               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 16.7.2020
            COM(2020) 321 final
            2020/0143(NLE)

            Propunere de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            de modificare a Deciziei 2003/77/CE de stabilire a orientărilor financiare multianuale pentru gestionarea activelor Comunității Europene a Cărbunelui și Oțelului (CECO) în lichidare și, după încheierea lichidării, a activelor Fondului de cercetare pentru cărbune și oțel

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.CONTEXTUL PROPUNERII

               •Motivele și obiectivele propunerii

               În conformitate cu anexa la Decizia 2003/77/CE a Consiliului din 1 februarie 2003
                  1
               , „(a) Activele CECO [Comunitatea Europeană a Cărbunelui și Oțelului] în lichidare, inclusiv portofoliul de împrumuturi și investițiile sale, se folosesc după cum este necesar pentru a îndeplini obligațiile restante ale CECO, în ceea ce privește împrumuturile în curs, angajamentele sale care rezultă din bugetele de funcționare anterioare și orice alte obligații. (b) În măsura în care activele CECO în lichidare nu sunt necesare pentru a îndeplini obligațiile menționate la litera (a), acestea se investesc pentru a produce venit, utilizat la finanțarea continuării cercetării în sectoarele legate de industria cărbunelui și a oțelului. (c) Activele Fondului de cercetare pentru cărbune și oțel se investesc pentru a produce venit utilizat la finanțarea continuării cercetării în sectoarele legate de industria cărbunelui și a oțelului.”

               Având în vedere absența împrumuturilor în curs și diminuarea angajamentelor CECO
                  2
               , activitatea de investiții în scopul generării de venituri pentru finanțarea unor proiecte de cercetare ocupă un loc din ce în ce mai important printre obiectivele CECO în lichidare. Conform Deciziei 2003/77/CE a Consiliului, Comisia gestionează activele CECO în lichidare „astfel încât să se asigure disponibilitatea fondurilor așa cum și când este nevoie, generând cea mai mare rentabilitate posibilă în același timp și asigurând un grad de securitate și stabilitate înalt pe termen lung” (punctul 3 din anexa la Decizia 2003/77/CE a Consiliului).

               Comisia Europeană utilizează veniturile obținute din investițiile CECO în lichidare pentru a sprijini proiecte de cercetare în sectoarele oțelului și cărbunelui. Cu toate acestea, în ultimii ani, capacitatea portofoliului de a genera venituri suficiente pentru a finanța un program de cercetare semnificativ a fost supusă unor presiuni ca urmare a tendinței fundamentale de scădere a randamentelor pe piețele financiare. Chiar înainte de recenta deteriorare a pieței cauzată de pandemia de COVID-19, portofoliul genera venituri mai mici din cauza scăderii ratei dobânzii ca urmare a crizei financiare. Criza provocată de coronavirus a exacerbat acest declin structural, pe termen mai lung, al randamentelor preconizate. Comparativ cu fondurile similare, datorită componenței sale relativ prudente, portofoliul CECO a făcut față relativ bine contracției acute a pieței ca urmare a crizei provocate de COVID-19. Totuși, această criză va avea efecte de durată asupra randamentului preconizat și accentuează necesitatea de a căuta modalități alternative de fructificare a activelor fondului pentru a contribui la politicile UE.

               În acest context, Comisia dorește să consolideze sprijinul acordat proiectelor de cercetare în colaborare din sectorul cărbunelui și al oțelului, propunând, în același timp, modificarea Deciziei 2008/376 a Consiliului pentru a o alinia la obiectivele Pactului verde. Comisia dorește, de asemenea, să sprijine marile proiecte revoluționare de cercetare care își propun să pună la punct, până în 2030, procese de producție de oțel fără emisii de carbon și proiecte de cercetare pentru gestionarea tranziției juste pentru sectorul cărbunelui. Un buget anual stabil de [111 milioane] EUR este considerat adecvat pentru un program de această natură. Această sumă este necesară pentru a oferi un sprijin semnificativ proiectelor valoroase, în măsura necesară pentru a asigura funcționarea sistemului.

