				|

		52014PC0032

			Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 și a Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 în ceea ce privește schema de ajutoare pentru aprovizionarea instituțiilor de învățământ cu fructe și legume, cu banane și cu lapte /* COM/2014/032 final - 2014/0014 (COD) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
1.           CONTEXTUL PROPUNERII
Contextul general
Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al
Parlamentului European și al Consiliului (Regulamentul privind organizarea
comună unică a pieței)[1]
prevede un cadru juridic și financiar care reglementează distribuirea
anumitor produse agricole către copii în școli prin intermediul
programului de distribuire a laptelui în școli și al programului de
încurajare a consumului de fructe în școli.
Cele două programe au evoluat independent
și în perioade de timp diferite. Programul de distribuire a laptelui în
școli există încă de la crearea organizării comune a
pieței laptelui în 1968 și a fost pus în aplicare efectiv începând cu
1977. Programul de încurajare a consumului de fructe în școli este un
program mai recent, care a fost creat ca angajament politic în contextul
reformei din 2007 a organizării comune a pieței în sectorul fructelor
și legumelor. Programele actuale funcționează în cadre
financiare și juridice diferite și prezintă o serie de
diferențe importante în privința modului lor de concepere și
funcționare.
Ambele programe pentru școli au fost
înființate pentru a promova consumul de fructe și legume și de
produse lactate, sectoare importante pentru agricultura europeană, fiecare
reprezentând aproximativ 15 % din valoarea producției agricole a
Uniunii Europene (UE). Pe lângă importanța lor economică,
acestea sunt benefice în contextul sănătății publice
și sunt adecvate pentru distribuirea către elevi.
Motivele care au dus la crearea celor
două programe pentru școli sunt încă valabile în contextul
actual, caracterizat de un consum în scădere de fructe și legume
și de produse lactate. În ciuda diferitor eforturi de promovare din
sectorul sănătății și din cel agricol depuse atât la
nivel național, cât și la nivelul UE, având ca scop creșterea
consumului, tendințele de scădere nu au fost inversate, în special
pentru fructele și legumele proaspete și pentru laptele de consum.
Această situație este amplificată, printre altele, de
tendințele moderne de consum orientate către alimente cu grad ridicat
de prelucrare, care sunt adesea bogate în sare și grăsime și au
un adaos ridicat de zahăr, tendințe care se vor accentua la
categoriile de vârstă mai tinere.
În ciuda integrării pozitive a
programelor actuale în școli și a recunoașterii importanței
lor, concluziile trase din diferite rapoarte și evaluări externe pun
în evidență anumite deficiențe existente în conceperea acestora
și anumite ineficiențe ale funcționării lor.
PAC 2020 conține deja elemente importante
care se estimează că vor soluționa unele dintre problemele
identificate, în special prin modificări semnificative ale
finanțării programului de încurajare a consumului de fructe în
școli și prin consolidarea dimensiunii sale educative. Noua
cerință din cadrul programului de distribuire a laptelui în
școli ca statele membre participante să elaboreze o strategie va
contribui la direcționarea punerii în aplicare a programului, astfel cum
se întâmplă deja în cazul programului de încurajare a consumului de fructe
în școli. Cu toate acestea, propunerea Comisiei pentru PAC 2020 a
fost adoptată înainte de finalizarea evaluărilor externe ale
schemelor actuale și a precedat totodată raportul Curții de
Conturi Europene (denumită în continuare „CCE”).
Obiectivele
propunerii
Propunerea vizează nu numai remedierea
problemelor endogene inerente funcționării schemelor în scopul de a
crește eficiența și eficacitatea acestora, ci și furnizarea
unui răspuns politic mai integrat pentru a se asigura că acestea pot
îndeplini obiectivele pe termen lung și pot răspunde în mod eficace
provocărilor externe. Acest lucru este în conformitate cu recomandarea CCE
conform căreia „ar trebui să existe o mai bună coordonare
și sinergie între cele două scheme pentru a se asigura o abordare
globală coerentă a alimentației și gestionarea
eficientă a programelor”. Prin prezenta propunere, Comisia își
îndeplinește, de asemenea, obligația de raportare care decurge din
articolul 225 litera (c) din regulament referitoare la posibilitatea
extinderii sferei de aplicare a programelor pentru școli, în vederea
includerii uleiului de măsline și a măslinelor de masă.
În primul rând, propunerea urmărește
să reorienteze structura actuală către realizarea obiectivelor
pe termen lung, în vederea consolidării dimensiunilor educative ale
ambelor programe, precum și să-i ajute pe tinerii să
cunoască alimentele și sursa acestora, îmbunătățind
astfel percepția asupra agriculturii și a produselor sale, a PAC
și a UE. În prezent, există o discrepanță între modul de
concepere a schemelor și aceste obiective, deoarece acestea din urmă
sunt abordate în mod diferit în cadrul celor două programe. Dimensiunea
educativă a fost integrată încă de la început în programul de
încurajare a consumului de fructe în școli, în timp ce programul de distribuire
a laptelui în școli nu obligă statele membre să utilizeze
instrumente educative specifice, ceea ce face ca legătura dintre produsele
distribuite și schemă să fie slabă. În plus, sistemul de
evaluare și monitorizare a programului de distribuire a laptelui în
școli este slab, iar sistemul de evaluare și monitorizare a
programului de încurajare a consumului de fructe în școli necesită
îmbunătățiri, aspecte importante pentru măsurarea
eficacității lor pe termen mediu sau lung.
În al doilea rând, obiectivul este de a
unifica și consolida actualele cadre juridice și financiare separate
și de a spori vizibilitatea intervenției UE, în vederea
asigurării unei abordări globale coerente în cadrul PAC a programelor
de distribuire în școli și a optimizării eficienței
gestionării. Deoarece schemele actuale au evoluat independent și în
perioade de timp diferite, există o lipsă de coordonare și de
coerență între ele, chiar dacă ele au obiective și
grupuri-țintă similare. Actualul sistem fragmentat determină o
multitudine de abordări și mesaje diferite, care ar putea afecta
eficacitatea schemei în ansamblu. Această problemă este generată
de cadrele juridice și financiare diferite, de diferențele de pe
piață dintre produsele implicate și de deciziile la nivel de stat
membru legate de modul de punere în aplicare a celor două programe.
În cele din urmă, dar nu în ultimul rând,
este nevoie să crească eficiența cheltuielilor dedicate
promovării consumului de produse agricole în școli, respectiv ca
potențialul financiar al schemelor să fie mai bine direcționat
pentru a optimiza impactul acestora, iar eficiența din punctul de vedere
al costurilor de distribuire să fie sporită. Unele dintre
deficiențele actuale sunt comune (precum sarcina administrativă
și organizațională ridicată), în timp ce altele sunt
specifice fie programului de încurajare a consumului de fructe în școli
(în principal subutilizarea de aproximativ 30 % din potențial, precum
și disparitățile enorme dintre costurile produselor implicate în
distribuire), fie programului de distribuire a laptelui în școli
(posibilul efect de balast, nivelul redus al raportului cost-beneficiu).
2.           REZULTATELE
CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII
IMPACTULUI
Revizuirea programelor pentru școli a
început în octombrie 2012.
Pe parcursul procesului de evaluare a
impactului, s-a desfășurat o consultare publică în cadrul
căreia părțile interesate au fost invitate să contribuie la
revizuire. Procesul de consultare publică s-a bazat pe un document de
consultare care a fost structurat în jurul a nouă întrebări deschise.
Consultarea s-a desfășurat timp de 12 săptămâni și a
fost efectuată pe baza unui chestionar online. În plus, au fost organizate
reuniuni și ședințe separate în cursul procesului, inclusiv
reuniunea din 15 martie 2013 cu părțile interesate.
Cele trei scenarii elaborate în cadrul
evaluării impactului sunt: 1) opțiunea de statu-quo, care
menține cadrele separate pentru distribuirea în școli, dar include
îmbunătățirile aduse de PAC 2020 programelor pentru școli;
2) un scenariu „de ajustare”, care analizează dacă obiectivele
revizuirii ar putea fi îndeplinite în actuala configurație separată,
dar prin măsurile/modificările menite să elimine
discrepanța dintre dimensiunile educative ale schemelor actuale, să
amplifice sinergiile dintre cele două programe, să simplifice și
mai mult și să aducă îmbunătățiri suplimentare
programelor dincolo de PAC 2020; și 3) un scenariu privind un „nou cadru”,
care presupune o modificare considerabilă a politicii sub forma unui cadru
juridic și de finanțare comun pentru distribuirea unui număr
restrâns de produse, completat de orientarea către obiective pe termen
lung, prin consolidarea dimensiunii educative a schemei.
Pe baza evaluărilor cadrelor politicii
actuale și a analizei provocărilor și necesităților
viitoare, evaluarea impactului analizează și compară efectele
acestor trei scenarii alternative de politică în funcție de
potențialul lor de a atinge obiectivele, precum și în ceea ce
privește eficacitatea, eficiența și coerența cu obiectivele
globale:
–
Scenariul de statu-quo, cu un program
consolidat de încurajare a consumului de fructe în școli, ar accentua
și mai mult discrepanțele existente în privința dimensiunii
educative între programul de încurajare a consumului de fructe în școli
și programul de distribuire a laptelui în școli și nu ar crea
avantaje în ceea ce privește eficiența gestionării. Scenariul
respectiv contribuie de asemenea într-o măsură limitată la
furnizarea unei intervenții uniforme și vizibile din partea UE.
