
ratei de cofinanțare aplicate în cadrul Fondurilor structurale și
Fondului de coeziune pentru statele membre care se confruntă cu
dificultăți grave în ceea ce privește stabilitatea lor
financiară[8].
O abordare similară a fost adoptată în privința
acelorași state membre în cadrul Fondului european agricol pentru
dezvoltare rurală [Regulamentul (UE) nr. 1312/2011 de modificare a
Regulamentului (CE) nr. 1698/2005][9]
și în cadrul Fondului european pentru pescuit [Regulamentul (UE) nr. 387/2012
de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1198/2006 al Consiliului][10]. În același mod, aceste
state membre ar trebui sprijinite în cadrul celor patru fonduri instituite ca
parte a Programului general „Solidaritatea și gestionarea fluxurilor
migratorii”, și anume Fondul pentru frontierele externe, Fondul european
de returnare, Fondul european pentru refugiați și Fondul european de
integrare a resortisanților țărilor terțe (denumite în
continuare „fondurile”) instituite pentru perioada 2007-2013.
(12)     Fondurile reprezintă
instrumente esențiale de asistare a statelor membre în rezolvarea
provocările importante în domeniul migrației, azilului și
frontierelor externe, cum ar fi dezvoltarea unei politici globale a Uniunii în
materie de imigrație pentru a consolida competitivitatea și coeziunea
socială a Uniunii și pentru a crea un sistem european comun de azil.
(13)     Pentru facilitarea
gestionării fondurilor Uniunii Europene în domeniul migrației,
azilului și frontierelor externe și pentru a
îmbunătăți disponibilitatea fondurilor astfel încât statele
membre să pună în aplicare programele lor anuale în temeiul
fondurilor, este necesar să se prevadă, cu titlu temporar și
fără a aduce atingere perioadei de programare 2014-2020, majorarea cu
douăzeci de puncte procentuale, peste ratele de cofinanțare
aplicabile în prezent, a ratei de cofinanțare a Uniunii în temeiul
fondurilor, pentru statele membre care se confruntă cu
dificultăți grave în ceea ce privește stabilitatea lor
financiară. Aceasta înseamnă că alocarea anuală
națională pentru fonduri, în conformitate cu actele de bază, va
rămâne neschimbată, în timp ce cofinanțarea națională
va fi redusă în consecință. Programele anuale în derulare vor
trebui revizuite pentru a reflecta modificările care rezultă din
aplicarea ratei majorate de cofinanțare a Uniunii.
(14)     Orice stat membru care
dorește să beneficieze de rata de cofinanțare majorată ar
trebui să prezinte Comisiei o declarație scrisă alături de
proiectul de program anual sau de proiectul de program anual revizuit. În declarația
sa, statul membru în cauză ar trebui să facă trimitere la
decizia relevantă a Consiliului sau la orice decizie relevantă în
baza căreia poate beneficia de rata majorată de cofinanțare a
Uniunii.
(15)     Criza fără precedent
care afectează piețele financiare internaționale și
încetinirea creșterii economice au afectat semnificativ stabilitatea
financiară din mai multe state membre. Întrucât este necesar un
răspuns rapid pentru a contracara efectele asupra economiei în ansamblu,
prezenta decizie ar trebui să intre în vigoare de îndată.
(16)     Prin urmare, Decizia nr. 574/2007/CE
ar trebui modificată în consecință. Atunci când se face
trimitere la articolul 16 din Decizia nr. 574/2007/CE sau la procentul
contribuției Uniunii prevăzute la acest articol, trimiterea ar trebui
interpretată ca o trimitere la articolul 16 revizuit și la procentul,
eventual majorat, al contribuției Uniunii.
(17)     În ceea ce privește
Islanda și Norvegia, prezenta decizie reprezintă o dezvoltare a
acquis-ului Schengen care intră sub incidența domeniilor menționate
la articolul 1 punctele A și B din Decizia 1999/437/CE a Consiliului din 17
mai 1999 privind anumite modalități de aplicare a Acordului încheiat
între Consiliul Uniunii Europene și Republica Islanda și Regatul
Norvegiei în ceea ce privește asocierea acestor două state în vederea
punerii în aplicare, a asigurării respectării și a
dezvoltării acquis-ului Schengen[11].

(18)     În ceea ce privește
Elveția, prezenta decizie constituie o dezvoltare a dispozițiilor
acquis-ului Schengen în sensul Acordului dintre Uniunea Europeană,
Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană cu
privire la asocierea acesteia din urmă la punerea în aplicare, respectarea
și dezvoltarea acquis-ului Schengen, dispoziții care intră sub
incidența domeniului prevăzut la articolul 1 punctele A și B din
Decizia 1999/437/CE a Consiliului coroborat cu articolul 3 din Decizia 2008/146/CE
a Consiliului privind încheierea acestui acord, în numele Comunității
Europene[12].
(19)     În ceea ce privește
Principatul Liechtenstein, prezenta decizie constituie o dezvoltare a
dispozițiilor acquis-ului Schengen, în sensul Protocolului dintre Uniunea
Europeană, Comunitatea Europeană, Confederația
Elvețiană și Principatul Liechtenstein privind aderarea
Principatului Liechtenstein la Acordul dintre Uniunea Europeană,
Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană
privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în
practică, aplicarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen, care
intră sub incidența domeniului prevăzut la articolul 1 punctele
A și B din Decizia nr. 1999/437/CE a Consiliului, coroborat cu
articolul 3 din Decizia 2011/350/UE a Consiliului privind încheierea, în numele
Uniunii Europene, a Protocolului[13].