                  Acordarea de alocări anuale regulate în valoare de [111 milioane] EUR până în anul 2027 necesită modificarea modului în care sunt utilizate și investite veniturile generate de activele CECO în lichidare. Modificările propuse la decizia aflată în vigoare vor permite acordarea acestui nivel de sprijin proiectelor de cercetare în colaborare și proiectelor revoluționare de cercetare din sectorul siderurgic, precum și proiectelor de cercetare pentru gestionarea tranziției juste pentru sectorul cărbunelui. Deși aceste alocări anuale vor reduce treptat valoarea totală a activelor investite, se va menține un volum rezonabil de active investibile pentru perioada de după 2027.

               •Performanțele recente și perspectivele de performanță a activelor investite ale CECO în lichidare:

               Începând din 31.3.2020, portofoliul se ridică la aproximativ 1,5 miliarde EUR. Dimensiunea portofoliului a scăzut ușor începând cu 30.6.2012, întrucât veniturile totale și contribuțiile noi primite au fost compensate de fluxurile de ieșire pentru finanțarea activităților de cercetare în sectoarele legate de industria cărbunelui și a oțelului.

               Începând cu anul 2003 și până de curând, activele CECO în lichidare au generat un randament pozitiv, care, împreună cu resursele disponibile prin intermediul unui mecanism de uniformizare, au permis un sprijin anual pentru proiecte de cercetare în valoare de 50 de milioane EUR. La sfârșitul anului 2017, performanța portofoliului de la adoptarea Deciziei 2003/77/CE a Consiliului, astfel cum a fost modificată prin Decizia 2008/750/CE a Consiliului
                  3
               , era pozitivă: sumele fuseseră plătite astfel cum se solicitase și când se solicitase acest lucru, iar rentabilitatea portofoliului era satisfăcătoare, date fiind mediul de piață și orientările în general restrictive. În perioada cuprinsă între 1 iulie 2012 și 31 decembrie 2017, portofoliul a înregistrat un randament pozitiv cumulat de +8,5 %.

               Randamentul activelor investite a depășit în mod constant performanța criteriului de referință și s-a dovedit a fi o alternativă mai bună la investițiile în rate ale dobânzii fără risc, care au înregistrat valori negative în ultimii ani. Într-adevăr, portofoliul nu a mai înregistrat niciodată rezultate negative anuale pe întreaga sa durată de viață și a înregistrat, de la început, un randament cumulat de 80 %. Cu toate acestea, în viitor, nivelul actual scăzut (și adesea negativ) al randamentelor obligațiunilor preconizează o scădere a randamentului pe termen scurt și mediu și va fi dificilă chiar și obținerea unor randamente pozitive.

               În plus, astfel cum s-a stabilit în Acordul privind retragerea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană și din Comunitatea Europeană a Energiei Atomice („Acordul de retragere”), valoarea portofoliului se va reduce cu o sumă estimată la [250] de milioane EUR
                  4
               .

               Având în vedere acest context, este necesară o abordare diferită în ceea ce privește utilizarea activelor CECO pentru a îndeplini obiectivele de politică. Prezenta propunere prezintă două modificări principale:

               ·în conformitate cu propunerea de modificare a Deciziei 2003/76/CE, luarea de măsuri pentru a permite vânzarea resurselor din portofoliu atunci când este necesar pentru a se putea efectua plățile aferente unei alocări anuale de [111 milioane] EUR până în anul 2027. În funcție de condițiile de investiții și de evoluția dimensiunii portofoliului, aceasta va determina o reducere progresivă a volumului de active gestionate;

               ·diversificarea investițiilor eligibile în portofoliu în scopul consolidării performanțelor sale din punctul de vedere al raportului risc/randament. Se propune extinderea sferei de active eligibile în vederea creșterii rentabilității preconizate pentru un anumit nivel de risc.

               •Modificări propuse pentru a permite utilizarea activelor în cazul în care acest lucru este necesar pentru garantarea unei alocări anuale de [111 milioane] EUR

               Se propune modificarea Deciziei 2003/77/CE pentru a permite în mod explicit, începând cu 1 ianuarie 2021
                  5
               , fluxuri de ieșire legate de o alocare anuală de până la [111 milioane] EUR până în anul 2027, pentru a sprijini proiectele de cercetare în sectoarele oțelului și cărbunelui în afara programului-cadru de cercetare. Alocarea anuală va fi stabilită în conformitate cu criteriile stabilite în Decizia revizuită 2003/76/CE a Consiliului. Cererile de plată privind alocarea menționată vor fi onorate prin recurgerea la veniturile nete din investiții și prin retragerea de active CECO în lichidare.