Deși este neutru din punct de vedere bugetar, acesta este caracterizat de
o anumită incertitudine bugetară, neexistând nicio limitare a
finanțării programului de distribuire a laptelui în școli. El
menține nivelul ridicat al sarcinii administrative în raport cu
beneficiile (raport scăzut cost-beneficiu), variații puternice ale
eficienței din cauza discrepanțelor mari în ceea ce privește
costurile produselor pentru programul de încurajare a consumului de fructe în
școli și efectul potențial continuu de balast în programul de
distribuire a laptelui în școli. Există îndoieli cu privire la
capacitatea acestei opțiuni de a oferi o reacție adecvată la
unele dintre provocările emergente legate de modelele de consum și de
cererea de produse agricole proaspete. Aceasta a fost considerată ca având
o contribuție limitată la obiectivele orizontale privind o mai
bună legiferare și simplificare, însă prezintă anumite
avantaje datorită potențialului său de a contribui la obiectivele
de sănătate publică de reducere a inegalităților în
materie de sănătate prin intermediul strategiilor naționale
și al direcționării.
–
Pe de altă parte, se estimează că
principalele efecte care decurg din opțiunea de ajustare s-ar produce prin
consolidarea dimensiunii educative a programului de distribuire a laptelui în
școli și prin sinergii între punerea în aplicare a celor două
programe, menținându-se totodată configurația actuală
separată. Aceasta ar oferi o mai bună contribuție la obiectivele
pe termen lung privind creșterea în mod durabil a cererii pentru aceste
produse agricole și formarea unor obiceiuri alimentare mai
sănătoase. Opțiunea menționată prezintă avantaje
în ceea ce privește creșterea sinergiilor, însă acestea sunt
limitate din cauza măsurilor financiare diferite dintre scheme. Sarcina
administrativă mai redusă produce mai multe beneficii, un grad de
complexitate mai redus prin sinergii și proceduri comune.
–
Opțiunea privind un nou cadru deplasează
accentul de pe actuala schemă destinată finanțării
programelor pentru școli către o structură implicând măsuri
care îndeplinesc mai bine obiectivele pe termen lung ale schemelor și
acoperă discrepanțele de concepere existente în prezent între cele
două programe. În plus, aceasta conferă o mai mare flexibilitate
statelor membre pentru a gestiona programul pentru școli și a-și
concentra măsurile în funcție de nevoile prioritare, conferind o
flexibilitate bugetară necesară pentru a lucra cu drepturi financiare
diferite și a răspunde unor situații schimbătoare. În plus,
aceasta este concepută pentru a crea cel mai mare impact al
intervenției în școli cu un buget fix. Ea elimină
incertitudinile legate de bugetul UE, deoarece stabilește o limită
anuală fixă a intervenției în școli, care reflectă
potențialul actual (PAC 2020) de absorbție. Prin intermediul unor
măsuri de finanțare și al unor condiții de participare mai
bune, potențialul existent ar putea fi utilizat cu o mai mare
eficiență.
Pe această bază, evaluarea
impactului concluzionează că scenariul privind „noul cadru” este cel
mai echilibrat prin faptul că reorientează în chip progresiv schema
destinată programelor pentru școli spre obiectivele pe termen lung,
permițându-le să reacționeze mai bine la problemele globale
presupuse de scăderea consumului de fructe și legume și de lapte
de consum și de creșterea cazurilor de obezitate și stabilind o
legătură esențială cu agricultura și cu varietatea
produselor sale.
Simplificarea a fost un aspect important luat
în considerare pe parcursul întregului proces și ar trebui consolidat în
mai multe moduri, dintre care majoritatea vor decurge în special din
simplificarea pe bază de acte ale Comisiei în care anumite cerințe
vor fi fuzionate sau eliminate.
3.           ELEMENTELE JURIDICE ALE
PROPUNERII
Se propune stabilirea unui cadru juridic
și financiar comun pentru distribuirea de fructe și legume și de
lapte copiilor în școli, sprijinit de măsuri educative consolidate
menite să reafirme legătura cu agricultura și cu varietatea
produselor sale, precum și cu aspecte mai vaste, cum ar fi chestiunile de
sănătate publică și de mediu. Noul cadru ar fi neutru din
punct de vedere bugetar și ar funcționa în limitele bugetului
prevăzut în cadrul PAC 2020 pentru programele pentru școli. Structura
noii scheme se bazează în mare măsură pe elementele existente
ale celor două programe, care sunt considerate ca funcționând bine
și ca fiind eficiente.
Propunerea se bazează pe articolul 42
și pe articolul 43 alineatul (2) din tratat. Ea respectă
principiile subsidiarității și proporționalității
conform cărora cadrul de acțiune și principiile de bază
sunt stabilite la nivelul UE, în timp ce statele membre au în continuare
libertatea de a adapta schema în funcție de propriile priorități
și în conformitate cu specificitățile naționale/regionale și
de a-și stabili obiectivele și modalitățile de punere în
aplicare.
Elementele-cheie ale noii propuneri sunt
următoarele:
–
Reorientarea distribuirii: se propune concentrarea
distribuirii de produse în școli pe două „produse principale”: numai
fructe și legume proaspete (inclusiv banane) și lapte de consum al
cărui conținut de grăsime urmează a fi stabilit de
autoritățile naționale din sectorul
sănătății. Această orientare ar fi benefică din
mai multe motive, în special deoarece distribuirea s-ar încadra într-un buget
fix, ar reduce sarcina organizațională pentru școli și ar
corespunde necesității de a contribui la inversarea tendințelor
de scădere a consumului care caracterizează aceste două grupuri
de produse. În plus, aceasta ar fi coerentă cu practica generală,
întrucât fructele și legumele proaspete și laptele de consum sunt
cele mai distribuite produse în cadrul schemelor actuale. Statele membre ar
putea însă include și o mai mare varietate de produse agricole în
cadrul măsurilor educative tematice.
–
Unificarea dispozițiilor financiare și
îmbunătățirea condițiilor de finanțare pentru a
crește eficiența cheltuielilor:
–
Având în vedere diferențele dintre produse
și lanțurile lor de aprovizionare, precum și situația
diferită din statele membre în ceea ce privește consumul, s-ar aloca
statelor membre „pachete financiare” separate pentru fructe și legume
(inclusiv banane) și lapte. Pachetul financiar pentru fructe și
legume este în conformitate cu bugetul PAC 2020 (150 de milioane de euro), iar
pachetul financiar pentru lapte corespunde utilizării preconizate a
fondurilor (80 de milioane de euro). S-ar prevedea un anumit grad de
flexibilitate prin care statele membre ar putea transfera părți
limitate din alocările lor financiare între pachetele financiare pe baza
nevoilor proprii (stabilirea priorităților de intervenție prin
strategii). În cadrul pachetelor financiare respective, s-ar fixa praguri
pentru măsurile de sprijin și pentru alte măsuri eligibile,
precum evaluarea, monitorizarea și comunicarea.
–
Pe baza experienței acumulate până în
prezent, nivelul contribuției din partea UE la prețul produselor ar
fi limitat printr-un ajutor maxim din partea UE pe porție pentru fructe
și legume și pentru lapte, iar nu prin intermediul nivelurilor de
cofinanțare din partea UE așa cum a fost cazul până în prezent
pentru programul de încurajare a consumului de fructe în școli. Acesta ar
fi un element nou pentru fructe și legume, care ar contribui la atenuarea
disparităților enorme dintre prețurile produselor distribuite
și ar implica o simplificare în materie de gestionare. Nivelul
subvenției UE pentru lapte ar fi majorat pentru a reduce efectul de balast
(prin facilitarea distribuirii gratuite sau aproape gratuite) și a
crește raportul cost-beneficiu al distribuirii. Aceste elemente ale
propunerii răspund angajamentului asumat de Comisie[2] în contextul
adoptării Regulamentului (UE) nr. 1370/2013 al Consiliului[3] de a revizui
măsurile de finanțare a schemelor actuale, și anume ajutorul
pentru distribuirea laptelui, precum și cofinanțarea costurilor
implicate de programul de încurajare a consumului de fructe în școli.
Statelor membre li se va permite să continue furnizarea de
contribuții financiare naționale suplimentare sau atragerea de
finanțare privată în scopul de a extinde domeniul de aplicare
și/sau intensitatea intervenției lor în programele pentru școli.