(20)     În conformitate cu Protocolul
privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea
Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
Danemarca nu participă la adoptarea, de către Consiliu, a
măsurilor în temeiul titlului V partea a treia din Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene, cu excepția „măsurilor prin care
se stabilesc țările terțe ai căror resortisanți
trebuie să posede o viză la trecerea frontierelor externe ale
statelor membre și măsurilor privind instituirea unui model tip de
viză”. Prezenta decizie se bazează pe acquis-ul Schengen și, în
conformitate cu articolul 4 din Protocolul privind poziția Danemarcei
anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene, în termen de șase luni de la adoptarea
de către Consiliu a unei propuneri sau inițiative care urmărește
dezvoltarea acquis-ului Schengen în temeiul dispozițiilor prevăzute
la titlul V partea a treia din Tratatul privind funcționarea Uniunii
Europene, Danemarca decide cu privire la transpunerea măsurii respective
în legislația sa internă.
(21)     Prezenta decizie constituie o
dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Regatul Unit nu
participă, în conformitate cu Decizia 2000/365/CE a Consiliului din 29 mai
2000 privind solicitarea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de
Nord de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen
și cu Decizia ulterioară 2004/926/CE a Consiliului din 22 decembrie 2004
privind punerea în aplicare a unor părți din acquis-ul Schengen de
către Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord. Prin
urmare, Regatul Unit nu participă la adoptarea prezentei decizii, nu are
obligații în temeiul acesteia și nu face obiectul aplicării
sale.
(22)     Prezenta decizie constituie o
dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Irlanda nu
participă, în conformitate cu Decizia 2002/192/CE a Consiliului din 28 februarie
2002 privind solicitarea Irlandei de a participa la unele dintre
dispozițiile acquis-ului Schengen. În consecință, Irlanda nu
participă la adoptarea prezentei decizii, nu are obligații în temeiul
acesteia și nu face obiectul aplicării sale,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
La articolul 16
din Decizia nr. 574/2007/CE, alineatul (4) se înlocuiește cu
următorul text:
„4.        Contribuția
Uniunii la proiectele sprijinite nu depășește 50 % din costul
total al unei acțiuni specifice în cazul acțiunilor puse în aplicare
în statele membre în conformitate cu articolul 4.
Această
contribuție poate fi majorată la 75 % în cazul proiectelor care
abordează prioritățile specifice formulate în orientările
strategice menționate la articolul 20.
Contribuția
Uniunii se majorează la 75 % în statele membre care beneficiază de
finanțare de la Fondul de coeziune.
Contribuția Uniunii
poate fi majorată cu 20 de puncte procentuale, dacă statul membru în
cauză îndeplinește una dintre condițiile următoare la data
depunerii proiectului de program anual, în conformitate cu articolul 23
alineatul (3) din prezenta decizie, sau a proiectului de program anual
revizuit, în conformitate cu articolul 23 din Decizia 2008/456/CE a Comisiei*:
(a)     statul membru dispune de
asistență financiară pe termen mediu în conformitate cu
Regulamentul (CE) nr. 332/2002 al Consiliului**;
(b)     statul membru dispune de
asistență financiară în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 407/2010
al Consiliului*** sau asistența financiară este pusă la
dispoziție de statele membre din zona euro înainte de intrarea în vigoare
a regulamentului menționat anterior;
(c)     statul membru dispune de
asistență financiară în conformitate cu acordul
interguvernamental convenit cu privire la instituirea Fondului european de
stabilitate financiară sau în conformitate cu
Tratatul de instituire a Mecanismului european de stabilitate.
Statul membru în cauză depune la Comisie o
declarație scrisă, alături de proiectul de program anual sau de
proiectul de program anual revizuit, prin care confirmă că
îndeplinește condițiile prevăzute la paragraful al patrulea
litera (a), (b) sau (c).
Un proiect cofinanțat la rata majorată
poate beneficia în continuare de această rată indiferent dacă
sunt întrunite în continuare condițiile prevăzute la paragraful al
patrulea litera (a), (b) sau (c) pe parcursul punerii în aplicare a programului
anual aferent.
________
*          JO L 167,
27.6.2008, p. 1.
**        JO L 53,
23.2.2002, p. 1.
***      JO L 118,
12.5.2010, p. 1.”
Articolul 2
Prezenta decizie intră în vigoare în ziua
următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Articolul 3
Prezenta
decizie se adresează statelor membre în conformitate cu tratatele.
Adoptată la Bruxelles,
Pentru Parlamentul European,                     Pentru
Consiliu,
Președintele                                                  Președintele
[1]               JO L 144, 6.6.2007, p. 22.
[2]               JO L 53, 23.2.2002, p. 1.
[3]               JO L 150, 13.6.2009, p. 8. Decizie modificată
ultima dată prin Decizia 2010/183/UE a Consiliului (JO L 83, 30.3.2010,
p. 19).
[4]               JO L 118, 12.5.2010, p. 1.
[5]               JO L 30, 4.2.2011, p. 34.
[6]               JO L 159, 17.6.2011, p. 88.
[7]               JO L 91, 6.4.2011, p. 1.
[8]               JO L 337, 20.12.2011, p. 5.
[9]               JO L 339, 21.12.2011, p. 1.
[10]             JO L 129, 16.5.2012, p. 7.
[11]             JO L 176, 10.7.1999, p. 31.
[12]             JO L 53, 27.2.2008, p. 1.
[13]             JO L 160, 18.6.2011, p. 19.