|

52010PC0708

/* COM/2010/0708 final - APP 2010/0347 */  Propunere de DECIZIE A CONSILIULUI de modificare a Deciziei (2008/203/CE) din 28 februarie 2008 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 168/2007 în ceea ce privește adoptarea  unui cadru multianual  pentru Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene pentru perioada 2007-2012

	[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |Bruxelles, 2.12.2010COM(2010) 708 final2010/0347 (APP)Propunere deDECIZIE A CONSILIULUIde modificare a Deciziei (2008/203/CE) din 28 februarie 2008 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 168/2007 în ceea ce privește adoptarea unui cadru multianual pentru Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene pentru perioada 2007-2012EXPUNERE DE MOTIVECONTEXTUL PROPUNERIIMotivele și obiectivele propuneriiLa 15 februarie 2007, Consiliul a adoptat Regulamentul (CE) nr. 168/2007 (denumit în continuare „regulamentul”[1]) privind înființarea Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „agenția”). Agenția a devenit operațională la 1 martie 2007.În conformitate cu articolul 5 din regulament, domeniile tematice ale activității agenției sunt determinate de către Consiliu printr-un cadru multianual. Consiliul a acționat în acest sens prin adoptarea Deciziei (2008/203/CE) a Consiliului din 28 februarie 2008 privind punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 168/2007 în ceea ce privește adoptarea unui cadru multianual pentru Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene pentru perioada 2007-2012 (denumit în continuare „cadrul multianual”)[2].Obiectivul prezentei propuneri este de a modifica cadrul multianual al Agenției în vederea extinderii sarcinilor acesteia în domeniul cooperării judiciare în materie penală și al cooperării polițienești.Contextul generalLa 30 iunie 2005, Comisia a propus[3] crearea unei Agenții pentru Drepturi Fundamentale. În acest scop, au fost propuse două instrumente: (i) un regulament al Consiliului privind „crearea unei Agenții pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene” în temeiul articolului 308 din Tratatul CE, și (ii) o decizie a Consiliului de „autorizare a Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene să acționeze în domeniile prevăzute în Titlul VI al Tratatului privind Uniunea Europeană”, în temeiul articolelor 30, 31 și 34 alineatul (2) litera (c), din Tratatul privind Uniunea Europeană.Cu toate acestea, negocierile din cadrul Consiliului au permis doar adoptarea (la 15 februarie 2007) a instrumentului de autorizare a Agenției sa își exercite atribuțiile în cadrul competențelor Comunității [Regulamentul (CE) nr. 168/2007]. Consiliul a decis să nu adopte instrumentul care ar fi autorizat Agenția să acționeze în domeniile prevăzute în Titlul VI al Tratatului privind Uniunea Europeană[4].Comisia continuă să considere că Agenția pentru Drepturi Fundamentale ar trebui să își poată desfășura activitățile (astfel cum sunt definite în regulament) în domeniile cooperării judiciare în materie penală și cooperării polițienești. Caracterul obligatoriu din punct de vedere juridic al Cartei drepturilor fundamentale și eliminarea „pilonilor” întăresc argumentele în favoarea adăugării acestor domenii la activitățile agenției.Regulamentul (CE) nr. 168/2007 a fost adoptat în temeiul articolului 308 din vechiul Tratat CE. Ca urmare a intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona, o versiune modificată a acestui articol a devenit articolul 352 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE).Domeniile care erau incluse anterior în Titlul VI din Tratatul UE (fostul „al treilea pilon”) fac, în prezent, obiectul capitolelor 4 („Cooperarea judiciară în materie penală”) și 5 („Cooperare polițienească”) din cadrul titlului V („Spațiul de libertate, securitate și justiție”) din TFUE.Articolul 352 din TFUE se aplică tuturor materiilor care intră în domeniul de aplicare al acestui tratat. Prin urmare, nu este necesară modificarea Regulamentului (CE) nr. 168/2007 în vederea extinderii domeniului de aplicare al acestuia la materiile acoperite în prezent de titlul V din TFUE. Cu toate acestea, cadrul multianual actual nu include cooperarea judiciară în materie penală și cooperarea polițienească între domeniile tematice în care Agenția își poate desfășura activitățile. Prin urmare, modificarea acestuia este necesară pentru a permite agenției să-și îndeplinească sarcinile în aceste domenii.CONSULTAREA PăRțILOR INTERESATE șI EVALUAREA IMPACTULUIComisia a lansat o amplă consultare publică înainte de prezentarea propunerii privind crearea unei Agenții pentru Drepturi Fundamentale. În cadrul acestei consultări, părțile interesate și-au declarat dorința fermă pentru includerea cooperării judiciare în materie penală și a cooperării polițienești în domeniile de activitate ale agenției. Rezultatele acestei consultări au făcut parte din evaluarea impactului[5] care însoțește propunerea și, conform celor menționate mai sus, prevedea deja extinderea domeniului de activitate al agenției prin includerea materiilor prevăzute în Titlul VI al fostului Tratat privind UE.De atunci, părțile interesate au continuat să manifeste interes pentru preluarea acestor domenii de activitate de către Agenție.ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERIIConținutul măsurilor propusePropunerea de modificare adaugă un element suplimentar la lista domeniilor tematice prevăzute de articolul 2 din Decizia Consiliului.Temei juridicComisia consideră că articolul 5 alineatul (1) din regulamentul 168/2007 reprezintă un temei juridic secundar, în sensul hotărârii Curții de Justiție în cauza C-133/06[6]. Temeiul juridic al propunerii prezente ar trebui să fie aceeași ca a regulamentului, respectiv articolul 352 din TFUE.IMPLICAțIILE BUGETAREPrezenta propunere nu are implicații bugetare. Aceasta va extinde cadrul multianual al agenției astfel încât să îi permită desfășurarea activității în domeniul cooperării judiciare în materie penală și cooperării polițienești, în cadrul proiectelor pentru care au fost deja alocate resursele de către autoritatea bugetară.EXPLICAREA DETALIATă A PROPUNERIIPropunerea adaugă domeniile cooperării judiciare în materie penală și al cooperării polițienești la domeniile tematice ale cadrului multianual actual. Conform capitolelor 4 și 5 din Titlul V al TFUE, Uniunea Europeană poate adopta diverse măsuri în aceste domenii care, în anumite cazuri, pot ridica probleme sensibile din punct de vedere al drepturilor fundamentale.Prin desfășurarea activităților sale în domeniile cooperării judiciare în materie penală și al cooperării polițienești, agenția va contribui la realizarea obiectivului Uniunii de asigurare a faptului că măsurile pe care le adoptă, precum și aplicarea acestora, respectă Carta drepturilor fundamentale.2010/0347 (APP)Propunere deDECIZIE A CONSILIULUIde modificare a Deciziei (2008/203/CE) din 28 februarie 2008 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 168/2007 în ceea ce privește adoptarea unui cadru multianual pentru Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene pentru perioada 2007-2012CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 352,având în vedere propunerea Comisiei Europene[7],după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,având în vedere avizul Parlamentului European[8],hotărând în conformitate cu o procedură legislativă specială,întrucât:(1) În vederea îndeplinirii corespunzătoare a atribuțiilor sale, domeniile tematice specifice ale activității agenției trebuie stabilite printr-un cadru multianual care acoperă o perioadă de cinci ani, astfel cum se menționează la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 168/2007.(2) Consiliul a adoptat primul cadru multianual prin Decizia 2008/203/CE din 28 februarie 2008 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 168/2007 în ceea ce privește adoptarea unui cadru multianual pentru Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene pentru perioada 2007-2012[9].(3) Cu toate acestea, cadrul multianual actual nu acoperă domeniile cooperării judiciare în materie penală și al cooperării polițienești.(4) În momentul adoptării Regulamentului (CE) nr. 168/2007, Consiliul convenise revizuirea, până la 31 decembrie 2009, a mandatului Agenției pentru Drepturi Fundamentale, în vederea eventualei extinderi acestuia la cooperarea polițienească și cooperarea judiciară în materie penală și a invitat Comisia să prezinte, după caz, o propunere în acest sens.(5) Cooperarea judiciară în materie penală și cooperarea polițienească sunt reglementate în capitolele 4 și, respectiv, 5 din titlul V al Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene. O modificare a cadrului multianual este necesară pentru a permite Agenției pentru Drepturile Fundamentale să-și desfășoare activitățile în aceste domenii,ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:Articolul 1Decizia 2008/203/CE se modifică după cum urmează:La articolul 2 se adaugă următoarea literă:„(j) „cooperarea judiciară în materie penală și cooperarea polițienească”.Articolul 2Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .Articolul 3Prezenta decizie se adresează statelor membre.Adoptată la Bruxelles, … 2010Pentru ConsiliuPreședintele [1] JO L 53, 22.2.2007, p 1.[2] JO L 63, 7.3.2008, p 14.[3] COM (2005) 280 final.[4] La momentul respectiv, Consiliul a făcut următoarea declarație: „Consiliul este de acord să revizuiască, până la 31 decembrie 2009, mandatul Agenției pentru Drepturi Fundamentale în vederea unei eventuale extinderi a sarcinilor acesteia în domeniile cooperării polițienești și cooperării judiciare în materie penală. Consiliul invită Comisia să prezinte o propunere în acest sens, după caz.” [addendum la proiectul de proces verbal a celei de-a 2781 reuniuni a Consiliului Uniunii Europene (Justiție și afaceri interne), desfășurat la Bruxelles, la 15 februarie 2007; Documentul 6396/07 ADD1, PV/CONS 7 JAI 80 din 27 februarie 2007).[5] A se vedea Raportul SEC (2005) 849, 30.6.2005.[6] Hotărârea din 6 mai 2008/C-133/06 Parlament v. Consiliu[7] JO C , , p..[8] JO C , , p..[9] JO L 63, 7.3.2008, p. 14.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 20.11.2015
            COM(2015) 581 final
            2015/0266(NLE)
            Propunere de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            privind poziția care urmează să fie adoptată de Uniunea Europeană în cadrul Consiliului de asociere instituit prin Acordul de asociere între Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Moldova, pe de altă parte

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.CONTEXTUL PROPUNERII

               Motivele și obiectivele propunerii

               Propunerea atașată constituie instrumentul juridic pentru stabilirea poziției Uniunii care urmează să fie adoptată în numele său în cadrul unui organism instituit prin Acordul de asociere între Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Moldova, pe de altă parte (denumit în continuare „acordul”).