–
Consolidarea dimensiunii educative: măsurile
educative de sprijin ar deveni o cerință și pentru distribuirea
laptelui, eliminând astfel discrepanța dintre schemele actuale. Aceste
măsuri ar avea o dimensiune educativă puternică, cu accent pe
probleme din domeniul agriculturii,
alimentației/sănătății (diete echilibrate) și pe
aspecte de mediu. În plus, acestea ar oferi un instrument esențial pentru
(re)conectarea copiilor cu alimentele, cu producția agricolă și
cu agricultorii. Măsurile educative ar trebui să vizeze
populația școlară și, dacă este posibil, să
implice familia și comunitatea, precum și să abordeze problema
mai vastă a ofertei existente de variante sănătoase de produse
alimentare și de băuturi în școli. Ele sunt utile întrucât
există dovezi că mulți copii cresc fără să
știe de unde provine hrana lor, unde și cum este produsă și
care sunt produsele de sezon. În consecință, statele membre ar putea
alege măsuri educative tematice care ar putea să includă
ocazional și produse agricole, altele decât cele două produse de
bază, cum ar fi, de exemplu, iaurturile, fructele și legumele
prelucrate, mierea, uleiul de măsline și alte produse similare. Lista
tuturor produselor furnizate în cadrul schemei, precum și aspectele lor
nutriționale trebuie să fie aprobate de autoritățile
naționale din domeniul sănătății. Măsurile
educative de sprijin ar trebui să fie legate în mod direct de obiectivele
cu caracter agricol ale schemei și să fie coerente cu obiectivul de
promovare a unei alimentații sănătoase.
4.           IMPLICAȚIILE BUGETARE
Impactul propunerii este neutru din punct de
vedere bugetar față de situația de statu-quo. Pentru
fructe și legume, plafonul bugetar stabilit în prezent în Regulamentul nr.
1308/2013 (150 de milioane de euro pe an școlar) este menținut în
prezenta propunere. Pentru lapte, propunerea include un pachet financiar de 80
de milioane de euro pe an școlar, corespunzător execuției
bugetare preconizate și conform cu sumele totale ale cheltuielilor legate
de piață și ale ajutoarelor directe luate în considerare în
cadrul financiar multianual 2014-2020.
În ceea ce privește repartizarea
cheltuielilor, cel mai mare sprijin se va acorda pentru distribuire și
pentru măsurile educative de sprijin. Alte costuri, precum cele de
evaluare, de monitorizare și de comunicare, vor fi și ele eligibile
într-o mai mică măsură. Plafoanele pentru costurile implicate de
măsurile educative de sprijin și pentru alte costuri aferente se vor
stabili de către Comisie, ținând seama de experiența
acumulată cu programele actuale.
În fișa
financiară legislativă care însoțește propunerea sunt
furnizate detalii referitoare la implicațiile bugetare și financiare.
2014/0014 (COD)
Propunere de
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN
ŞI AL CONSILIULUI
de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013
și a Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 în ceea ce privește
schema de ajutoare pentru aprovizionarea instituțiilor de
învățământ cu fructe și legume, cu banane și cu lapte
PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 42 și
articolul 43 alineatul (2),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectului de act
legislativ către parlamentele naționale,
având în vedere avizul Comitetului Economic
și Social European[4],
având în vedere avizul Comitetului Regiunilor[5],
hotărând în conformitate cu procedura
legislativă ordinară,
întrucât:
(1)       Partea II titlul I capitolul
II secțiunea 1 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului
European și al Consiliului[6]
prevede un program de încurajare a consumului de fructe și legume,
inclusiv banane, în școli și un program de distribuire a laptelui în
școli.
(2)       Experiența
dobândită în aplicarea schemelor actuale, împreună cu concluziile
evaluărilor externe și cu analiza ulterioară a diferitor
opțiuni de politică, duce la concluzia că motivele care au dus
la înființarea celor două programe pentru școli sunt în continuare
valabile. În actualul context de scădere a consumului de fructe și
legume, inclusiv banane, și de produse lactate, amplificată, printre
altele, de tendința modernă către consumul de produse alimentare
cu grad înalt de prelucrare care, în plus, au, de obicei, un adaos mare de
zahăr și sunt bogate în sare și grăsime, ajutorul din
partea Uniunii pentru finanțarea furnizării către copiii din
instituțiile de învățământ a anumitor produse agricole ar
trebui, prin urmare, să continue să existe.
(3)       Din analizarea diferitor
opțiuni de politică reiese că o abordare unitară într-un
cadru juridic și financiar comun este mai adecvată și mai
eficace pentru îndeplinirea obiectivelor specifice urmărite de politica
agricolă comună prin intermediul programelor pentru școli. Acest
lucru ar permite statelor membre să obțină un impact maxim al
distribuirii în limitele unui buget constant și să crească
eficiența gestionării. Cu toate acestea, pentru a ține seama de
diferențele dintre fructe și legume, inclusiv banane, și
produsele lactate și lanțurile lor de aprovizionare, anumite
elemente, precum pachetele financiare respective, ar trebui să
rămână separate. Ținând seama de experiența acumulată
cu schemele actuale, participarea la schemă ar trebui să fie în
continuare voluntară pentru statele membre. Luând în considerare diferitele
situații de consum din statele membre, ar trebui să se ofere statelor
membre participante posibilitatea de a alege dacă doresc să
distribuie toate sau doar unul dintre produsele eligibile pentru a le furniza
copiilor din instituțiile de învățământ.
(4)       S-a identificat o
tendință de scădere a consumului în special de fructe și
legume proaspete, inclusiv banane, și de lapte de consum. Prin urmare,
este oportună concentrarea pe aceste produse a distribuirii din cadrul
programelor pentru școli. La rândul său, acest lucru ar contribui
și la reducerea sarcinii organizaționale pentru școli, ar
crește impactul distribuirii în cadrul unui buget limitat și ar fi în
conformitate cu practica actuală, dat fiind faptul că aceste produse
sunt cel mai frecvent distribuite.
(5)       Sunt necesare măsuri
educative care să sprijine distribuirea în scopul de a eficientiza schema
pentru ca aceasta să își realizeze obiectivele pe termen scurt
și lung de creștere a consumului de produse agricole selectate și
de formare a unei alimentații mai sănătoase. Având în vedere
importanța lor, măsurile respective ar trebui să sprijine atât
distribuirea de fructe și legume, inclusiv banane, cât și
distribuirea de lapte. Ele ar trebui să fie eligibile pentru ajutoare din
partea Uniunii. Întrucât măsurile de sprijin reprezintă un instrument
esențial pentru restabilirea unei legături între copii, pe de o
parte, și agricultură și diferitele produse agricole, pe de
altă parte, precum și pentru îndeplinirea obiectivelor urmărite
de schemă, statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a
include o varietate mai largă de produse agricole în măsurile lor
tematice. Cu toate acestea, pentru a se promova obiceiuri alimentare
sănătoase, autoritățile naționale din domeniul
sănătății ar trebui să fie implicate în acest proces
și să aprobe lista acestor produse, precum și cele două
grupuri de produse eligibile pentru distribuire și să decidă
asupra aspectelor lor nutriționale.
(6)       Pentru a asigura o bună
gestiune financiară, ar trebui prevăzut un plafon fix al ajutorului
din partea Uniunii pentru distribuirea de fructe și legume, inclusiv
banane, și de lapte, pentru măsurile educative de sprijin și
pentru costurile aferente. Acest plafon ar trebui să reflecte
situația actuală. Ținând seama de experiența dobândită
și pentru a simplifica gestionarea, modelele de finanțare ar trebui
să fie apropiate și să se bazeze pe o abordare unică în
ceea ce privește nivelul finanțării din partea Uniunii. Prin
urmare, este oportun ca nivelul ajutorului din partea Uniunii pentru
prețul produselor să fie limitat printr-un ajutor maxim din partea
Uniunii pe porție atât pentru fructe și legume, inclusiv banane, cât
și pentru lapte, și să se elimine principiul
cofinanțării obligatorii pentru fructe și legume, inclusiv
banane. Având în vedere volatilitatea prețurilor produselor în cauză,
ar trebui să se delege Comisiei competența de a adopta anumite acte
privind măsurile de stabilire a nivelurilor ajutorului din partea Uniunii
pentru prețul unei porții de produse și de stabilire a
definiției unei porții.
(7)       Pentru a se asigura
utilizarea eficientă și direcționată a fondurilor Uniunii,
ar trebui să se delege Comisiei competența de a adopta anumite acte
privind măsurile de fixare a repartizărilor indicative ale ajutorului
acordat de Uniune fiecărui stat membru și metodele de realocare a
ajutorului între statele membre pe baza cererilor de ajutoare primite.
Repartizările indicative ar trebui fixate separat pentru fructe și
legume, inclusiv banane, și pentru lapte, în conformitate cu abordarea
voluntară a distribuirii. Principiul de bază al alocării pentru
fructe și legume, inclusiv banane, ar trebui să reflecte
alocările actuale efectuate de statele membre, pe baza criteriilor
obiective bazate pe numărul de copii din grupa de vârstă cuprinsă
între șase și zece ani ca proporție din populație, luând în
considerare și stadiul de dezvoltare a regiunilor în cauză. Pentru a
permite statelor membre să mențină scara programelor lor actuale
și pentru a încuraja alte state membre să adopte programul de
distribuire a laptelui, este oportun să se utilizeze combinarea a
două principii de bază ale alocării fondurilor pentru lapte,
și anume utilizarea anterioară a fondurilor de către statele
membre în cadrul programului de distribuire a laptelui în școli și
criteriile obiective bazate pe numărul de copii din grupa de vârstă
cuprinsă între șase și zece ani utilizat pentru fructe și
legume, inclusiv banane, ca proporție din populație. Pentru a se
identifica proporția corectă dintre aceste două principii de
bază, ar trebui să se delege Comisiei competența de a adopta
anumite acte privind adoptarea unor norme suplimentare referitoare la
echilibrul dintre cele două criterii. În plus, având în vedere
modificările periodice ale situației demografice sau a dezvoltării
regiunilor din statele membre, ar trebui să se delege Comisiei
competența de a adopta anumite acte privind evaluarea, o dată la trei
ani, a caracterului încă actual al alocărilor statelor membre
realizate pe baza criteriilor respective.