               Alocarea anuală ar trebui să fie consacrată în mod explicit în decizie pentru a permite un flux previzibil de resurse, la o scară suficientă pentru ca sprijinul dorit pentru cercetarea colaborativă în sectoarele oțelului și cărbunelui să continue.

               Până în prezent, gestionarea activelor CECO în lichidare s-a bazat pe ipoteza că proiectele de cercetare ar fi finanțate grație randamentului activelor investite, astfel cum reiese din secțiunea 1 („Utilizarea fondurilor”) din anexa la Decizia 2003/77/CE a Consiliului și din considerentul 3 din decizie, care prevede că „întregul capital al activelor Fondului de cercetare pentru cărbune și oțel [...] ar trebui menținut intact”.

               Din motivele explicate mai sus, această abordare ar trebui să fie modificată pentru a răspunde necesității de a atinge nivelul de plăți necesar pentru a asigura viabilitatea unui program de cercetare util pentru sectoarele oțelului și cărbunelui.

               Premisa conform căreia activele CECO în lichidare pot genera un venit stabil suficient pentru a finanța Fondul de cercetare pentru cărbune și oțel (FCCO) dacă sunt menținute intacte nu mai poate fi justificată, având în vedere modificarea durabilă a condițiilor de pe piața financiară. În acest scop, este necesar să se actualizeze decizia, astfel încât aceasta să reflecte mai bine necesitățile politicii de bază ale cărei obiective trebuie să fie deservite de CECO în lichidare, precum și provocarea pe care o constituie obținerea de randamente suficiente în contextul condițiilor de piață actuale.

               Plățile ar urma să fie efectuate în fiecare an, odată identificate proiectele relevante, întotdeauna în limitele alocării anuale de [111 milioane] EUR. Suma anuală care poate fi alocată de CECO în lichidare ar fi de [111 milioane] EUR pentru a permite utilizarea durabilă a resurselor în vederea finanțării cercetării în viitor.

               •Modificări propuse pentru a permite diversificarea activelor eligibile:

               În mod tradițional, activele CECO au fost investite în mod predominant în datorii suverane și supranaționale denominate în euro. Această sferă de investiții a permis obținerea de rezultate pozitive constante, menținând în același timp riscul de portofoliu la un nivel redus. În ultimii ani, condițiile economice și de piață s-au modificat în moduri care au redus în mod durabil perspectivele de randament ale datoriilor suverane și supranaționale. Privind în perspectivă, piețele financiare, în general, și piețele de euroobligațiuni, în special, vor rămâne o provocare din cauza randamentelor scăzute/negative (în special pentru titlurile de valoare ale emitenților cu cea mai ridicată calitate a creditului) și a lichidității reduse, determinate, printre altele, de politica monetară acomodativă a BCE și de programele sale de achiziționare de obligațiuni. Orice creștere a acestor rate ale dobânzii aflate în prezent la un nivel scăzut va duce la reevaluarea în sens descrescător a activelor existente, ceea ce implică riscul unor randamente foarte mici sau negative până când o reinvestiție la randamente mai mari compensează treptat efectul inițial al acestei reevaluări.

               Prezenta propunere urmărește să sporească reziliența portofoliului CECO în fața acestor provocări, prin extinderea domeniului de aplicare a investițiilor în alte clase de active și prin utilizarea altor tehnici de investiții pentru a proteja portofoliul de dependența exclusivă de titluri cu venit fix.

               În pofida retragerilor preconizate până în 2027, orizontul de investiții al fondurilor rămase este destul de îndepărtat, ceea ce permite o mai mare diversificare. Până în prezent, portofoliul CECO a rămas relativ liber de pasive semnificative și nu a făcut obiectul unor fluxuri de ieșire de o amploare care să modifice din punct de vedere calitativ orizontul de investiții sau volumul activelor din portofoliu. Această situație se va schimba în urma introducerii plăților aferente alocării anuale pentru finanțarea programului de cercetare. Cu toate acestea, plățile previzibile de această amploare nu ar trebui să aibă un impact semnificativ asupra orizontului de investiții sau asupra toleranței la risc a activelor rămase în portofoliu; în plus, plățile vor fi efectuate pe o perioadă de mai mulți ani.