               Acordul a fost semnat la 27 iunie 2014 și este aplicat cu titlu provizoriu începând cu 1 septembrie 2014, în așteptarea ratificării de către statele membre. Decizia 2014/492/UE a Consiliului din 16 iunie 2014
                  1
                a aprobat semnarea acordului în numele Uniunii Europene și al Comunității Europene a Energiei Atomice și al statelor membre ale acestora și aplicarea provizorie a anumitor dispoziții ale acestuia.

               Acordul a instituit Consiliul de asociere, care are misiunea de a supraveghea și de a monitoriza punerea în aplicare și implementarea acordului, precum și de a reexamina periodic funcționarea acordului din perspectiva obiectivelor sale. Consiliul de asociere urmează să adopte o decizie cu privire la data la care punerea în aplicare și aplicarea deplină a acordului este asigurată pe întreg teritoriul Republicii Moldova.

               Coerența cu dispozițiile existente în domeniul de politică

               Prezenta propunere pune în aplicare politica comercială comună a Uniunii către o țară parteneră din est, pe baza dispozițiilor din acordul menționat anterior. Aceasta urmărește să asigure că beneficiile economice ale zonei de liber schimb aprofundată și cuprinzătoare se aplică întregului teritoriu al Republicii Moldova.

               Coerența cu alte politici ale Uniunii

               Prezenta propunere este conformă cu și completează celelalte politici externe ale Uniunii, în special politica europeană de vecinătate și politica de cooperare pentru dezvoltare în relațiile cu Republica Moldova.

               2.Temei juridic, subsidiaritate și proporționalitate

               Temei juridic

               Temeiul juridic pentru stabilirea poziției care urmează să fie adoptată de Uniune în cadrul organismelor instituite prin Acordul de asociere între Uniune și Republica Moldova este Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 207 alineatul (4) coroborat cu articolul 218 alineatul (9).

               Subsidiaritate (pentru competență neexclusivă)

               Conform articolului 3 din TFUE, politica comercială comună este definită ca fiind o competență exclusivă a Uniunii. În consecință, principiul subsidiarității nu se aplică.

               Proporționalitate

               Prezenta propunere este necesară pentru a pune în aplicare angajamentele internaționale ale Uniunii stabilite în acordul cu Republica Moldova.

               Alegerea instrumentului

               Prezenta propunere este conformă cu articolul 218 alineatul (9) din TFUE, care prevede adoptarea de decizii de către Consiliu. Nu există un alt instrument juridic care ar putea fi folosit în scopul realizării obiectivului exprimat în prezenta propunere.

               3.REZULTATELE EVALUĂRILOR EX-POST, ALE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII IMPACTULUI

               Evaluări ex-post/verificări ale adecvării legislației existente

                  Nu se aplică.

               Consultarea părților interesate

               Consultările părților interesate nu se aplică în cazul prezentei propuneri.

               •Obținerea și utilizarea expertizei

                  Comisia a luat în considerare opiniile experților externi și ale organismelor care acordă asistență Uniunii în ceea ce privește punerea în aplicare a politicii europene de vecinătate.

               Evaluarea impactului

                  Propunerea se referă la punerea în aplicare a acordului pe întreg teritoriul Republicii Moldova, care a făcut obiectul unei evaluări de impact ex ante în 2009, urmată de evaluarea impactului comerțului asupra dezvoltării durabile efectuată de DG Comerț din cadrul Comisiei în 2012, care au fost incluse în procesul de negociere a zonei de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare.

               Adecvarea reglementărilor și simplificarea

                  Acordul între Uniune și Republica Moldova nu face obiectul procedurilor REFIT.

               Drepturile fundamentale

               Propunerea nu are consecințe negative asupra protecției drepturilor fundamentale.

               4.IMPLICAȚIILE BUGETARE

                  Nu se aplică.

               5.ALTE ELEMENTE

               Planuri de punere în aplicare și măsuri de monitorizare, evaluare și raportare

                  Punerea în aplicare a acordului este revizuită periodic de către Consiliul de asociere UE-Republica Moldova. Comisia Europeană s-a angajat, de asemenea, să prezinte Parlamentului European rapoarte anuale cu privire la punerea în aplicare a titlului V (Comerț și aspecte legate de comerț) din acord.

               Documente explicative (pentru directive)

                  Nu se aplică.

               Explicația detaliată a dispozițiilor specifice ale propunerii

                  Propunerea urmărește să adopte o poziție a Uniunii în ceea ce privește punerea în aplicare a titlului V (Comerț și aspecte legate de comerț) din acord pe întregul teritoriu al Republicii Moldova. Articolul 462 alineatul (2) din acord prevede că aplicarea titlului V din acord sau a acordului în ansamblul său pe întregul teritoriu al Republicii Moldova urmează să înceapă de îndată ce Republica Moldova asigură punerea în aplicare și aplicarea deplină a titlului V sau a acordului în zonele în care Guvernul Republicii Moldova nu exercită un control efectiv. Republica Moldova a informat Comisia Europeană că poate asigura punerea în aplicare și aplicarea deplină a titlului V din acord, cu începere de la 1 ianuarie 2016. În consecință, se propune adoptarea de către Consiliul de asociere a unei decizii, după cum se prevede la articolul 462 alineatul (3) din acord.

               2015/0266 (NLE)

               Propunere de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               privind poziția care urmează să fie adoptată de Uniunea Europeană în cadrul Consiliului de asociere instituit prin Acordul de asociere între Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Moldova, pe de altă parte

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 207 alineatul (4) primul paragraf coroborat cu articolul 218 alineatul (9),

               având în vedere propunerea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)Articolul 464 alineatele (3) și (4) din Acordul de asociere între Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Moldova, pe de altă parte, (denumit în continuare „acordul”) prevede aplicarea parțială și cu titlu provizoriu a acordului.

               (2)Articolul 3 din Decizia 2014/492/UE a Consiliului
                  2
                din 16 iunie 2014 stabilește dispozițiile acordului care urmează să fie aplicate cu titlu provizoriu, inclusiv dispozițiile de la titlul V (Comerț și aspecte legate de comerț) din acord.

               (3)Articolul 462 din acord prevede că aplicarea titlului V din acord în legătură cu acele zone din Republica Moldova în care Guvernul Republicii Moldova nu exercită un control efectiv va începe de îndată ce Republica Moldova asigură punerea în aplicare și aplicarea deplină a titlului V pe întregul său teritoriu.

               (4)Articolul 462 din acord prevede în plus adoptarea de către Consiliul de asociere a unei decizii cu privire la data la care punerea în aplicare și aplicarea deplină a acordului este asigurată pe întreg teritoriul Republicii Moldova.

               (5)Republica Moldova a informat Comisia Europeană că poate asigura punerea în aplicare și aplicarea deplină a titlului V din acord pe întregul său teritoriu, cu începere de la 1 ianuarie 2016.

               (6)Este necesar să se monitorizeze și să se revizuiască în mod regulat aplicarea titlului V din acord pe întreg teritoriul Republicii Moldova.

               (7)Propunerea urmărește să adopte o poziție a Uniunii în ceea ce privește punerea în aplicare a titlului V din acord pe întreg teritoriul Republicii Moldova,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               1.Poziția care urmează să fie adoptată de Uniune în cadrul Consiliului de asociere instituit prin articolul 434 din Acordul de asociere între Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Moldova, pe de altă parte, în legătură cu punerea în aplicare și respectarea aplicării depline și cu aplicarea titlului V (Comerț și aspecte legate de comerț) din acord pe întreg teritoriul Republicii Moldova se bazează pe proiectul de decizie al Consiliului de asociere anexat la prezenta decizie.

               2.Modificările minore aduse proiectului de decizie pot fi acceptate de reprezentanții Uniunii în cadrul Consiliului de asociere fără a fi necesară o altă decizie a Consiliului.

               Articolul 2

               În termen de 8 luni de la intrarea în vigoare a prezentei decizii și ulterior o dată pe an, Comisia Europeană prezintă un raport Consiliului cu privire la aplicarea titlului V din Acordul de asociere pe întreg teritoriul Republicii Moldova. În cazul în care Republica Moldova nu mai asigură punerea în aplicare și respectarea aplicării depline a titlului V din Acordul de asociere în zonele din Republica Moldova în care nu exercită un control efectiv, reprezentanții Uniunii în cadrul Consiliului de asociere pot solicita Consiliului de asociere să reconsidere aplicarea în continuare a titlului V din acord în zonele în cauză.

               Articolul 3

               Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 260, 30.8.2014, p. 1.

                     (2)
                  Decizia Consiliului din 16 iunie 2014 privind semnarea, în numele Uniunii Europene, și aplicarea cu titlu provizoriu a Acordului de asociere între Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Moldova, pe de altă parte (JO L 260, 30.8.2014, p. 1).