(8)       Pentru a permite statelor
membre cu o dimensiune demografică limitată să pună în
aplicare o schemă rentabilă, ar trebui să se delege Comisiei
competența de a adopta anumite acte privind stabilirea sumei minime a
ajutorului Uniunii pe care au dreptul să îl primească statele membre
pentru fructe și legume, inclusiv banane, și pentru lapte.
(9)       În scopul unei bune
administrări și gestiuni financiare, statele membre care doresc
să participe la distribuirea de fructe și legume, inclusiv banane,
și/sau de lapte ar trebui să depună în fiecare an o cerere
pentru ajutor din partea Uniunii. În vederea simplificării procedurilor
și a gestionării, această cerere ar trebui să fie
întocmită pe baza unor cereri de ajutor separate. Ca urmare a
solicitărilor statelor membre, Comisia ar trebui să decidă
asupra alocărilor definitive pentru fructe și legume, inclusiv
banane, și pentru lapte în limita creditelor disponibile în buget și
după luarea în considerare a transferurilor limitate între alocările
lor, ceea ce încurajează stabilirea priorităților de distribuire
în funcție de nevoile nutriționale. Ar trebui să se delege
Comisiei competența de a adopta anumite acte privind măsurile de
stabilire a condițiilor și a limitelor referitoare la aceste
transferuri.
(10)     Strategia națională ar
trebui considerată o condiție pentru participarea statului membru la
schemă și un document strategic multianual, care stabilește
obiective ce trebuie atinse de statele membre, precum și
prioritățile acestora. Statele membre ar trebui să aibă
posibilitatea de a le actualiza în mod regulat, în special în lumina
evaluărilor și a reevaluărilor priorităților sau ale
obiectivelor.
(11)     Pentru a asigura vizibilitatea
schemei, statele membre ar trebui să explice în strategia proprie cum vor
garanta valoarea adăugată a programului lor, în special dacă
produsele finanțate în cadrul schemei Uniunii sunt consumate în
același timp cu alte mese oferite copiilor în cadrul unei instituții
de învățământ. Pentru a se asigura că se atinge scopul
educativ al schemei Uniunii și că aceasta este eficace, ar trebui
să se delege Comisiei competența de a adopta anumite acte privind
normele referitoare la distribuirea produselor finanțate în cadrul schemei
Uniunii în raport cu furnizarea altor mese în instituțiile de
învățământ și cu prepararea acestora.
(12)     Pentru a garanta că
prețul produselor furnizate copiilor în cadrul schemei reflectă pe
deplin suma ajutorului acordat, precum și că produsele
subvenționate nu sunt deviate de la utilizarea prevăzută, ar
trebui să se delege Comisiei competența de a adopta anumite acte
privind stabilirea unei monitorizări a prețurilor în cadrul schemei.
(13)     Având în vedere că
principiul cofinanțării este eliminat pentru distribuirea de fructe
și legume, este necesar să se modifice dispozițiile corespunzătoare
din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013[7].
(14)     Regulamentele (UE) nr.
1308/2013 și (UE) nr. 1306/2013 ar trebui modificate în
consecință. Pentru a ține seama de periodicitatea anului
școlar, noile norme ar trebui, prin urmare, să se aplice începând cu
1 august 20XX,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Modificarea Regulamentului (UE)
nr. 1308/2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor
produselor agricole
Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 se
modifică după cum urmează:
(1)        Titlul secțiunii 1 din
capitolul II din titlul I din partea II se înlocuiește cu următorul
text:
„AJUTOR PENTRU APROVIZIONAREA CU PRODUSE AGRICOLE
A INSTITUȚIILOR DE ÎNVĂȚĂMÂNT”
(2)           titlul „Subsecțiunea 1”
și titlul „Programul de încurajare a consumului de fructe și legume
în școli” se elimină;
(3)          Articolul 23 se înlocuiește cu
următorul text:
„Articolul 23
Ajutor pentru aprovizionarea cu fructe
și legume, cu banane și lapte, pentru măsurile educative de
sprijin și pentru costurile aferente
1.      Ajutoarele din partea Uniunii se
acordă pentru copiii din instituțiile de învățământ
menționate la articolul 22:
(a)     pentru aprovizionarea cu fructe, legume,
banane și lapte;
(b)     pentru măsurile educative de
sprijin, precum și
(c)     pentru acoperirea anumitor costuri legate
de logistică, distribuție, echipamente, publicitate, monitorizare
și evaluare.
2.      Statele membre care doresc să
participe la schema de ajutoare stabilită la alineatul (1) («programul
pentru școli») pot distribui fie fructe și legume, inclusiv banane,
fie lapte care se încadrează la codul NC 0401, fie și una și
alta.
3.      Ca o condiție a participării
lor la acest program pentru școli, statele membre întocmesc, înainte de
participarea lor la programul pentru școli și, ulterior, din
șase în șase ani, la nivel național sau regional, o strategie
pentru punerea în aplicare a programului. Strategia poate fi modificată de
un stat membru, în special în lumina monitorizării și a
evaluării. Strategia include cel puțin identificarea nevoilor care
trebuie satisfăcute, clasificarea necesităților în funcție
de priorități, populația-țintă, rezultatele
preconizate și obiectivele cuantificate care trebuie atinse în raport cu
situația inițială și stabilește cele mai adecvate
instrumente și acțiuni pentru realizarea obiectivelor respective.
4.      Pentru eficientizarea programului pentru
școli, statele membre prevăd de asemenea măsurile educative de
sprijin, care pot include măsuri și activități care
vizează conectarea copiilor cu agricultura și cu o mai mare varietate
de produse agricole, educarea cu privire la aspecte conexe, cum ar fi
obiceiurile alimentare sănătoase, lupta împotriva risipei de
alimente, lanțurile alimentare locale sau agricultura ecologică.
5.      Cu ocazia elaborării strategiilor
lor, statele membre stabilesc o listă a produselor agricole, în plus
față de fructe și legume, banane și lapte, care pot fi
incluse ocazional în măsurile educative de sprijin.
6.      Statele membre trebuie să
aleagă produsele care urmează să facă obiectul distribuirii
sau urmează să fie incluse în măsurile educative de sprijin pe
baza unor criterii obiective, care pot include considerente de
sănătate și de mediu, caracterul sezonier, soiul sau
disponibilitatea produselor locale, acordând prioritate, pe cât posibil,
produselor originare din Uniune, în special achizițiilor locale,
produselor ecologice, lanțurilor de aprovizionare scurte sau beneficiilor
pentru mediu.
7.      În scopul promovării unor obiceiuri
alimentare sănătoase, statele membre asigură faptul că
autoritățile lor competente din sectorul sănătății
aprobă lista tuturor produselor furnizate în cadrul programului pentru
școli și decid cu privire la aspectele nutriționale ale acestora.”
(4)          Se introduce articolul 23a:
„Articolul 23 a
Dispoziții
financiare
1.      Ajutorul din cadrul programului pentru
școli alocat pentru distribuirea de produse, pentru măsurile
educative de sprijin și pentru costurile aferente menționate la
articolul 23 alineatul (1), fără a aduce atingere
dispozițiilor de la alineatul (4), nu trebuie să
depășească:
(a)     pentru fructe și legume și
pentru banane: 150 de milioane de euro pe an școlar;
(b)     pentru lapte: 80 de milioane de euro pe
an școlar.
Comisia este împuternicită, în conformitate
cu articolul 227, să adopte acte delegate prin care să se
stabilească nivelul ajutorului din partea Uniunii care poate fi
plătit pentru prețul porției de fructe și legume, inclusiv
banane, și de lapte distribuit și prin care să se
stabilească definiția unei porții. Comisia este, de asemenea,
împuternicită, în conformitate cu articolul 227, să adopte acte
delegate prin care să se fixeze o sumă minimă și o
sumă maximă pentru finanțarea măsurilor educative de
sprijin din alocările anuale definitive ale statelor membre.
2.      Ajutorul menționat la alineatul (1)
se alocă fiecărui stat membru, ținând seama de următoarele
elemente:
(a)     pentru fructe și legume, inclusiv
banane: criteriile obiective bazate pe:
(i)       numărul de copii cu vârsta
cuprinsă între șase și zece ani ca proporție din
populație,
(ii)     gradul de dezvoltare a regiunilor
dintr-un stat membru astfel încât să se asigure un ajutor mai mare pentru
regiunile mai puțin dezvoltate în sensul articolului 3
alineatul (5) din prezentul regulament, pentru regiunile ultraperiferice
enumerate la articolul 349 din tratat și pentru insulele mici din
Marea Egee în sensul articolului 1 alineatul (2) din Regulamentul
(UE) nr. 229/2013 și
(b)     pentru lapte: utilizarea anterioară
a fondurilor în cadrul programelor anterioare pentru furnizarea de lapte
și produse lactate către copii, precum și criteriile obiective
bazate pe proporția copiilor cu vârste cuprinse între șase și
zece ani în aceste programe.