               Grație orizontului său de investiții mai lung, portofoliul are o capacitate mai mare de a reține active, dacă este necesar, până când acestea își recuperează valoarea. Având în vedere cele de mai sus, se propune extinderea sferei de investiții a orientărilor financiare pentru a atenua pe cât posibil impactul randamentelor scăzute sau negative și pentru a spori diversificarea și reziliența portofoliului, continuând, în același timp, o politică de investiții prudentă, care să asigure păstrarea capitalului cu un grad ridicat de încredere și să amelioreze randamentul, dacă este posibil, atunci când acest lucru este în concordanță cu acest obiectiv. Pe termen lung, extinderea claselor de active eligibile ar trebui să contribuie la gestionarea stabilă și previzibilă a portofoliului – inclusiv a plăților previzibile efectuate din active și aferente alocării anuale – și să ducă la scăderea ratei de reducere a resurselor subiacente legată de plata tranșelor anuale.

               Comisia propune extinderea Orientărilor financiare la o gamă mai largă de investiții eligibile în termeni de active/instrumente disponibile și combinații posibile de expuneri la risc (de exemplu, riscul de rată a dobânzii și riscul de credit sau chiar riscuri ale pieței titlurilor de capital, în mod limitat). Noile oportunități de investiții vor permite gestionarea portofoliului într-un mod mai eficient (în ceea ce privește diversificarea și raportul între risc și randament), precum și o ameliorare a perspectivelor de randament pe termen mediu și lung.

               Ar trebui subliniat faptul că diversificarea portofoliului implică expunerea la noi surse de volatilitate a pieței, care pot afecta performanța pe termen scurt și mediu. Cu toate acestea, având în vedere orizontul de investiții mai lung al unei părți semnificative a activelor, portofoliul CECO este în măsură să facă față unor perioade scurte de performanță scăzută în cadrul diferitelor clase de active, astfel încât să poată, pe termen mai lung, să beneficieze de posibilitățile de randament crescut ale noilor expuneri la risc. De asemenea, ar trebui să se înțeleagă că diversificarea nu este o garanție împotriva eventualelor performanțe scăzute pentru o anumită perioadă, dat fiind faptul că beneficiile diversificării pot fi contrabalansate de performanța scăzută a principalei clase de active a portofoliului (obligațiuni suverane și supranaționale). Aceste rezerve generale reprezintă o caracteristică inerentă a gestionării activelor și sunt prezentate aici pentru a oferi o imagine echilibrată a tuturor rezultatelor posibile. În ansamblu, Comisia, în calitate de gestionar responsabil al fondurilor UE, consideră că extinderea sferei de investiții eligibile reprezintă o modalitate adecvată de îmbunătățire a performanței pe termen lung a activelor CECO investite.

               Prin urmare, Comisia prezintă prezenta propunere de Decizie a Consiliului de modificare a Deciziei 2003/77/CE de stabilire a orientărilor financiare multianuale pentru gestionarea activelor Comunității Europene a Cărbunelui și Oțelului (CECO) în lichidare. Activele sunt gestionate în conformitate cu normele prudențiale și cu principiile bunei gestiuni financiare și în conformitate cu normele și procedurile stabilite de contabilul Comisiei.

               Astfel cum s-a explicat mai sus, decizia propune modificarea deciziei care reglementează gestionarea activelor CECO în lichidare pentru a permite:

               ·eventuale investiții într-o gamă mai largă de instrumente ale pieței monetare (în special, fonduri ale pieței monetare);

               ·eventuale investiții într-o gamă mai largă de titluri de creanță și titluri legate de credit;

               ·expuneri pe piețele titlurilor de capital și la produsele asimilabile acestora (în special prin intermediul unor instrumente adecvate, cum ar fi fondurile tranzacționate la bursă);

               ·utilizarea de tehnici de investiții standard, cum ar fi contractele futures pe rata dobânzii pentru a gestiona scadențele;

               ·eventuale investiții în titluri de valoare denominate în dolari americani și acoperite.