    ---documentbreak---

               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 20.11.2015
            COM(2015) 581 final
            ANEXĂ
            la
            Propunerea de decizie a Consiliului
            privind poziția care urmează să fie adoptată de Uniunea Europeană în cadrul Consiliului de asociere instituit prin Acordul de asociere între Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Moldova, pe de altă parte

               ANEXĂ

               Proiect de

               Decizie nr. 1/2015 a Consiliului de asociere UE-Republica Moldova

               din... 2015

               privind aplicarea titlului V din Acordul de asociere între Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Moldova, pe de altă parte pe întreg teritoriul Republicii Moldova

               CONSILIUL DE ASOCIERE,

               având în vedere Acordul de asociere între Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Moldova, pe de altă parte (denumit în continuare „acordul”) semnat la Bruxelles în data de 27 iunie 2014, în special articolul 462,

               întrucât:

               (1)În conformitate cu articolul 464 din acord, anumite părți ale acestuia se aplică cu titlu provizoriu de la 1 septembrie 2014.

               (2)Republica Moldova a informat Comisia Europeană că poate asigura punerea în aplicare și respectarea aplicării depline a titlului V (Comerț și aspecte legate de comerț) din acord pe întregul său teritoriu, începând cu 1 ianuarie 2016.

               (3)Este oportună reexaminarea în mod periodic de către Consiliul de asociere a aplicării titlului V din acord pe întreg teritoriul Republicii Moldova.

               (4)Este oportună monitorizarea de către Comitetul de asociere reunit în configurația comerț a aplicării titlului V din acord pe întreg teritoriul Republicii Moldova și furnizarea de rapoarte periodice către Consiliul de asociere,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               1.Titlul V (Comerț și aspecte legate de comerț) din Acordul de asociere se aplică întregului teritoriu al Republicii Moldova începând de la 1 ianuarie 2016.

               2.Consiliul de asociere reexaminează aplicarea titlului V din acord pe întreg teritoriul Republicii Moldova în termen de 10 luni de la adoptarea prezentei decizii și, ulterior, o dată pe an.

               3.Comitetul de asociere reunit în configurația comerț monitorizează aplicarea titlului V, astfel cum se menționează la alineatul (1). Comitetul raportează Consiliului de asociere o dată pe an și în funcție de circumstanțe.

               4.Titlul VII se aplică în măsura în care este aplicat în legătură cu titlul V.