Comisia evaluează cel puțin o dată
la trei ani dacă repartizările indicative pentru fructe și
legume, inclusiv banane, și pentru lapte continuă să respecte
criteriile obiective menționate la prezentul alineat.
3.      Statele membre depun în fiecare an o
cerere pentru participarea la programul pentru școli, prezentând o cerere
de ajutoare din partea Uniunii pentru fiecare produs pe care doresc să îl
distribuie, astfel cum se menționează la articolul 23
alineatul (1) litera (a).
4.      Fără a depăși
plafonul global de 230 de milioane de euro rezultat din sumele menționate
la literele (a) și (b) de la alineatul (1), statele membre pot transfera
până la 15 % din repartizările lor indicative pentru fructe
și legume, inclusiv banane, sau pentru lapte către celălalt
sector, în condiții care urmează să fie stabilite de Comisie
prin intermediul unor acte delegate adoptate în conformitate cu
articolul 227.
5.      Programul pentru școli nu aduce
atingere altor programe naționale separate pentru școli care sunt
compatibile cu dreptul Uniunii.
6.      Statele membre pot acorda, pe lângă
ajutoarele din partea Uniunii, un ajutor național, în conformitate cu
articolul 217.
7.      Uniunea poate finanța, de asemenea,
în temeiul articolului 6 din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013,
măsuri de informare, monitorizare și evaluare legate de programul
pentru școli, inclusiv măsuri de sensibilizare a publicului cu
privire la acest program și măsuri conexe privind crearea de rețele
la nivelul acestuia.
8.      Statele membre care participă la
programul pentru școli aduc la cunoștința publicului, în
locurile în care sunt distribuite produsele alimentare, implicarea lor în
program și faptul că acesta este subvenționat de Uniune. Statele
membre garantează valoarea adăugată și vizibilitatea
programului Uniunii pentru școli în raport cu furnizarea altor mese
oferite în instituțiile de învățământ.”
(5)          Articolele 24 și 25 se
înlocuiesc cu următorul text:
„Articolul 24
Competențe delegate
1. Pentru a promova obiceiurile alimentare sănătoase
în rândul copiilor și pentru a se asigura că ajutorul acordat în
cadrul programului pentru școli îi vizează pe copiii din
grupul-țintă menționat la articolul 22, Comisia este
împuternicită să adopte, în conformitate cu articolul 227, acte
delegate prin care se stabilesc norme referitoare la:
(a)     criteriile suplimentare referitoare la
direcționarea ajutorului de către statele membre;
(b)     aprobarea și selectarea
solicitanților ajutorului de către statele membre;
(c)     elaborarea de strategii naționale
sau regionale și de măsuri educative de sprijin.
2.      Pentru a asigura utilizarea
eficientă și direcționată a fondurilor europene, Comisia
este împuternicită să adopte, în conformitate articolul 227, acte
delegate privind:
(a)     repartizarea indicativă  a ajutorului
între statele membre pentru fructe și legume, inclusiv banane, și
pentru lapte și, dacă este cazul, revizuirea acesteia în urma
evaluării menționate la articolul 23a alineatul (2) al
doilea paragraf, sumele minime ale ajutorului din partea Uniunii pentru fiecare
stat membru, metoda de realocare a ajutorului alocat între statele membre pe
baza cererilor de ajutor primite, precum și normele suplimentare privind
modul în care sunt luate în considerare criteriile menționate la articolul 23a
alineatul (2) primul paragraf la alocarea fondurilor,
(b)     condițiile privind transferurile
dintre alocările pentru fructe și legume, inclusiv banane, și
lapte;
(c)     costurile și/sau măsurile care
sunt eligibile pentru ajutor din partea Uniunii și posibilitatea de a fixa
sume minime și sume maxime pentru costuri specifice;
(d)     obligația statelor membre de a
monitoriza și evalua eficacitatea propriului program pentru școli.
3.      Pentru a spori gradul de sensibilizare cu
privire la programul pentru școli, Comisia este împuternicită să
adopte, în conformitate cu articolul 227, acte delegate care să
impună statelor membre ce desfășoară un program pentru
școli să aducă la cunoștința publicului caracterul de
subvenționare al ajutorului din partea Uniunii.
4.      Pentru a garanta valoarea
adăugată și vizibilitatea schemei Uniunii, Comisia este
împuternicită, în conformitate cu articolul 227, să adopte acte
delegate prin care se stabilesc norme referitoare la distribuirea de produse în
raport cu furnizarea altor mese în instituțiile de
învățământ.
5.      Ținând seama de necesitatea de a se
asigura că ajutorul se reflectă în prețul la care produsele sunt
disponibile în cadrul programului pentru școli, Comisia poate adopta, în
conformitate cu articolul 227, prin intermediul unor acte delegate, norme
privind înființarea unui sistem de monitorizare a prețurilor în
cadrul schemei.
Articolul 25
Competențe de executare în
conformitate cu procedura de examinare
Comisia poate adopta, prin intermediul unor acte
de punere în aplicare, măsurile necesare pentru aplicarea prezentei
secțiuni, inclusiv:
(a)     alocarea definitivă a ajutorului
pentru fructe și legume, inclusiv banane, și/sau pentru lapte între
statele membre participante, în limitele stabilite la articolul 23a alineatul
(1), ținând seama de transferurile menționate la articolul 23a
alineatul (4);
(b)     informațiile care urmează
să fie incluse în strategiile statelor membre;
(c)     cererile de ajutor și
plățile;
(d)     metodele de promovare a programului
pentru școli și măsurile de constituire a unor rețele la
nivelul acestuia;
(e)     prezentarea, formatul și
conținutul rapoartelor de evaluare și de monitorizare realizate de
statele membre care participă la programul pentru școli;
(f)      gestionarea monitorizării
prețurilor.”
(6)          Se elimină subsecțiunea 2.
(7)          Articolul 217 se înlocuiește cu
următorul text:
„Articolul 217
Plăți naționale pentru
distribuirea de produse către copii
Pe lângă ajutorul din partea Uniunii
prevăzut la articolul 23, statele membre pot efectua plăți
naționale pentru furnizarea produselor către copiii din
instituțiile de învățământ sau pentru costurile aferente,
menționate la articolul 23 alineatul (1) litera (c).
Statele membre pot finanța plățile
respective prin intermediul unei taxe în sectorul respectiv sau prin orice
altă contribuție din sectorul privat.
Pe lângă ajutorul din partea Uniunii
prevăzut la articolul 23, statele membre pot efectua plăți
naționale pentru finanțarea măsurilor educative de sprijin,
astfel cum se menționează la articolul 23 alineatul (4).”
(8)          Anexa V se elimină.
Articolul 2
Modificarea Regulamentului (UE)
nr. 1306/2013
La articolul 4 alineatul (1) din
Regulamentul (UE) nr. 1306/2013, litera (d) se înlocuiește cu
următorul text:
„(d)   contribuția financiară a Uniunii
la măsurile privind bolile animalelor și pierderea încrederii
consumatorilor, astfel cum sunt menționate la articolul 220 din
Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.”
Articolul 3
Intrare în vigoare și aplicare
Prezentul regulament intră în vigoare în
a […] zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament se aplică de la data
de 1 august anul X.
Prezentul regulament este obligatoriu
în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles,
Pentru Parlamentul European                       Pentru
Consiliu
Președintele                                                  Președintele
FIȘĂ FINANCIARĂ
LEGISLATIVĂ
1.           CADRUL
PROPUNERII/INIȚIATIVEI
              1.1.    Denumirea propunerii/inițiativei
              1.2.    Domeniul (domeniile) de politică în cauză
în structura ABM/ABB
              1.3.    Tipul propunerii/inițiativei
              1.4.    Obiectiv(e)
              1.5.    Motivele propunerii/inițiativei
              1.6.    Durata și impactul financiar
              1.7.    Modul (modurile) de gestiune preconizat(e)
2.           MĂSURI DE GESTIONARE
              2.1.    Dispoziții în materie de monitorizare și
de raportare
              2.2.    Sistemul de gestiune și de control
              2.3.    Măsuri de prevenire a fraudelor și a
neregulilor
3.           IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT
AL PROPUNERII/INIȚIATIVEI
              3.1.    Rubrica (rubricile) din cadrul financiar multianual
și linia (liniile) bugetară (bugetare) de cheltuieli afectată
(afectate)
              3.2.    Impactul estimat asupra cheltuielilor
              3.2.1. Sinteza impactului
estimat asupra cheltuielilor
              3.2.2. Impactul estimat
asupra creditelor operaționale
              3.2.3. Impactul estimat
asupra creditelor cu caracter administrativ
              3.2.4. Compatibilitatea cu
actualul cadru financiar multianual
              3.2.5. Contribuția
terților
              3.3.    Impactul estimat asupra veniturilor
FIȘĂ
FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ
1.           CADRUL
PROPUNERII/INIȚIATIVEI
1.1.        Denumirea
propunerii/inițiativei
Regulament
al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului
(UE) nr. 1308/2013 și a Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 în
ceea ce privește schema de ajutoare pentru aprovizionarea
instituțiilor de învățământ cu fructe și legume, cu
banane și cu lapte
Regulament
al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1370/2013 privind
măsuri pentru stabilirea anumitor ajutoare și restituții în
legătură cu organizarea comună a piețelor produselor
agricole
1.2.        Domeniul (domeniile) de
politică în cauză în structura ABM/ABB[8]

1.3.        Tipul propunerii/inițiativei

¨Propunerea/inițiativa se referă la o
acțiune nouă
¨Propunerea/inițiativa se referă la o
acțiune nouă ca urmare a unui proiect-pilot/a unei acțiuni
pregătitoare[9]

¨ Propunerea/inițiativa
se referă la prelungirea
unei acțiuni existente
X Propunerea/inițiativa
se referă la o
acțiune reorientată către o acțiune nouă
1.4.        Obiectiv(e)
1.4.1.     Obiectiv(e) strategic(e)
multianual(e) al(e) Comisiei vizat(e) de propunere/inițiativă
Propunerea
vizează creșterea în mod durabil a proporției de fructe și
legume și de produse lactate din alimentația copiilor, contribuind
astfel la obiectivele politicii agricole comune (PAC) de stabilizare a
piețelor și de asigurare a cererii pe termen lung. Aceasta
urmărește totodată să contribuie la obiectivele mai ample
de sănătate publică de reducere a excesului de greutate și
a obezității, precum și a bolilor legate de alimentație
prin formarea unor obiceiuri alimentare sănătoase și durabile.