               Decizia nu ar impune recurgerea automată la aceste active sau instrumente. În schimb, decizia ar autoriza doar Comisia să efectueze astfel de investiții atunci când condițiile de pe piață sunt favorabile și dacă astfel de investiții sunt compatibile cu orizontul de investiții al portofoliului, luând în considerare plățile aferente alocării anuale până în 2027. Comisia va da dovadă de prudență și de diligența necesară pentru utilizarea acestor posibilități extinse de investiții, astfel încât să maximizeze probabilitatea unor rezultate pozitive. Aceasta va prezenta informații cu privire la decizia de a utiliza aceste competențe în rapoartele sale anuale, explicând motivele oricărei extinderi a sferei de investiții și raportând rezultatele observate, de îndată ce vor fi disponibile cifrele referitoare la performanță.

               Selecția activelor va include atât o filtrare negativă (o listă de activități care nu pot beneficia de investiții de trezorerie, din motive etice sau morale), cât și o filtrare pozitivă (pentru a favoriza integrarea considerentelor pozitive de mediu, sociale și de guvernanță în selectarea investițiilor). Practicile de mediu, sociale și de guvernanță (ESG) ale unei investiții devin din ce în ce mai importante, iar Comisia intenționează să ofere un exemplu în acest domeniu.

               •Coerența cu alte domenii de politică a Uniunii:

                  Propunerea este legată de Decizia 2003/76/CE a Consiliului de stabilire a măsurilor necesare pentru punerea în aplicare a Protocolului anexat la Tratatul de instituire a Comunității Europene, privind consecințele financiare ale expirării Tratatului de instituire a Comunității Europene a Cărbunelui și Oțelului (CECO) și Fondul de cercetare pentru cărbune și oțel. Consiliul a decis recent cu privire la posibilitatea de reutilizare a sumelor dezangajate pentru cercetare
                     6
                  . Decizia 2003/76/CE a Consiliului va fi modificată în paralel, ținându-se seama de modificările propuse la Decizia 2003/77/CE a Consiliului.

               2.TEMEI JURIDIC, SUBSIDIARITATE ȘI PROPORȚIONALITATE

               •Temei juridic

               Temeiul juridic care îi conferă UE dreptul de a acționa este Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și Protocolul anexat la tratatele UE privind consecințele financiare ale expirării Tratatului de instituire a Comunității Europene a Cărbunelui și Oțelului (CECO) și Fondul de cercetare pentru cărbune și oțel, în special articolul 2 al doilea paragraf.

               •Subsidiaritate (în cazul competențelor neexclusive)

                  Măsurile de punere în aplicare a protocolului sunt stabilite într-o decizie a Consiliului a cărei revizuire ține de dreptul exclusiv de inițiativă al Comisiei.

               •Proporționalitate

                  Propunerea conține dispoziții auxiliare și este, prin urmare, necesară pentru funcționarea gestionării activelor efectuate de către Comisie pentru CECO în lichidare și, ulterior, pentru activele Fondului de cercetare pentru cărbune și oțel.

               •Alegerea instrumentului

                  O decizie a Consiliului de modificare a Deciziei 2003/77/CE a Consiliului existente face parte dintre „măsurile de stabilire a liniilor directoare financiare multianuale pentru administrarea patrimoniului Fondului de cercetare pentru cărbune și oțel”, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatul (2) din Protocolul nr. 37.

               3.REZULTATELE EVALUĂRILOR EX POST, ALE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRILOR IMPACTULUI

               •Evaluări ex-post/verificarea adecvării legislației existente

                  Propunerea se bazează pe rezultatele raportului cincinal, care prevede o revizuire periodică a caracterului adecvat al orientărilor. Cel mai recent raport cincinal a fost publicat la 2 martie 2018 [COM (2018) 84 final].

               •Consultări cu părțile interesate

                  Nu se aplică. Principalele părți interesate sunt statele membre, care vor fi consultate pe parcursul procesului legislativ în cadrul Consiliului.

               •Obținerea și utilizarea expertizei

               În 2014, Banca Mondială a efectuat o evaluare inter pares a operațiunilor de gestionare a activelor desfășurate de Comisie (inclusiv a portofoliului CECO în lichidare). Rezultatele acestei evaluări inter pares în ceea ce privește cadrul orientărilor au fost luate în considerare la elaborarea prezentei propuneri de revizuire.