               Articolul 2

               Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

               Adoptată la …, …

                        Pentru Consiliul de asociere

                        Președinte


				|

		52012PC0661

			Propunere de DECIZIE A CONSILIULUI de modificare a Deciziei 2010/39/UE în vederea autorizării Republicii Portugheze să aplice în continuare o măsură de derogare de la articolele 168, 193 și 250 din Directiva 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată /* COM/2012/0661 final - 2012/0314 (NLE) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
1.           CONTEXTUL PROPUNERII
Motivele și obiectivele propunerii
În conformitate cu articolul 395 alineatul (1)
din Directiva 2006/112/CE din 28 noiembrie 2006 privind sistemul comun al taxei
pe valoarea adăugată, Consiliul, hotărând în unanimitate la
propunerea Comisiei, poate autoriza orice stat membru să aplice
măsuri speciale de derogare de la directivă, pentru a simplifica
procedura de colectare a taxei sau pentru a preveni anumite forme de evaziune
sau de fraudă fiscală.
Prin scrisoarea înregistrată de Comisie
la 18 aprilie 2012, Republica Portugheză a solicitat autorizarea de a
continua să aplice o măsură de derogare de la articolele 168,
193 și 250 din Directiva 2006/112/CE, în scopul aplicării unui regim
special facultativ în sectorul vânzărilor la domiciliu.
În conformitate cu articolul 395
alineatul (2) din Directiva 2006/112/CE, prin scrisoarea din
1 iunie 2012, Comisia a informat celelalte state membre cu privire la
cererea înaintată de Republica Portugheză. Prin scrisoarea din 6 iunie
2012, Comisia a înștiințat Republica Portugheză că
deține toate informațiile necesare pentru a analiza cererea.
Context general
Articolul 168 din Directiva 2006/112/CE
prevede că o persoană impozabilă are dreptul de a deduce TVA
percepută pentru achizițiile efectuate în scopul tranzacțiilor
sale impozabile. Articolul 193 din Directiva 2006/112/CE prevede că TVA se
plătește de orice persoană impozabilă ce efectuează o
livrare de bunuri sau o prestare de servicii impozabilă, cu excepția
cazului în care se plătește de o altă persoană în
conformitate cu articolele 194-199 și articolul 202. Articolul 250
alineatul (1) din Directiva 2006/112/CE prevede că fiecare
persoană impozabilă depune o declarație privind TVA în care se
menționează toate informațiile necesare pentru a calcula taxa
exigibilă și deducerile de efectuat, inclusiv, în măsura în care
acest lucru este necesar pentru stabilirea bazei impozabile, valoarea
totală a operațiunilor referitoare la această taxă și
la aceste deduceri, precum și valoarea operațiunilor scutite.
Totuși, măsura avută în vedere
de Republica Portugheză se abate de la dispozițiile menționate
mai sus. Acest regim special facultativ vizează întreprinderile active în
sectorul vânzărilor la domiciliu, care îndeplinesc anumite condiții
și care sunt autorizate de autoritățile fiscale competente
să aplice respectivul regim. Întreprinderile în cauză utilizează
detailiști cărora le vând produsele direct și care, la rândul
lor, vând aceleași produse direct consumatorilor finali.
Prin derogare de la articolul 193 din
Directiva 2006/112/CE, întreprinderile care beneficiază de acest regim
sunt considerate responsabile de plata TVA care grevează livrările de
bunuri efectuate de detailiștii lor către consumatorii finali. Prin
derogare de la articolul 168 din Directiva 2006/112/CE, aceste întreprinderi au
dreptul de a deduce TVA datorată sau achitată de detailiștii lor
pentru bunurile corespondente care le-au fost livrate acestora. Prin derogare
de la articolul 250 din Directiva 2006/112/CE, obligația
detailiștilor de a prezenta o declarație de TVA aferentă
mărfurilor care le-au fost livrate de întreprinderile autorizate și
aferentă livrării respectivelor mărfuri către consumatorii
finali, se transferă întreprinderii autorizate.
Pot fi autorizate să folosească
acest regim special numai întreprinderile a căror cifră totală
de afaceri derivă din vânzările la domiciliu efectuate de
detailiști care acționează în nume și pe cont propriu, cu
condiția ca toate produsele vândute de întreprindere să figureze pe o
listă prestabilită de prețuri practicate în stadiul consumului
final, iar întreprinderea să își vândă produsele direct
detailiștilor care, la rândul lor, le vând direct consumatorilor finali.
Măsura de derogare a Republicii
Portugheze a fost inițial acordată prin Decizia 2004/738/CE[1] a Consiliului până la 31
decembrie 2009 și a fost din nou acordată prin Decizia 2010/39/UE[2] a Consiliului până la 31
decembrie 2012.
În cererea sa actuală, Republica
Portugheză a informat Comisia că motivele în temeiul cărora
Consiliul a adoptat Decizia 2010/39/UE sunt încă valabile și a
explicat că măsura specială continuă să se aplice
până în prezent și s-a dovedit a fi deosebit de utilă în ceea ce
privește simplificarea colectării TVA și menținerea unui
control al TVA mai eficace în acest sector.
În general, derogările se acordă pe
o perioadă limitată, pentru a se putea evalua dacă măsura
specială respectivă este sau nu adecvată și eficace. În
acest sens, pe baza informațiilor furnizate de Republica Portugheză,
Comisia consideră că măsura specială în cauză
constituie o simplificare atât pentru administrațiile fiscale, cât și
pentru întreprinderi, deoarece se referă în principal la contribuabili
foarte mici care nu dispun de structura sau capacitatea
organizațională adecvată pentru a se conforma cerințelor
prevăzute de legislația în materie de TVA. Valoarea taxei datorate în
stadiul consumului final este afectată doar într-o măsură
neglijabilă. Prin urmare, este oportună prelungirea măsurii de
derogare.
Cu toate acestea, durata oricărei
prelungiri ar trebui să fie limitată, pentru a se putea evalua
dacă condițiile pe care se bazează derogările sunt valabile
în continuare. Prin urmare, se propune să se prelungească derogarea până
la sfârșitul anului 2015 și, în cazul în care s-ar avea în vedere o
nouă prelungire după 2015, să se solicite Republicii Portugheze
să prezinte, până la 1 aprilie 2015 cel târziu, împreună cu noua
cerere de prelungire, un raport care să conțină o analiză a
aplicării măsurii speciale.
Dispoziții în vigoare în domeniul
propunerii
Nu este cazul.
Coerența cu alte politici și
obiective ale Uniunii
Nu este cazul.
2.           REZULTATELE
CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII
IMPACTULUI
Consultarea părților interesate
Nu este cazul.
Obținerea și utilizarea
expertizei
Nu a fost necesară consultarea
experților externi.
Evaluarea impactului
Propunerea are ca obiectiv simplificarea
procedurii de impozitare, având, în consecință, un impact
potențial pozitiv atât pentru întreprinderi, cât și pentru administrații.
Soluția a fost identificată de Republica Portugheză ca fiind o
măsură adecvată.
3.           ELEMENTELE JURIDICE ALE
PROPUNERII
Rezumatul acțiunii propuse
Propunerea vizează autorizarea Republicii
Portugheze să continue să aplice o măsură de derogare de la
articolele 168, 193 și 250 din Directiva 2006/112/CE pentru a permite ca
anumite întreprinderi autorizate să poarte răspunderea pentru plata
taxei pe valoarea adăugată datorate pentru livrările de bunuri
către consumatori finali realizate de detailiști, acordând acestor
întreprinderi autorizate dreptul de a deduce TVA datorată sau
achitată de către detailiști pentru achizițiile
corespunzătoare acestor bunuri și transferând către
întreprinderile autorizate obligația detailiștilor de a prezenta o
declarație TVA pentru furnizarea acestor produse de la întreprinderile
autorizate către detailiști și de la detailiști către
consumatorii finali.
În cazul în care solicită o prelungire,
Republica Portugheză ar trebui să evalueze atât aplicarea
măsurii de derogare, cât și necesitatea ei. Decizia va expira la data
specificată de aceasta.
Temeiul juridic
Articolul 395 alineatul (1) din Directiva
2006/112/CE a Consiliului din 28 noiembrie 2006 privind sistemul comun al taxei
pe valoarea adăugată.
Principiul subsidiarității
Propunerea intră în sfera
competenței exclusive a Uniunii. În consecință, principiul
subsidiarității nu se aplică.
Principiul
proporționalității
Propunerea respectă principiul
proporționalității din următoarele motive:
Prezenta decizie vizează o
autorizație acordată unui stat membru la solicitarea acestuia și
nu constituie nicio obligație.
Având în vedere sfera de aplicare
limitată a derogării, măsura specială este
proporțională cu obiectivul urmărit.
Alegerea instrumentelor
Instrumente propuse: decizie a Consiliului.
Alte instrumente nu ar fi adecvate din
următoarele motive:
În temeiul articolului 395 din Directiva
2006/112/CE, o derogare de la normele comune în materie de TVA este
posibilă numai cu autorizarea Consiliului, hotărând în unanimitate la
propunerea Comisiei. O decizie a Consiliului reprezintă singurul
instrument adecvat, dat fiind că aceasta poate fi adresată unui
singur stat membru.
4.           IMPLICAȚII BUGETARE
Propunerea nu va avea efecte adverse asupra
resurselor proprii ale Uniunii provenind din TVA.
5.           ELEMENTE OPȚIONALE
Propunerea include o clauză de revizuire
și o clauză privind încetarea de drept a efectelor juridice.
2012/0314 (NLE)
Propunere de
DECIZIE A CONSILIULUI
de modificare a Deciziei 2010/39/UE în
vederea autorizării Republicii Portugheze să aplice în continuare o
măsură de derogare de la articolele 168, 193 și 250 din
Directiva 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea
adăugată
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Directiva 2006/112/CE a
Consiliului din 28 noiembrie 2006 privind sistemul comun al taxei pe valoarea
adăugată[3],
în special articolul 395 alineatul (1),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
întrucât:
(1)
Prin scrisoarea înregistrată de Comisie la 18
aprilie 2012, Portugalia a solicitat autorizația de a continua să
aplice o măsură specială care a fost acordată anterior prin
Decizia 2010/39/UE[4]
a Consiliului de derogare de la dispozițiile Directivei 2006/112/CE care
reglementează la dreptul de deducere, persoana responsabilă cu plata
taxei și obligația de a prezenta o declarație de TVA.
(2)
În conformitate cu articolul 395 alineatul (2) al
doilea paragraf din Directiva 2006/112/CE, Comisia a informat celelalte state
membre, printr-o scrisoare datată 1 iunie 2012, cu privire la cererea
depusă de Portugalia. Prin scrisoarea din 6 iunie 2012, Comisia a
înștiințat Portugalia că deține toate informațiile
necesare pentru a analiza cererea.
(3)
Măsura de derogare vizată de Portugalia
se abate de la dispozițiile Directivei 2006/112/CE, deoarece permite
aplicarea unui regim special facultativ privind anumite întreprinderi care
activează în sectorul vânzărilor la domiciliu și îndeplinesc
anumite condiții, în cazul în care acestea sunt autorizate de
autoritățile fiscale competente. Întreprinderile respective
aplică un model comercial specific care constă în vânzarea produselor
direct detailiștilor care, la rândul lor, vând aceste produse direct
consumatorilor finali.
(4)
Măsura specială constituie o derogare de
la articolul 168 din Directiva 2006/112/CE care reglementează dreptul unei
persoane impozabile de a deduce TVA percepută pentru bunurile și
serviciile care i-au fost furnizate în scopul operațiunilor sale
impozabile, deoarece acordă întreprinderilor respective dreptul de a
deduce TVA datorată sau achitată de detailiștii lor pentru
bunurile corespondente care le-au fost furnizate.
(5)
Măsura specială constituie o derogare de
la articolul 193 din Directiva 2006/112/CE care reglementează
obligația de plată a TVA, deoarece aceste întreprinderi pentru care
se aplică regimul sunt considerate persoana obligată la plata taxei
pe valoarea adăugată datorate pentru livrările de bunuri
efectuate de detailiștii lor către consumatorii finali.
(6)
Măsura specială constituie o derogare de
la dispozițiile articolului 250 din Directiva 2006/112/CE care
reglementează obligația de a prezenta o declarație de TVA,
deoarece se transferă obligația detailiștilor de a prezenta o
declarație de TVA pentru mărfurile care le-au fost furnizate de întreprinderile
respective și pentru livrarea respectivelor bunuri către consumatorii
finali.
(7)
Această măsură specială poate
fi aplicată numai întreprinderilor a căror cifră totală de
afaceri derivă din vânzările la domiciliu efectuate de
detailiști care acționează în nume și pe cont propriu, cu
condiția ca toate produsele vândute de întreprindere să figureze pe o
listă prestabilită de prețuri practicate în stadiul consumului
final, iar întreprinderea să își vândă produsele direct
detailiștilor care, la rândul lor, le vând direct consumatorilor finali.
(8)
Acest regim special asigură faptul că TVA
colectată în stadiul comerțului cu amănuntul pentru vânzarea
produselor provenind de la aceste întreprinderi este într-adevăr
vărsată la Trezorerie și contribuie, astfel, la prevenirea
fraudei fiscale. De asemenea, regimul facilitează activitatea
administrației fiscale prin simplificarea modalităților de
colectare a TVA și prin reducerea obligațiilor detailiștilor cu
privire la TVA.
(9)
Conform informațiilor furnizate de Portugalia,
situația juridică și de fapt care a justificat aplicarea în
prezent a măsurii speciale despre care este vorba nu s-a schimbat și
există în continuare. Prin urmare, Portugalia ar trebui să fie
autorizată să aplice în continuare această măsură
specială pentru o perioadă suplimentară, dar limitată în
timp până la 31 decembrie 2015, cu scopul de a permite o reexaminare
a necesității și a eficacității măsurii de
derogare.
(10)
În cazul în care Portugalia consideră că
este necesară o prelungire suplimentară după 2015, aceasta ar
trebui să transmită Comisiei un raport privind aplicarea măsurii
împreună cu cererea de prelungire cel târziu până la 31 martie 2015,
pentru a lăsa suficient timp Comisie să examineze cererea și, în
cazul în care Comisia ar înainta o propunere, pentru a lăsa suficient timp
Consiliului să o adopte.
(11)
Derogarea nu va avea decât un efect neglijabil
asupra valorii globale a taxei colectate în stadiul de consum final și nu
va afecta negativ resursele proprii ale Uniunii provenite din taxa pe valoarea
adăugată,
(12)
Prin urmare, Decizia 2010/39/UE ar trebui
modificată în consecință,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Articolul 4 din Decizia 2010/39/UE se
înlocuiește cu următorul text:
„Articolul 4
1.
Prezenta decizie expiră la data de 31
decembrie 2015.
2.
Orice cerere de prelungire a măsurii speciale
prevăzute de prezenta decizie se transmite Comisiei până la 31 martie
2015 cel târziu.
O astfel de cerere trebuie să fie însoțită de un raport privind
aplicarea măsurii speciale.”
Articolul 2
Prezenta decizie se aplică de la 1
ianuarie 2013.
Articolul 3
Prezenta
decizie se adresează Republicii Portugheze.
Adoptat la Bruxelles,
                                                                       Pentru
Consiliu
                                                                       Președintele
[1]               JO L 325, 28.10.2004, p. 62.
[2]               JO L 19, 23.1.2010, p. 5.
[3]               JO 347, 11.12.2006, p. 1.
[4]               JO L 19, 23.1.2010, p. 5.


title: Propunere de decizie a Consiliului privind existenţa unui deficit excesiv în Bulgaria

text:
     RO

RO        RO
 ---pagebreak---      COMISIA EUROPEANĂ

                                    Bruxelles, 6.7.2010
                                    SEC(2010) 882 final

                        Propunere de

                DECIZIE A CONSILIULUI

      privind existența unui deficit excesiv în Bulgaria

RO                                                         RO
 ---pagebreak---                                             EXPUNERE DE MOTIVE

     1.       APLICAREA PACTULUI DE STABILITATE șI CREșTERE ÎN SITUAțIA DE CRIZĂ
              ACTUALĂ

     Numeroase state membre ale UE se confruntă în prezent cu deficite publice care depășesc
     valoarea de referință de 3% din PIB stabilită în tratat. Deteriorarea adesea gravă a deficitului
     și situația datoriei trebuie analizate în contextul crizei financiare mondiale și al încetinirii
     economice fără precedent din 2008-2009. Mai mulți factori sunt în joc. În primul rând,
     încetinirea economică atrage după sine diminuarea veniturilor fiscale și creșterea cheltuielilor
     cu prestațiile sociale (de exemplu, ajutorul de șomaj). În al doilea rând, recunoscând rolul
     important pe care îl joacă politicile bugetare în situația economică extraordinară actuală,
     Comisia a propus măsuri de stimulare fiscală în Planul european de redresare economică
     (PERE) din noiembrie 2008, aprobat de Consiliul European în decembrie. Acest plan
     precizează că măsurile de stimulare trebuie să fie oportune, specifice și temporare și de
     asemenea diferențiate de la un stat membru la altul, în funcție de poziția fiecăruia din punctul
     de vedere al sustenabilității finanțelor publice și al competitivității; în plus, măsurile trebuie
     abandonate odată cu ameliorarea condițiilor economice. În fine, mai multe țări au luat măsuri
     pentru stabilizarea sectorului financiar, printre care și măsuri cu impact asupra situației
     datoriei sau care reprezintă un risc de creștere a deficitului și a datoriei în viitor, cu toate că o
     parte a costurilor aferente sprijinului guvernamental ar putea fi recuperate ulterior.