1.4.2.     Obiectiv(e) specific(e)
și activitatea (activitățile) ABM/ABB în cauză
Obiectiv
specific: de a îmbunătăți accesul la alimente al grupurilor
sociale sensibile
Activitatea
(activitățile) ABM/ABB în cauză: 05 02. „Intervenții pe
piețele agricole”
1.4.3.     Rezultatul (rezultatele)
și impactul preconizate
Se preconizează că propunerea va modifica
atitudinile, cunoștințele și preferințele tinerilor
cetățeni față de alimente și sursa acestora, precum
și percepțiilor acestora asupra agriculturii și a produselor
sale.
Se preconizează, de asemenea, că va crește
rentabilitatea distribuirii de produse printr-o mai bună direcționare
a ajutorului acordat de UE.
În plus, acest lucru ar determina creșterea
părții din buget cheltuite pe măsuri de însoțire,
îmbunătățind astfel impactul acestora asupra consumului
grupului-țintă și eliminând discrepanța dintre dimensiunile
educative ale programului de încurajare a consumului de fructe în școli
și ale programului de distribuire a laptelui în școli.
În fine, aceasta ar duce în același timp la crearea
unui cadru comun pentru fiecare stat membru și la o mai mare vizibilitate
a intervenției UE.
1.4.4.     Indicatori de rezultat și
de impact
Au fost stabilite trei niveluri de indicatori cu privire la
obiective:
Indicatori de impact:
-     Modificarea consumului direct și indirect
de fructe și legume proaspete de către copii după 5 ani de
intervenție
-     Modificarea consumului direct și indirect
de lapte de consum de către copii după 5 ani de intervenție
-     Îmbunătățirea generală a
calității alimentației
Principalii indicatori de rezultate:
-     Procentul din bugetul disponibil cheltuit pe
măsuri de însoțire
-     Procentul din măsurile de sprijin puse în
aplicare legat de agricultură și de produsele agricole
-     Nivelul de eficiență al
cheltuielilor pentru promovarea consumului de produse agricole în școli
Principalii indicatori de realizare:
-     Numărul de măsuri de însoțire
puse în aplicare în statele membre (SM)
-     Numărul de copii implicați în
măsurile de însoțire și proporția din totalitatea
participanților
-     Numărul de măsuri de însoțire
legate de agricultură adoptate de statele membre
-     Costul pe porție
-     Numărul de state membre, școli
și copii care participă
-     Volumele de produse distribuite în școli
(numărul de porții de fructe și legume și de lapte)
1.5.        Motivele
propunerii/inițiativei
1.5.1.     Cerință
(cerințe) de îndeplinit pe termen scurt sau lung
Necesitățile
care stau la baza propunerii sunt necesitatea de a crește în mod durabil
consumul de fructe și legume și de lapte în rândul copiilor și
necesitatea de a le forma obiceiuri alimentare sănătoase.
Schemele
din cadrul PAC pentru finanțarea programelor pentru școli, astfel cum
sunt puse în aplicare în prezent, au anumite deficiențe în modul de
concepere și de funcționare care trebuie soluționate, acestea
limitându-le potențialul de a atinge obiectivele de promovare a consumului
de produse agricole (obiectiv de piață) și a unei
alimentații sănătoase în rândul elevilor (obiectiv în materie de
sănătate).
Problemele
identificate se referă la discrepanța dintre modul de concepere a
schemelor și obiectivele acestora (instrumente educative diferite în
cadrul celor două programe), la lipsa coordonării și a
coerenței dintre cele două programe și la deficiențele care
limitează impactul imediat al cheltuielilor (sarcină administrativă
și organizațională ridicată pentru ambele programe,
subutilizarea de 30 % din buget din cadrul programului pentru încurajarea
consumului de fructe în școli, posibilul efect de balast și raportul
scăzut cost-beneficiu din cadrul programului de distribuire a laptelui în
școli).
Factorii
sunt legați în principal de disfuncționalitățile de
reglementare, de cadrele financiare diferite, de punerea în aplicare
diferită în statele membre și de unii factori externi.
1.5.2.     Valoarea adăugată a
implicării UE
Acțiunea
la nivelul UE asigură finanțarea necesară pentru inițiative
în întreaga UE și surse suplimentare de finanțare, care permit
statelor membre să extindă domeniul de aplicare al acțiunilor
lor și să le sporească eficacitatea. Dacă statele membre ar
trebui să se bazeze exclusiv pe propriile resurse financiare, cele mai
multe dintre ele nu ar fi în măsură să implementeze
inițiative ambițioase. Acțiunea contribuie, de asemenea, la o
mai mare credibilitate a schemelor în statele membre, la
îmbunătățirea imaginii UE și la creșterea gradului de
sensibilizare cu privire la UE. Un cadru UE are o valoare adăugată
prin aceea că facilitează transparența, transferul și
schimbul permanent de cunoștințe și experiență.
1.5.3.     Învățăminte
desprinse din experiențe anterioare similare
În
prezent, există două programe finanțate de UE de distribuire a
produselor în școli ce țin de competența politicii agricole
comune a UE (PAC), care vizează în mod specific copiii din cadrul
școlar, și anume programul de distribuire a laptelui în școli
și programul de încurajare a consumului de fructe în școli. Ambele
programe au un obiectiv comun de a crește în mod durabil proporția
acestor produse din alimentația copiilor într-un stadiu precoce în care li
se formează obiceiurile alimentare, contribuind astfel la îndeplinirea
obiectivelor PAC, în special stabilizarea piețelor și asigurarea
cererii pe termen lung. În plus, programele sunt coerente cu obiectivele mai
ample în materie de sănătate publică, întrucât acestea
contribuie la formarea obiceiurilor alimentare sănătoase durabile.
Cu
toate acestea, în ciuda integrării pozitive în școli și a
recunoașterii potențialului lor, concluziile trase din diferite
rapoarte — în special evaluările externe ale programului de încurajare a
consumului de fructe în școli și ale programului de distribuire a
laptelui în școli, inițiate de Comisie, și raportul special nr.
10/2011 al Curții Europene de Conturi — și din experiența
acumulată după ani de punere în aplicare au identificat necesitatea
de a aduce îmbunătățiri suplimentare celor două programe
pentru a spori eficiența și eficacitatea gestionării acestora.
Recentul acord privind reforma PAC a abordat deja, la rândul său, unele
dintre problemele identificate.
1.5.4.     Compatibilitatea și
posibila sinergie cu alte instrumente corespunzătoare
Ținând
seama în mod corespunzător de particularitățile sectoriale,
propunerea este compatibilă cu promovarea produselor agricole. De
asemenea, aceasta este coerentă cu obiectivele în materie de
sănătate publică (controlul greutății,
inegalitățile în materie de sănătate) și simplificare
și cu principiile și obiectivele astfel cum au fost formulate în
Strategia Europa 2020.
1.6.        Durata și impactul
financiar
¨ Propunere/inițiativă pe durată
determinată
–
¨Propunere/inițiativă în vigoare din [ZZ/LL]AAAA până la
[ZZ/LL]AAAA
–
¨Impact financiar din AAAA până în AAAA
X Propunere/inițiativă
pe durată nedeterminată
–
punere în aplicare cu o perioadă de
creștere în intensitate din AAAA până în AAAA,
–
urmată de o perioadă de funcționare
în regim de croazieră.