     Potrivit Pactului de stabilitate și creștere, Comisia are obligația de a iniția procedura de deficit
     excesiv (PDE) ori de câte ori deficitul unui stat membru depășește valoarea de referință de 3%
     din PIB. Modificările aduse pactului în 2005 aveau obiectivul de a garanta că în special
     situația economică și bugetară este pe deplin luată în considerare în toate etapele PDE. Astfel,
     Pactul de stabilitate și creștere constituie cadrul care sprijină politicile guvernamentale pentru
     o revenire rapidă la poziții bugetare solide ținând cont de situația economică și asigură așadar
     sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice.

     2.       ETAPE ANTERIOARE ALE PROCEDURII DE DEFICIT EXCESIV

     Articolul 126 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) prevede o
     procedură de deficit excesiv (PDE). Această procedură este detaliată în Regulamentul (CE)
     nr. 1467/97 al Consiliului privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit
     excesiv1, care face parte din Pactul de stabilitate și creștere.

     În conformitate cu articolul 126 alineatul (2) din tratat, Comisia urmărește respectarea
     disciplinei bugetare pe baza a două criterii: (a) dacă raportul dintre deficitul public planificat
     sau efectiv și produsul intern brut (PIB) depășește valoarea de referință de 3% (cu excepția
     cazului în care raportul s-a diminuat în mod semnificativ și continuu și a atins un nivel
     apropiat de valoarea de referință, sau depășirea valorii de referință este excepțională și
     temporară, iar raportul rămâne apropiat de valoarea de referință); și (b) dacă raportul dintre
     datoria publică și PIB depășește valoarea de referință de 60% (cu excepția cazului în care

     1
             JO L 209, 2.8.1997, p. 6. Raportul ia în considerare și documentul „Specificații privind punerea în
             aplicare a Pactului de stabilitate și creștere și orientări referitoare la forma și conținutul programelor de
             stabilitate și convergență”, aprobate de Consiliul ECOFIN la 10 noiembrie 2009, disponibil la adresa:
             http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm.

RO                                                           2                                                               RO
 ---pagebreak---      raportul se diminuează suficient și se apropie de valoarea de referință într-un ritm
     satisfăcător).

     Articolul 126 alineatul (3) prevede că, în cazul în care un stat membru nu respectă cerințele
     acestor criterii sau ale unuia dintre ele, Comisia trebuie să elaboreze un raport. Acest raport
     „examinează, de asemenea, dacă deficitul public depășește cheltuielile publice de investiții și
     ține seama de toți ceilalți factori relevanți, inclusiv de poziția economică și bugetară pe
     termen mediu a statului membru.”

     Pe baza datelor notificate de autoritățile bulgare în aprilie 20102, validate ulterior de Eurostat3,
     și ținând seama de previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2010, Comisia a
     adoptat la 12 mai 2010 un raport privind Bulgaria4 în temeiul articolului 126 alineatul (3).

     Ulterior, în conformitate cu articolul 126 alineatul (4), Comitetul economic și financiar a
     formulat la 27 mai 2010 un aviz asupra raportului Comisiei.

     3.       EXISTENțA UNUI DEFICIT EXCESIV

     Conform datelor comunicate de autoritățile bulgare în aprilie 2010, deficitul public al
     Bulgariei a atins 3,9% din PIB în 2009, depășind astfel valoarea de referință de 3% din PIB.
     În raportul întocmit în temeiul articolului 126 alineatul (3), Comisia a considerat că deficitul
     nu s-a situat aproape de valoarea de referință de 3% din PIB, însă depășirea valorii de
     referință poate fi calificată drept excepțională, în sensul dispozițiilor tratatului și ale Pactului
     de stabilitate și creștere. Aceasta se datorează mai exact încetinirii semnificative a activității
     economice în sensul dispozițiilor tratatului și ale Pactului de stabilitate și creștere, ca urmare a
     faptului că economia bulgară a fost grav afectată de criza economică și financiară mondială,
     precum și a faptului că creșterea anuală negativă a PIB-ului a atins nivelul de 5% în 2009. În
     plus, depășirea valorii de referință ar putea fi considerată temporară. Previziunile serviciilor
     Comisiei din primăvara anului 2010, pornind de la ipoteza că politicile vor rămâne
     neschimbate, estimează că deficitul public va scădea sub valoarea de referință încă din 2010,
     odată cu stabilizarea economiei și ca urmare a măsurilor de consolidare fiscală anunțate de
     guvern la finalul lunii martie 2010. Într-o notificare transmisă la 22 iunie 2010, autoritățile
     bulgare au revizuit deficitul prevăzut pentru 2010 la 3,8% din PIB, cu mult deasupra valorii
     de referință. Criteriul deficitului prevăzut în tratat nu este îndeplinit.

     Conform datelor din notificarea PDE din aprilie 2010, datoria publică brută se situează cu
     mult sub valoarea de referință de 60% din PIB, atingând 14,8% din PIB în 2009. Previziunile
     serviciilor Comisiei din primăvara anului 2010 estimează că rata datoriei va crește în perioada
     2010-2011, însă va rămâne sub 19% din PIB. Într-o notificare transmisă la 22 iunie 2010,
     autoritățile bulgare au revizuit datoria prevăzută pentru 2010, la 15,3% din PIB. Criteriul
     datoriei din tratat este îndeplinit.

     2
            În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 479/2009 al Consiliului, statele membre trebuie să raporteze
            Comisiei nivelurile planificate și efective ale deficitului public și ale datoriei de două ori pe an. Cea mai
            recentă notificare a Bulgariei poate fi găsită la adresa:
            http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_
            notification_tables.
     3
            Comunicatul de presă al Eurostat nr. 55/2010 din 22 aprilie 2010.
     4
            Toate documentele privind PDE pentru Bulgaria pot fi consultate la următoarea adresă:
            http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm.

RO                                                          3                                                               RO
 ---pagebreak---      În conformitate cu dispozițiile tratatului și ale Pactului de stabilitate și creștere, Comisia a
     analizat în raportul său și „factorii relevanți”. Conform Pactului de stabilitate și creștere,
     acești factori pot fi luați în considerare în etapele premergătoare deciziei privind existența
     unui deficit excesiv numai dacă deficitul îndeplinește dubla condiție a proximității față de
     valoarea de referință și a caracterului temporar. În cazul Bulgariei, această dublă condiție nu
     este îndeplinită. Analizați izolat, factorii relevanți în cazul de față par să fie favorabili.

     Avizul Comitetului economic și financiar, formulat în conformitate cu articolul 126
     alineatul (4) din tratat, concordă cu evaluarea din raportul întocmit de Comisie în temeiul
     articolului 126 alineatul (3) cu privire la existența unui deficit excesiv..

     Pe baza raportului său întocmit în temeiul articolului 126 alineatul (3) și a avizului emis de
     Comitetul economic și financiar în temeiul articolului 126 alineatul (4), Comisia consideră că
     în Bulgaria există un deficit excesiv. Avizul adoptat în acest sens de Comisie la 12 mai 2010
     este adresat Consiliului în conformitate cu articolul 126 alineatul (5). Comisia propune
     Consiliului să decidă în conformitate cu acest aviz, în temeiul articolului 126 alineatul (6). De
     asemenea, Comisia transmite Consiliului o recomandare pentru o recomandare a Consiliului
     adresată Bulgariei în conformitate cu articolul 126 alineatul (7), pentru a pune capăt situației
     de deficit excesiv.

     4.       RECOMANDĂRI PENTRU A PUNE CAPĂT SITUAțIEI DE DEFICIT EXCESIV

     În conformitate cu articolul 3 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului,
     recomandarea Consiliului emisă în temeiul articolului 126 alineatul (7) trebuie să stabilească
     un termen limită de cel mult șase luni în care statul membru în cauză să întreprindă acțiuni
     eficiente și un termen pentru corectarea deficitului excesiv care „trebuie să se încheie în anul
     ce urmează după identificarea sa, cu excepția cazului în care există circumstanțe speciale”.
     Articolul 2 alineatul (6) din regulament implică faptul că, pentru a decide dacă există
     circumstanțe speciale, trebuie luați în calcul „factorii relevanți” examinați în raportul întocmit
     de Comisie potrivit articolului 126 alineatul (3) din tratat. Conform articolului 3 alineatul (4)
     din același regulament, Consiliul trebuie să recomande statului membru să realizeze „o
     îmbunătățire anuală minimă de cel puțin 0,5% din PIB ca valoare de referință, în soldul său
     ajustat ciclic, din care se deduc măsurile punctuale și cele temporare, pentru a garanta
     realizarea corectării deficitului excesiv în termenul limită prevăzut de recomandare”.

     În cazul Bulgariei, factorii relevanți, definiți la articolul 2 alineatul (3) din Regulamentul (CE)
     nr. 1467/97 și analizați în raportul întocmit de Comisie în conformitate cu articolul 124
     alineatul (3), sunt considerați favorabili. Cu toate acestea, ei nu sugerează existența unor
     circumstanțe speciale care să justifice abaterea de la termenul limită standard pentru
     corectarea deficitului. Previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2010 estimează
     în speță că, după contracția puternică din 2009 cauzată de criza economică și financiară
     mondială, PIB-ul real își va relua treptat creșterea și va atinge 2,7% în 2011. Conform
     notificării PDE din aprilie 2010, autoritățile bulgare se așteaptă la scăderea deficitului public
     sub valoarea de referință de 2% din PIB în 2010, scădere susținută de o reluare a creșterii
     PIB-ului real, care va atinge 1%, și de pachetul suplimentar de măsuri de consolidare, care se
     ridică la 2¼% din PIB, adoptat la 31 martie 2010. Previziunile serviciilor Comisiei din
     primăvara anului 2010 estimează o scădere a deficitului public la 2,8% din PIB în 2010 și la
     2,2% din PIB în 2011, bazându-se pe ipoteza menținerii politicii actuale, pe o îmbunătățire
     treptată a perspectivelor de creștere și pe o evaluare prudentă a impactului bugetar al
     măsurilor de consolidare anunțate. În iunie, autoritățile bulgare au efectuat o revizuire

RO                                                   4                                                     RO
 ---pagebreak---      semestrială a bugetului pe 2010 și au majorat la 3,8% din PIB cifra prevăzută pentru deficitul
     public. Revizuirea a avut la bază o scădere semnificativă a veniturilor publice prevăzute, ca
     urmare a volumului foarte redus de încasări fiscale înregistrat în primele luni ale anului 2010
     și urmărește să asigure buna funcționare a stabilizatorilor automați și o imagine mai realistă a
     provocărilor economice interne și internaționale. Ținând cont de previziunile serviciilor
     Comisiei și de cele mai recente tendințe economice și bugetare, autoritățile bulgare ar trebui
     să evite creșterea deficitului peste 3,8% din PIB în 2010 și să corecteze deficitul excesiv până
     în 2011 cel târziu, ceea ce ar presupune în respectivul an un efort de consolidare structurală de
     aproximativ ¾ puncte procentuale din PIB.

     Deficitul neașteptat din 2009 pare să fie legat, în afară de impactul bugetar negativ al
     recesiunii, și de deficiențele procedurale existente în planificarea cheltuielilor și controlul
     efectuării acestora pe bază de angajamente. La planificarea bugetului nu au fost incluse
     angajamentele mari de plată descoperite în anexele la contractele semnate de guvernul
     precedent înainte de alegerile din iulie 2009, ceea ce a dus la o deteriorare suplimentară a
     poziției bugetare. Rezultatele negative arată totodată că Bulgaria nu a valorificat pe deplin
     șansa oferită de conjunctura economică favorabilă înregistrată recent pentru a întreprinde
     reforme substanțiale în vederea îmbunătățirii eficienței cheltuielilor publice. În perioada
     premergătoare crizei, Bulgaria a beneficiat de venituri excepționale semnificative ca urmare a
     activității economice efervescente și a unui model de creștere bazat într-o mare măsură pe
     venituri fiscale. Însă în loc să economisească integral aceste venituri excepționale, Bulgaria a
     utilizat o parte pentru a finanța creșteri ad-hoc relativ mari ale pensiilor și creșteri ale
     salariilor din sectorul public, cu mult peste câștigurile de productivitate, precum și pentru a
     reduce impozitele și contribuțiile la asigurările sociale.

     Caracterul neobligatoriu al cadrului bugetar pe termen mediu (perioadă de planificare
     bugetară de trei ani) și lipsa unor mecanisme eficace de control al cheltuielilor și a unor
     norme referitoare la cheltuieli au împiedicat consolidarea poziției bugetare, ceea ce ar fi
     permis atenuarea efectelor negative ale recesiunii asupra finanțelor publice. În plus, cadrul
     bugetar existent conferă guvernului anumite puteri discreționare în privința cheltuielilor, ceea
     ce subminează transparența bugetară și responsabilitatea. Lipsa reformelor în sectorul
     sănătății a dus în mod repetat la acumularea de arierate în sectorul spitalicesc și apoi la
     depășirea cheltuielilor. Reducerea succesivă a ratelor de contribuție la sistemul de pensii în
     combinație cu creșterea pensiilor și cu lipsa unor măsuri de reformă compensatoare au dus la
     creșterea substanțială a cheltuielilor cu pensiile, amenințând viabilitatea sistemului. Noi
     reforme în sistemul de învățământ și în administrația publică ar contribui la îmbunătățirea
     capacității administrative și a nivelului competențelor, precum și la sporirea eficienței
     cheltuielilor publice, realizându-se astfel consolidarea bugetară necesară.

     O supraveghere mai atentă în cadrul PDE, care pare necesară ținând cont și de termenul limită
     acordat pentru corectarea deficitului excesiv, va necesita o monitorizare periodică și în timp
     util a progreselor înregistrate în implementarea strategiei de consolidare fiscală pentru a
     asigura corectarea deficitului excesiv. În acest context, până la abrogarea procedurii de deficit
     excesiv, ar fi util ca Bulgaria să dedice un capitol separat acestui subiect în versiunea
     actualizată a programului său de convergență.

RO                                                  5                                                    RO
 ---pagebreak---                               Previziuni macroeconomice și bugetare principale
                                                           2007        2008    2009     2010      2011     2012     2013
                           PIB real
                                                            6,2        6,0     -5,0      0,0       2,7      n.a.     n.a.
                         (variație %)
                        Output gap1,2
                                                            4,3        5,0     -2,9      -4,8     -4,0      n.a.     n.a.
                    (% din PIB potențial)
                   Soldul bugetului general
                                                            0,1        1,8     -3,9      -2,8     -2,2      n.a.     n.a.
                         (% din PIB)
                         Sold primar
                                                            1,1        2,7     -3,1      -2,0     -1,4      n.a.     n.a.
                         (% din PIB)
                      Sold ajustat ciclic1
                                                            -1,5       0,0     -2,8      -1,1     -0,8      n.a.     n.a.
                         (% din PIB)
                       Sold structural3
                                                            1,8        0,0     -2,8      -1,1     -0,8      n.a.     n.a.
                         (% din PIB)
                    Datorie publică brută
                                                            18,2       14,1    14,8      17,4     18,8      n.a.     n.a.
                         (% din PIB)
     Observații:
     1
       Output gaps (deviațiile PIB) și soldurile ajustate ciclic din programe, recalculate de serviciile Comisiei pe baza
     informațiilor din programe.
     2
       Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 3,4%, 3,1% și 2,9% în perioada 2009-2011.
     3
       Sold ajustat ciclic, excluzând măsurile one-off și alte măsuri temporare. Nu există măsuri one-off și alte măsuri
     temporare incluse în cea mai recentă actualizare a programului și în previziunile din toamnă ale serviciilor Comisiei.

     Surse:
     Previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2010 (COM); calculele serviciilor Comisiei.

RO                                                                 6                                                          RO
 ---pagebreak---                                                Propunere de

                                          DECIZIE A CONSILIULUI

                             privind existența unui deficit excesiv în Bulgaria

     CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

     având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 126
     alineatul (6),

     având în vedere propunerea Comisiei Europene,

     având în vedere observațiile prezentate de Bulgaria,

     întrucât:

     (1)    În conformitate cu articolul 126 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
            statele membre trebuie să evite deficitele publice excesive.

     (2)    Pactul de stabilitate și creștere are la bază obiectivul unor finanțe publice solide ca
            mijloc de consolidare a condițiilor pentru stabilitatea prețurilor și pentru o creștere
            susținută și durabilă, care să contribuie la crearea de locuri de muncă.

     (3)    Procedura de deficit excesiv (PDE) prevăzută la articolul 126 din tratat, clarificată prin
            Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului privind accelerarea și clarificarea
            aplicării procedurii de deficit excesiv5 (care face parte din Pactul de stabilitate și
            creștere) prevede adoptarea unei decizii privind existența unui deficit excesiv.
            Protocolul privind procedura de deficit excesiv anexat la tratat prevede dispoziții
            suplimentare referitoare la aplicarea procedurii de deficit excesiv. Regulamentul (CE)
            nr. 479/2009 al Consiliului6 prevede norme și definiții detaliate de aplicare a
            dispozițiilor protocolului menționat.

     (4)    Reforma din 2005 a Pactului de stabilitate și creștere a căutat să-i întărească
            eficacitatea și bazele economice, precum și să protejeze sustenabilitatea finanțelor
            publice pe termen lung. Ea a avut ca obiectiv garantarea faptului că situația economică
            și bugetară este pe deplin luată în considerare în toate etapele PDE. Astfel, Pactul de
            stabilitate și creștere constituie cadrul care sprijină politicile guvernamentale pentru o
            revenire rapidă la poziții bugetare solide ținând cont de situația economică.

     5
             JO L 209, 2.8.1997, p. 6.
     6
             JO L 145, 10.6.2009, p. 1.

RO                                                   7                                                   RO
 ---pagebreak---      (5)   Potrivit articolului 126 alineatul (5) din tratat, Comisia adresează Consiliului un aviz
           în cazul în care consideră că într-un stat membru există sau poate să apară un deficit
           excesiv. Luând în considerare raportul său întocmit în conformitate cu articolul 126
           alineatul (3) din tratat și avizul emis de Comitetul economic și financiar în
           conformitate cu articolul 126 alineatul (4), Comisia a concluzionat că în Bulgaria
           există un deficit excesiv. În consecință, la [6 iulie 2010], Comisia a transmis
           Consiliului un aviz în acest sens cu privire la Bulgaria7.