1.7.        Modul (modurile) de gestiune
preconizat(e)[10]
¨ Gestiune directă asigurată de către Comisie
–
¨prin intermediul serviciilor sale, inclusiv al personalului din
delegațiile Uniunii;
–
¨prin intermediul agențiilor executive;
X Gestiune
partajată cu statele membre
¨Gestiune indirectă, cu delegarea
sarcinilor de execuție:
–
¨ țărilor terțe sau organismelor pe care le-au desemnat
acestea;
–
¨ organizațiilor internaționale și agențiilor
acestora (a se preciza);
–
¨BEI și Fondului european de investiții;
–
¨ organismelor menționate la articolele 208 și 209 din
Regulamentul financiar;
–
¨ organismelor de drept public;
–
¨ organismelor de drept privat cu misiune de serviciu public, cu
condiția să prezinte garanții financiare adecvate;
–
¨ organismelor de drept privat dintr-un stat membru care sunt
responsabile cu punerea în aplicare a unui parteneriat public-privat și
care prezintă garanții financiare adecvate;
–
¨ persoanelor cărora li se încredințează executarea unor
acțiuni specifice în cadrul PESC, în temeiul titlului V din TUE,
identificate în actul de bază relevant.
2.           MĂSURI DE GESTIONARE
2.1.        Dispoziții în materie de
monitorizare și de raportare
În
noua schemă, monitorizarea și evaluarea sunt incluse în costurile
eligibile pentru ajutoare din partea UE datorită importanței pe care
o prezintă pentru o bună gestiune și evaluare a
eficacității/eficienței acestora în ceea ce privește
îndeplinirea obiectivelor identificate. Legătura cu o strategie
națională/regională multianuală (pe șase ani) este
și ea stabilită.
Monitorizarea
va fi efectuată pe baza analizei rapoartelor anuale ale statelor membre
care conțin informații privind bugetul utilizat, numărul
școlilor/copiilor participanți și proporția din
numărul total al școlilor/copiilor a grupului-țintă,
frecvența, durata și ora distribuirii, precum și sistemul de
distribuire, greutatea medie și prețul pe porție, consumul mediu
pe copil și cantitățile totale distribuite. În plus,
măsurile de însoțire vor fi și ele monitorizate în ceea ce
privește metodele utilizate și costul acestora, frecvența,
școlile/copiii participanți, implicarea părților
interesate, produsele distribuite.
Procesul
de evaluare va consta în rapoarte de evaluare întocmite de SM după cinci
ani de punere în aplicare a schemei pentru a măsura efectele pe termen
mediu, urmate de o evaluare externă amplă la nivelul UE
realizată la un an după evaluările realizate de SM, cu scopul de
a evalua punerea în aplicare a schemei la nivel de stat membru și la
nivelul UE și de a evalua eficacitatea generală, eficiența,
coerența și relevanța în conformitate cu standardele și
orientările Comisiei în materie de evaluare. În plus, s-ar putea avea în
vedere un studiu extern privind indicatorii de impact pe termen lung.
Evaluările
externe ale programului de încurajare a consumului de fructe în școli
și ale programului de distribuire a laptelui în școli și
raportul special nr. 10/2011 al Curții de Conturi privind aceste programe
au fost luate în considerare în mod clar și corespunzător pentru
conceperea proceselor de monitorizare și evaluare referitoare la noua
schemă.
2.2.        Sistemul de gestiune și
de control
2.2.1.     Riscul (riscurile)
identificat(e)
Riscul
general care poate fi identificat se referă la eficacitatea schemei,
și anume dacă ajutorul UE ajunge la beneficiarii finali ai schemei
și contribuie în mod eficace la atingerea obiectivelor acesteia.
Pe
baza experienței acumulate până în prezent din programul de
încurajare a consumului de fructe în școli, ar trebui să se acorde o
atenție specială selectării solicitanților ajutorului
și procedurilor de achiziții publice utilizate pentru atribuirea
contractelor de distribuire, publicitate, monitorizare și evaluare.
Dispozițiile de control vizează, de asemenea, implementarea
respectivelor contracte. Achizițiile publice reprezintă o posibilă
problemă pentru programul pentru școli.
Pentru
alte riscuri, cum ar fi posibilul efect de balast și costul excesiv al
produselor distribuite sau marja pentru furnizori, pot fi prevăzute
dispoziții (de exemplu, privind nivelul ajutorului din partea UE pe
porție).
În
ceea ce privește măsurile de însoțire, ar putea exista un risc
de suprapunere cu măsurile educative prevăzute în școli și
cu promovarea produselor agricole. Pentru a evita acest lucru, definirea
măsurilor în cauză va implica un grup de experți
științifici al UE, iar legătura acestora cu obiectivele noii
scheme va fi precizată în mod clar. Dispozițiile de control legate de
măsurile de însoțire vizează autenticitatea  cheltuielilor în
general, furnizând asigurări și în cazul în care aceste măsuri
sunt externalizate.
2.2.2.     Informații privind
sistemul de control intern instituit
Agențiile
de plăți și organismele de control delegate la nivelul statelor
membre constituie sistemul de control.
Rapoartele
anuale ale SM referitoare la controale și la verificări, bazate pe
cele aflate deja în uz pentru programul actual de încurajare a consumului de
fructe în școli și pentru programul actual de distribuire a laptelui
în școli, vor fi necesare pentru a furniza detalii privind gestionarea
administrativă și verificările la fața locului aplicate.
În
plus, sistemul intern de gestiune și control va face uz de rapoartele de
monitorizare și evaluare ale statelor membre și de evaluarea
realizată la nivelul întregii UE. În fine, grupul de experți
științifici al UE va oferi SM și Comisiei consultanță
cu privire la punerea în aplicare, monitorizare și evaluare.
2.2.3.     Estimarea costurilor și a
beneficiilor controalelor și evaluarea nivelului prevăzut de risc de
eroare.
Programul
pentru școli va face obiectul sistemului de gestionare și control
existent pentru cheltuielile FEGA.
Se
estimează că propunerea nu va duce la o creștere a indicelui de
eroare pentru FEGA.
2.3.        Măsuri de prevenire a
fraudelor și a neregulilor
Se
va aplica Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 privind finanțarea,
gestionarea și monitorizarea PAC.
În
general, sistemele de control prevăd controale administrative exhaustive
pentru 100 % din cererile de ajutoare, verificări încrucișate cu
alte baze de date atunci când acest lucru este considerat oportun, precum
și verificări la fața locului înainte de efectuarea
plăților în cazul unui număr minim de tranzacții, în
funcție de riscul asociat schemei în cauză. Dacă prin aceste
verificări la fața locului se constată un număr mare de nereguli,
trebuie efectuate verificări suplimentare.
Pachetul
legislativ privind reforma PAC prevede, în plus, că statele membre trebuie
să prevină, să identifice și să corecteze neregulile
și fraudele, să impună penalități eficace, disuasive
și proporționale în conformitate cu dreptul Uniunii sau cu cel
național și să recupereze toate plățile neconforme,
împreună cu dobânzile aferente. Pachetul include un mecanism de închidere
automată a cazurilor de neregulă, care prevede că, dacă
recuperarea nu a avut loc în termen de patru ani de la data cererii de
recuperare sau în termen de opt ani în cazul inițierii unor proceduri
judiciare, sumele nerecuperate sunt suportate de statul membru în cauză.
Acest mecanism va încuraja foarte mult statele membre să recupereze cât se
poate de repede plățile neconforme.
În
etapa inițială a noii scheme și deși nu este
prevăzută o aprobare oficială din partea UE a strategiilor SM,
dispozițiile privind conținutul acestora (și, eventual, un
model) vor permite o eventuală identificare timpurie și prevenirea
riscurilor de fraudă.
Pe
durata punerii în aplicare, solicitările de interpretare sau de
consultanță juridică furnizate de Comisie și/sau de grupul
de experți științifici al UE vor ajuta, de asemenea, SM să
evite fraudele.
În
plus, se vor realiza controale ex post și o monitorizare riguroasă
a oricăror acuzații de abuzuri frauduloase legate de schemă.
3.           IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT
AL PROPUNERII/INIȚIATIVEI
3.1.        Rubrica (rubricile) din
cadrul financiar multianual și linia (liniile) bugetară (bugetare) de
cheltuieli afectată (afectate)
·      Linii bugetare existente
În ordinea rubricilor
din cadrul financiar multianual și a liniilor bugetare.
 Rubrica din cadrul financiar multianual || Linia bugetară || Tipul cheltuielilor || Contribuție
   || Dif./ Nedif. ([11])   || Țări AELS[12]   || Țări candidate[13]   || Țări terțe || În sensul articolului 21 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul financiar
 2 || 05 02 08 12 – Programul de încurajare a consumului de fructe în școli || Nedif. || NU || NU || NU || NU
 2 || 05 02 12 08 – Programul de distribuire a laptelui în școli || Nedif. || NU || NU || NU || NU
·      Noile linii bugetare solicitate
În ordinea rubricilor din cadrul
financiar multianual și a liniilor bugetare.