     (6)   În conformitate cu articolul 126 alineatul (6) din tratat, Consiliul trebuie să ia în
           considerare orice eventuale observații ale statului membru în cauză, înainte de a
           decide, pe baza unei evaluări globale, dacă există sau nu un deficit excesiv. În cazul
           Bulgariei, evaluarea globală conduce la concluziile expuse în cele ce urmează.

     (7)   Conform datelor comunicate de autoritățile bulgare în aprilie 2010, deficitul public al
           Bulgariei a atins 3,9% din PIB în 2009, depășind astfel valoarea de referință de 3% din
           PIB. Deficitul nu s-a situat aproape de valoarea de referință de 3% din PIB, însă
           depășirea valorii de referință poate fi calificată drept excepțională, în sensul
           dispozițiilor tratatului și ale Pactului de stabilitate și creștere. Aceasta se datorează mai
           exact încetinirii semnificative a activității economice în sensul dispozițiilor tratatului și
           ale Pactului de stabilitate și creștere, ca urmare a faptului că economia bulgară a fost
           grav afectată de criza economică și financiară mondială, precum și a faptului că
           creșterea anuală negativă a PIB-ului a atins nivelul de 5% în 2009. Potrivit
           previziunilor serviciilor Comisiei din primăvara anului 2010, deficitul public urmează
           să scadă sub valoarea de referință încă din 2010, odată cu stabilizarea economiei și ca
           urmare a măsurilor de consolidare fiscală luate de guvern. Pe baza țintei de deficit
           modificate pentru 2010 (3,8% din PIB conform notificării autorităților bulgare din 22
           iunie 2010), care depășește semnificativ nivelul de 2,8% din PIB din previziunile
           serviciilor Comisiei din primăvară, s-ar putea ca nerespectarea valorii de referință să
           nu rămână temporară. Criteriul deficitului prevăzut de tratat nu este îndeplinit.

     (8)   Conform datelor comunicate în aprilie 2010 de către autoritățile bulgare, datoria
           publică brută se situează cu mult sub valoarea de referință de 60% din PIB, atingând
           14,8% din PIB în 2009. Previziunile serviciilor Comisiei din primăvara anului 2010
           estimează că rata datoriei va crește în perioada 2010-2011, însă va rămâne sub 19%
           din PIB. Într-o notificare transmisă la 22 iunie 2010, autoritățile bulgare au revizuit
           datoria prevăzută pentru 2010, la 15,3% din PIB. Criteriul datoriei din tratat este
           îndeplinit.

     (9)   În conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al
           Consiliului, „factorii relevanți” pot fi luați în considerare în etapele premergătoare
           deciziei Consiliului privind existența unui deficit excesiv adoptată în conformitate cu
           articolul 126 alineatul (6) numai dacă este îndeplinită dubla condiție ca deficitul să
           rămână apropiat de valoarea de referință și ca depășirea valorii de referință să fie
           temporară. Această dublă condiție nu este îndeplinită în cazul Bulgariei. Prin urmare,
           în etapele care conduc la adoptarea prezentei decizii nu sunt luați în considerare
           factorii relevanți,

     7
           Toate documentele privind PDE pentru Bulgaria pot fi consultate la următoarea adresă:
           http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm.

RO                                                      8                                                  RO
 ---pagebreak---      ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

                                                Articolul 1

     În urma unei evaluări globale rezultă că în Bulgaria există un deficit excesiv.

                                                Articolul 2

     Prezenta decizie se adresează Republicii Bulgaria.

     Adoptată la Bruxelles,

                                                  Pentru Consiliu
                                                  Președintele

RO                                                  9                                  RO


Anunţ juridic important

|

52008PC0678

Propunere de decizie a Consiliului de autorizare a introducerii pe piaţă a produselor care conţin, sunt compuse sau fabricate din rapiţă modificată genetic T45 (ACS-BNØØ8-2) rezultate din comercializarea acestui tip de rapiţă în ţări terţe până în 2005 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European şi al Consiliului  /* COM/2008/0678 final */