 Rubrica din cadrul financiar multianual || Linia bugetară || Tipul cheltuielilor || Contribuție
   || Dif./ Nedif. || Țări AELS || Țări candidate || Țări terțe || În sensul articolului 21 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul financiar
   || NU SE APLICĂ ||   || NU || NU || NU || NU
3.2.        Impactul estimat asupra
cheltuielilor
3.2.1.     Sinteza impactului estimat
asupra cheltuielilor
 Rubrica din cadrul financiar multianual || 2 || Creștere durabilă: resurse naturale
 || DG: AGRI ||   ||   ||   || 2014[14] ||   || 2016[15] || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL ||
 || Credite operaționale ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 05 02 08 12  Programul de încurajare a consumului de fructe în școli || Angajamente || (1) ||   || 122 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 || Plăți || (2) ||   || 122 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 || 05 02 12 08 – Programul de distribuire a laptelui în școli[16] || Angajamente || (1a) ||   || 75 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 || Plăți || (2 a) ||   || 75 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 || TOTAL credite || Angajamente || =1+1a ||   || 197 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 || Plăți || =2+2 a ||   || 197 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 ||  TOTAL credite operaționale || Angajamente || (4) ||   || 197 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 || Plăți || (5) ||   || 197 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 ||  TOTAL credite cu caracter administrativ finanțate din bugetul anumitor programe || (6) ||   || 0 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 || TOTAL credite pentru RUBRICA 2 din cadrul financiar multianual || Angajamente || =4+ 6 ||   || 197 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 || Plăți || =5+ 6 ||   || 197 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Rubrica din cadrul financiar multianual || 5 || „Cheltuieli administrative” ||
milioane EUR
   ||   ||   || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL
 DG: AGRI ||   ||   ||
  Resurse umane || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
  Alte cheltuieli administrative || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 TOTAL DG AGRI || Credite || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 TOTAL credite pentru RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual || (Total angajamente = Total plăți) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
milioane EUR
   ||   ||   || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL
 TOTAL credite în cadrul RUBRICILOR 1-5 din cadrul financiar multianual || Angajamente || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Plăți || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
3.2.2.     Impactul estimat asupra
creditelor operaționale
–
X       Propunerea/inițiativa nu implică
utilizarea de credite operaționale
–
¨      Propunerea/inițiativa implică utilizarea de credite
operaționale, conform explicațiilor de mai jos:
Credite de angajament în milioane EUR
 A se indica obiectivele și realizările ||   ||   || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL
 REALIZĂRI ||
 Tip[17]   || Costuri medii || Nr. || Costuri || Nr. || Costuri || Nr. || Costuri || Nr. || Costuri || Nr. || Costuri || Nr. || Costuri
 OBIECTIV SPECIFIC || de a îmbunătăți accesul la alimente al grupurilor sociale sensibile ||
 Realizare || Numărul de măsuri de însoțire ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Realizare || Numărul de copii din cadrul măsurilor de însoțire ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Realizare || Numărul de măsuri de însoțire legate de agricultură ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 COSTURI TOTALE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.3.     Impactul estimat asupra
creditelor cu caracter administrativ
3.2.3.1.  Sinteză
–
¨      Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de credite
cu caracter administrativ
–
X       Propunerea/inițiativa
implică utilizarea de credite cu caracter administrativ, conform
explicațiilor de mai jos:
milioane EUR
   || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL
 RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Resurse umane || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Alte cheltuieli administrative || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Subtotal RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 TOTAL || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
Necesarul de credite
în materie de resurse umane va fi acoperit de creditele DG-ului care sunt deja
alocate pentru gestionarea acțiunii și/sau realocate intern în cadrul
DG-ului, completate, după caz, prin resurse suplimentare ce ar putea fi
alocate DG-ului care gestionează acțiunea în cadrul procedurii de
alocare anuală și în lumina constrângerilor bugetare.
3.2.3.2.  Necesarul de resurse umane
estimat
–
¨      Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de resurse
umane.
–
X       Propunerea/inițiativa
implică utilizarea de resurse umane, conform explicațiilor de mai
jos:
Estimări în echivalent normă
întreagă
   || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 XX 01 01 01 (la sediu și în birourile de reprezentare ale Comisiei) || 4 || 4 || 4 || 4 || 4
 XX 01 01 02 (în delegații) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (cercetare indirectă) ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (cercetare directă) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 01 (AC, END, INT din „pachetul global”) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT și JED în delegații) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy   || - la sediu   ||   ||   ||   ||   ||
 - în delegații ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (AC,END, INT – cercetare indirectă) ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (AC, END, INT – cercetare directă) ||   ||   ||   ||   ||
 Alte linii bugetare (a se preciza) ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL (*) || 4 || 4 || 4 || 4 || 4
XX este domeniul de
politică sau titlul din buget în cauză.
Necesarul de resurse umane
va fi asigurat din efectivele de personal ale DG-ului în cauză alocate
deja pentru gestionarea acțiunii și/sau realocate intern în cadrul
DG-ului, completate, după caz, prin resurse suplimentare ce ar putea fi
alocate DG-ului care gestionează acțiunea în cadrul procedurii de
alocare anuală și în lumina constrângerilor bugetare.
Descrierea sarcinilor
care trebuie efectuate:
 Funcționari și personal temporar || Gestionarea legislației, elaborarea politicilor, analiză și consultanță în domeniul economic, coordonarea și consultarea interservicii, comunicarea internă și informarea publicului,  reprezentarea instituției și negocieri, tratarea datelor statistice.
 Personal extern ||
3.2.4.     Compatibilitatea cu actualul
cadru financiar multianual
–
X       Propunerea/inițiativa
este compatibilă cu cadrul financiar multianual existent.
–
¨      Propunerea/inițiativa necesită o reprogramare a
rubricii corespunzătoare din cadrul financiar multianual.
–
¨      Propunerea/inițiativa necesită recurgerea la
instrumentul de flexibilitate sau la revizuirea cadrului financiar multianual.
3.2.5.     Contribuția terților

–
Propunerea/inițiativa nu prevede
cofinanțare din partea terților.
–
X
Propunerea/inițiativa prevede cofinanțare, estimată în cele ce
urmează:
Contribuția
financiară a Uniunii pentru această schemă este indicată la
articolul 1 punctul 3 din proiectul de regulament. În plus, nivelul ajutorului
din partea Uniunii (forfetar) pentru costul porției de fructe și legume
și de lapte va fi hotărât prin acte delegate.
Nivelul
contribuției UE pentru costul produselor va fi limitat printr-un ajutor
maxim din partea UE pe porția de produse atât pentru fructe și
legume, cât și pentru lapte. Statele membre vor putea alege să continue
furnizarea de contribuții financiare naționale suplimentare sau
să atragă finanțare privată în scopul de a extinde domeniul
de aplicare și/sau intensitatea intervenției lor în programele pentru
școli. În acest stadiu, nu este posibil să se cuantifice suma
totală a contribuției părților terțe, având în vedere
diversitatea acestora (publice și/sau private) și în absența, în
prezent, a informaților pertinente.
3.3.        Impactul estimat asupra
veniturilor
–
X       Propunerea/inițiativa
nu are impact financiar asupra veniturilor.
–
¨      Propunerea/inițiativa are următorul impact financiar:
¨         asupra
resurselor proprii
¨         asupra
diverselor venituri
[1]               Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului
European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei
organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare
a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001
și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p.671).
[2]               Comitetul special pentru agricultură, 11 noiembrie
2013.
[3]               Propunere de Regulament (UE) nr. 1370/2013 al
Consiliului din 16 decembrie 2013 privind măsuri pentru stabilirea
anumitor ajutoare și restituții în legătură cu organizarea
comună a piețelor produselor agricole (JO L 346, 20.12.2013, p.12).
[4]               JO C , , p. .
[5]               JO C , , p. .
[6]               Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului
European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei
organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare
a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001
și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 671).
[7]               Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului
European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind
finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune
și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 352/78, (CE) nr. 165/94, (CE)
nr. 2799/98, (CE) nr. 814/2000, (CE) nr. 1290/2005 și (CE) nr.
485/2008 ale Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 549).
[8]               ABM (activity based management): gestiune pe activități
– ABB (activity based budgeting): întocmirea bugetului pe activități.
[9]               Astfel cum sunt menționate la articolul 54
alineatul (2) litera (a) sau (b) din Regulamentul financiar.
[10]             Explicațiile privind modurile de gestiune, precum
și trimiterile la Regulamentul financiar sunt disponibile pe site-ul
BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[11]             Dif. = credite diferențiate / Nedif. = credite
nediferențiate.
[12]             AELS: Asociația Europeană a Liberului Schimb.
[13]             Țările candidate și, după caz,
țările potențial candidate din Balcanii de Vest.
[14]             Sumele din bugetul pe 2014 sunt indicate cu titlu pur
informativ.
[15]             În scopul comparării, se presupune că punerea în
aplicare va începe în 2016. În plus, majorarea pachetului financiar pentru
distribuirea de fructe în școli, aprobată în cadrul reformei PAC
[Regulamentul (UE) nr. 1370/2013 al Consiliului privind măsuri pentru
stabilirea anumitor ajutoare și restituții în legătură cu
organizarea comună a piețelor produselor agricole], va fi pusă
în aplicare începând cu anul școlar 2014-2015, preconizându-se că
suma va fi utilizată integral.
[16]             Pentru programul de distribuire a laptelui în școli,
propunerea prevede stabilirea unui pachet financiar de 80 de milioane de euro
pe an școlar. Acesta corespunde nivelului preconizat al execuției
bugetare și este coerent cu sumele globale ale cheltuielilor legate de
piață și ale ajutoarelor directe luate în considerare în cadrul
financiar multianual 2014-2020.
[17]             Realizările se referă la produsele și
serviciile care vor fi furnizate (de ex.: numărul de schimburi de
studenți finanțate, numărul de km de străzi construiți
etc.).