	[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |Bruxelles, 30.10.2008COM(2008) 678 finalPropunere deDECIZIE A CONSILIULUIde autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din rapiță modificată genetic T45 (ACS-BNØØ8-2) rezultate din comercializarea acestui tip de rapiță în țări terțe până în 2005 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului(prezentată de Comisie)EXPUNERE DE MOTIVEPropunerea anexată de decizie a Consiliului se referă la produsele alimentare și furajele care conțin sau sunt fabricate din rapiță modificată genetic T45, pentru care Bayer CropScience AG a înaintat autorității competente din Regatul Unit, la 28 octombrie 2005, o cerere de introducere pe piață, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 privind produsele alimentare și furajele modificate genetic.Propunerea anexată se referă, de asemenea, la introducerea pe piață a altor produse care conțin rapiță T45, având aceeași utilizare ca orice alt soi de rapiță, cu excepția cultivării.Solicitantul a menționat în cererea sa și în comunicările adresate Comisiei că comercializarea semințelor de rapiță T45 a fost oprită după sezonul de plantare 2005.Prin urmare, singurul scop al cererii este de a include prezența rapiței T45 rezultate din culturile sale anterioare în țări terțe.La 5 martie 2008, Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară a emis un aviz favorabil în conformitate cu articolele 6 și 18 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 și a concluzionat că este puțin probabil ca introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din rapiță T45, conform descrierii din cerere, să producă efecte negative asupra sănătății umane sau animale sau asupra mediului.În acest context, la 14 iulie 2008, a fost înaintat spre votare Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală un proiect de decizie a Comisiei de autorizare a introducerii pe piața comunitară a produselor care conțin sau sunt fabricate din rapiță modificată genetic T45. Comitetul nu a emis niciun aviz: zece state membre (146 de voturi) au votat în favoarea proiectului, douăsprezece state membre (167 de voturi) au votat împotriva acestuia, iar cinci state membre (32 de voturi) s-au abținut.Prin urmare, în temeiul articolului 35 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 și în conformitate cu articolul 5 din Decizia 1999/468/CE a Consiliului, modificată prin Decizia 2006/512/CE a Consiliului, Comisia trebuie să prezinte Consiliului o propunere cu privire la măsurile care urmează să fie adoptate, Consiliul având la dispoziție trei luni în care să decidă cu majoritate calificată și să informeze Parlamentul.Propunere deDECIZIE A CONSILIULUIde autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din rapiță modificată genetic T45 (ACS-BNØØ8-2) rezultate din comercializarea acestui tip de rapiță în țări terțe până în 2005 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului(Numai textul în limba germană este autentic)(Text cu relevanță pentru SEE)CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind produsele alimentare și furajele modificate genetic[1], în special articolele 7 alineatul (3) și 19 alineatul (3),având în vedere propunerea Comisiei,întrucât:(1) La 28 octombrie 2005, Bayer CropScience AG a prezentat autorității competente din Regatul Unit, în conformitate cu articolele 5 și 17 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, o cerere pentru introducerea pe piață a produselor și ingredientelor alimentare și a furajelor care conțin sau sunt compuse din rapiță T45.(2) Cererea se referă, de asemenea, la introducerea pe piață a altor produse care conțin rapiță T45, având aceeași utilizare ca orice alt soi de rapiță, cu excepția cultivării. Prin urmare, în conformitate cu articolele 5 alineatul (5) și 17 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, cererea include datele și informațiile cerute în anexele III și IV la Directiva 2001/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 martie 2001 privind diseminarea deliberată în mediu a organismelor modificate genetic și de abrogare a Directivei 90/220/CEE a Consiliului[2], precum și informații și concluzii cu privire la evaluarea riscului efectuată în conformitate cu principiile stabilite în anexa II la Directiva 2001/18/CE.(3) La 17 aprilie 2005, Bayer CropScience AG a prezentat Comisiei o cerere, în conformitate cu articolele 8 alineatul (4) și 20 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, pentru autorizarea produselor existente produse din rapiță T45 (aditivi alimentari și materii prime furajere produse din rapiță T45).(4) Solicitantul a menționat în cererile sale și în comunicările adresate Comisiei că comercializarea semințelor de rapiță T45 a fost oprită după sezonul de plantare 2005.(5) Prin urmare, singurul scop al acestor cereri este de a include prezența rapiței T45 rezultate din culturile sale anterioare în țări terțe.(6) La data de 5 martie 2008, Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară („EFSA”) a dat un aviz favorabil unic și cuprinzător pentru ambele cereri, în conformitate cu articolele 6 și 18 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 și a concluzionat că este puțin probabil ca introducerea pe piață a produselor care conțin sau sunt fabricate din rapiță T45 conform descrierii din cerere („produsele”), să producă efecte negative asupra sănătății umane sau animale sau asupra mediului, în contextul utilizărilor prevăzute[3]. În avizul său, EFSA a luat în considerare toate întrebările și problemele specifice semnalate de către statele membre în cadrul consultării autorităților naționale competente, astfel cum se prevede la articolele 6 alineatul (4) și 18 alineatul (4) din regulamentul respectiv.(7) Ca mențiune specială, EFSA a ajuns la concluzia că, deoarece nu au fost identificate indicii de modificări compoziționale și agronomice relevante din punct de vedere biologic în ceea ce privește semințele provenite de la rapița T45 cu excepția proteinei PAT, nu este necesară efectuarea altor studii de siguranță a animalelor cu alimente/furaje integrale (de exemplu, un studiu de toxicitate de 90 de zile, efectuat pe șobolani).(8) În avizul său, EFSA a concluzionat, de asemenea, că planul de monitorizare a mediului, constând într-un plan general de supraveghere prezentat de solicitant, este în conformitate cu utilizarea prevăzută pentru produse. Totuși, având în vedere caracteristicile fizice ale semințelor de rapiță și metodele de transport, EFSA a recomandat stabilirea unor sisteme de administrare adecvate pentru a limita la minim pierderea sau împrăștierea accidentală a rapiței modificate genetic pe durata transportului, depozitării, manipulării și procesării. Planul de monitorizare înaintat de solicitant a fost modificat pentru a ține seama de această recomandare a EFSA.(9) În scopul monitorizării eliminării progresive a rapiței T45, prezența acesteia în produsele de import ar trebui să fie raportată cu regularitate.(10) Ținând seama de aceste considerente, se consideră adecvată acordarea unei autorizații pentru a include prezența rapiței T45 rezultate din comercializarea semințelor de rapiță T45 în țări terțe până în 2005.(11) Trebuie alocat un identificator unic fiecărui organism modificat genetic, în conformitate cu dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 65/2004 al Comisiei din 14 ianuarie 2004 de stabilire a unui sistem de elaborare și alocare a unor identificatori unici pentru organismele modificate genetic[4].(12) Pe baza avizului emis de către EFSA, pentru produsele și ingredientele alimentare și furajele care conțin, sunt compuse sau produse din rapiță T45, nu este nevoie de alte cerințe specifice de etichetare decât cele prevăzute la articolele 13 alineatul (1) și 25 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003. Cu toate acestea, pentru a asigura folosirea produselor în limitele autorizației acordate prin prezenta decizie, etichetarea furajelor conținând OMG-uri, precum și a altor produse decât cele alimentare sau furajere conținând OMG-uri pentru care este necesară o autorizație trebuie completată cu o indicație clară care să specifice că produsele în cauză nu pot fi folosite pentru cultivare.(13) În mod similar, avizul EFSA nu justifică impunerea unor condiții sau restricții specifice pentru introducerea pe piață și/sau a unor condiții sau restricții specifice pentru folosire și manipulare, inclusiv a unor cerințe de monitorizare după introducerea pe piață, sau a unor condiții specifice pentru protejarea anumitor ecosisteme/a mediului și/sau a anumitor zone geografice, astfel cum este prevăzut la articolul 6 alineatul (5) litera (e) și articolul 18 alineatul (5) litera (e) din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003.(14) Toate informațiile relevante privind autorizarea produselor trebuie introduse în registrul comunitar al produselor alimentare și al furajelor modificate genetic, în conformitate cu dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1829/2003.(15) Articolul 4 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1830/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind trasabilitatea și etichetarea organismelor modificate genetic și trasabilitatea produselor destinate alimentației umane sau animale, produse din organisme modificate genetic și de modificare a Directivei 2001/18/CE[5] stabilește cerințele de etichetare a produselor care conțin sau sunt compuse din OMG-uri.(16) Prezenta decizie se notifică prin Centrul de informare pentru prevenirea riscurilor biotehnologice părților semnatare ale Protocolului de la Cartagena privind biosiguranța referitor la Convenția privind diversitatea biologică, în conformitate cu articolele 9 alineatul (1) și 15 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1946/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 iulie 2003 privind deplasările transfrontaliere de organisme modificate genetic[6].(17) Solicitantul a fost consultat cu privire la măsurile stipulate în prezenta decizie.(18) Comitetul permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală nu a emis un aviz în termenul stabilit de președinte,ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:Articolul 1 Organism modificat genetic și identificator unicIdentificatorul unic ACS-BNØØ8-2 este alocat, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 65/2004, rapiței ( Brassica napus L.) modificată genetic T45, astfel cum este specificat la litera (b) al anexei la prezenta decizie.Articolul 2Autorizare1. Scopul prezentei decizii este acordarea unei autorizații care să includă, în ceea ce privește produsele menționate la alineatul (2), prezența rapiței ACS-BNØØ8-2 rezultate direct sau indirect din comercializarea, până în 2005, a semințelor de rapiță ACS-BNØØ8-2 în țări terțe.2. Următoarele produse sunt autorizate în sensul articolului 4 alineatul (2) și al articolului 16 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, în conformitate cu condițiile stabilite în prezenta decizie:(a) produse alimentare și ingrediente alimentare conținând sau produse din rapiță ACS-BNØØ8-2;(b) furaje conținând sau produse din rapiță ACS-BNØØ8-2;(c) produse, altele decât cele alimentare și furajele, conținând rapiță ACS-BNØØ8-2, având aceeași utilizare ca orice alt soi de rapiță, cu excepția cultivării.Articolul 3 Etichetare1. În sensul cerințelor de etichetare stabilite la articolele 13 alineatul (1) și 25 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 și la articolul 4 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1830/2003, „denumirea organismului” este „rapiță”.2. Cuvintele „nu este destinat cultivării” apar pe eticheta și în documentele însoțitoare ale produselor conținând rapiță ACS-BNØØ8-2, menționate la articolul 2 alineatul (2) literele (b) și (c).Articolul 4 Monitorizarea efectelor asupra mediului1. Titularul autorizației se asigură că planul de monitorizare a efectelor asupra mediului este instituit și pus în aplicare, astfel cum este stabilit la litera (h) din anexă.2. Titularul autorizației transmite Comisiei rapoarte anuale cu privire la punerea în aplicare și la rezultatele activităților stabilite în planul de monitorizare.Articolul 5 Monitorizarea eliminării progresive1. Titularul autorizației se asigură că transporturile de rapiță importată în Uniunea Europeană dintr-o țară terță în care semințele de rapiță ACS-BNØØ8-2 au fost comercializate până în 2005 sunt supuse prelevării de probe și testării pentru indicarea prezenței rapiței ACS-BNØØ8-2.2. Metoda utilizată pentru prelevarea de probe de rapiță va fi recunoscută internațional. Testarea se face într-un laborator acreditat legal și în conformitate cu metoda validată de detectare, în temeiul dispozițiilor din anexa la prezenta decizie.3. Titularul autorizației va furniza Comisiei, alături de rapoartele menționate la articolul 4 alineatul (2), rapoarte anuale privind activitățile de monitorizare a prezenței rapiței ACS-BNØØ8-2.Articolul 6Registrul comunitarInformațiile prezente în anexa la prezenta decizie se introduc în registrul comunitar al produselor alimentare și al furajelor modificate genetic, în conformitate cu dispozițiile articolului 28 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003.Articolul 7Titularul autoriza țieiTitularul autorizației este Bayer CropScience AG.Articolul 8ValabilitatePrezenta decizie se aplică pentru o perioadă de 10 ani de la data notificării sale.Articolul 9DestinatarPrezenta decizie se adresează companiei Bayer CropScience AG, Alfred-Nobel-Strasse 50, D - 40789 Monheim am Rhein - Germania.Adoptată la Bruxelles,Pentru ConsiliuPreședinteleANEXĂ(a) Solicitantul și titularul autorizației:Nume: Bayer CropScience AGAdresă: Alfred-Nobel-Strasse 50, D - 40789 Monheim am Rhein - Germania(b) Denumirea și caracteristicile produselor:(1) produse alimentare și ingrediente alimentare conținând sau produse din rapiță ACS-BNØØ8-2;(2) furaje conținând sau produse din rapiță ACS-BNØØ8-2;(3) produse, altele decât cele alimentare și furajele, conținând rapiță ACS-BNØØ8-2, având aceeași utilizare ca orice alt soi de rapiță, cu excepția cultivării.Rapița modificată genetic ACS-BNØØ8-2, conform descrierii din cerere, exprimă proteina PAT care conferă toleranță la erbicidul glusofinat de amoniu.(c) Etichetare:(1) În sensul cerințelor specifice de etichetare stabilite la articolele 13 alineatul (1) și 25 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 și la articolul 4 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1830/2003, „denumirea organismului” este „rapiță”.(2) Cuvintele „nu este destinat cultivării” apar pe eticheta și în documentele însoțitoare ale produselor conținând rapiță ACS-BNØØ8-2, menționate la articolul 2 alineatul (2) literele (b) și (c) din prezenta decizie.(d) Metodă de detecție:-  Metoda de cuantificare a plantelor de rapiță ACS-BNØØ8-2 bazată pe reacția de polimerizare în lanț (PCR) în timp real și specifică de eveniment-  Validată pe semințe de laboratorul comunitar de referință înființat în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 și publicată la adresa http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm-  Materiale de referință: AOCS 0208-A disponibil prin intermediul American Oil Chemists Society la adresa http://www.aocs.org/tech/crm/bayer_canola.cfm(e) Identificator unic:ACS-BNØØ8-2(f) Informații necesare în temeiul anexei II la Protocolul de la Cartagena privind biosecuritatea la Convenția privind diversitatea biologică:Centrul de informare pentru prevenirea riscurilor biotehnologice, număr de înregistrare: a se vedea [ a se completa după notificare ](g) Condiții sau restricții privind introducerea pe piață, folosirea sau manipularea produselor:Nu sunt necesare.(h) Plan de monitorizarePlan de monitorizare a efectelor asupra mediului în conformitate cu anexa VII la Directiva 2001/18/CE[Link: plan publicat pe internet ](i) Cerințe de monitorizare după introducerea pe piață pentru utilizarea ca aliment destinat consumului umanNu sunt necesare.Notă: E posibil ca link-urile către documentele relevante să necesite a fi modificate pe parcurs. Aceste modificări vor fi puse la dispoziția publicului cu ocazia actualizării registrului comunitar al produselor alimentare și furajere modificate genetic. [1] JO L 268, 18.10.2003, p 1.[2] JO L 106, 17.4.2001, p. 1.[3] http://www.efsa.europa.eu/EFSA/efsa_locale-1178620753816_1178620786239.htm[4] JO L 10, 16.1.2004, p. 5.[5] JO L 268, 18.10.2003, p. 24.[6] JO L 287, 5.11.2003, p. 1.