                  Mai recent, o analiză a Curții de Conturi privind Comunitatea Europeană a Cărbunelui și Oțelului, publicată în septembrie 2019
                     7
                  , a concluzionat că finanțarea Fondului de cercetare pentru cărbune și oțel numai pe baza veniturilor provenite din gestionarea activelor nu este sustenabilă în contextul actual al ratei dobânzii.

               •Evaluarea impactului

               Nu este necesară o evaluare a impactului pentru revizuirea propusă, întrucât probabil că impactul economic, de mediu sau social preconizat nu este semnificativ.

               •Adecvarea reglementărilor și simplificarea

                  Propunerea se bazează pe rezultatele raportului cincinal, care prevede o revizuire periodică a caracterului adecvat al orientărilor.

               •Drepturi fundamentale

                  Propunerea este în concordanță cu protecția drepturilor fundamentale.

               4.IMPLICAȚIILE BUGETARE

               Propunerea nu creează noi datorii de imputat bugetului general în temeiul cadrului financiar multianual.

               5.ALTE ELEMENTE

               •Planuri de punere în aplicare și măsuri de monitorizare, evaluare și raportare

               După cum se prevede la punctul 7 din orientările financiare, Comisia prezintă statelor membre, la fiecare șase luni, un raport cu privire la operațiunile de gestionare efectuate în temeiul acestor orientări financiare.

               În plus, în fiecare an se întocmește un raport financiar, însoțit de situațiile financiare auditate, care prezintă rezultatele pentru întregul an.

                  În sfârșit, Comisia raportează în mod specific cu privire la aplicarea orientărilor financiare o dată la cinci ani (articolul 2).

               •Documente explicative (pentru directive)

               Nu se aplică.

               •Explicarea detaliată a dispozițiilor propunerii menite să permită o mai mare diversificare a activelor eligibile

               Orientările financiare actuale pun în aplicare o abordare relativ restrictivă a definiției activelor eligibile. Acestea impun, de exemplu, limite ale sumei absolute și ale sumei nominale (de exemplu, maximum 250 de milioane EUR per stat membru al UE), ratinguri de credit (de exemplu, rating de credit minim AA, cu excepția statelor membre ale UE și a instituțiilor UE) sau scadențe maxime (de exemplu, maximum 10,5 ani de durată de viață reziduală în momentul achiziției).

               Aceste restricții exclud părți mari ale piețelor financiare.

               De exemplu,

               ·restricțiile în materie de rating exclud aproape în totalitate piața obligațiunilor corporative și financiare, care ar putea oferi o diversificare și randamente mai mari și care ar putea fi utilă pentru atenuarea impactului ratelor negative
                  8
                în contextul actual;

               ·aceeași constatare se poate face în legătură cu restricțiile în materie de scadență, care împiedică investițiile în obligațiuni cu scadență mai lungă, susceptibile să ofere avantaje similare
                  9
               . Modificarea acestor restricții ar permite diversificarea alocărilor de active și mărirea randamentelor preconizate pentru portofoliu, menținându-se totodată riscul global al portofoliului la niveluri asemănătoare cu cele actuale, grație efectelor corelației favorabile.

               Ca urmare a crizei financiare din 2008, condițiile de piață pentru administratorii de active cu venituri fixe au devenit mai dificile din cauza persistenței unor rate ale dobânzii scăzute, adesea negative, în special în ceea ce privește investițiile cu un risc de credit mai scăzut. În acest context, este foarte dificil pentru administratorii de active cu venituri fixe să genereze rezultate pozitive, în special în ceea ce privește orizonturile de investiții pe termen mediu/lung. În 2020, situația s-a deteriorat și mai mult odată cu criza provocată de coronavirus, care ar putea prelungi și mai mult această perioadă caracterizată prin rate scăzute/negative.

               Pentru a limita consecințele negative ale acestor factori, este important ca administratorii de active să aibă acces la cea mai amplă sferă de investiții posibilă. Astfel, administratorii de active pot spori diversificarea și pot beneficia de clase de active cu profiluri de randament diferite și mai puțin corelate între ele. Pe termen lung, portofoliile foarte diversificate ar trebui să fie mai performante decât portofoliile mai puțin diversificate, pentru niveluri de risc similare.

               Prin urmare, se propune modificarea orientărilor financiare actuale în următoarele moduri.

               A. Ajustarea restricțiilor în materie de limite absolute, ratinguri și scadență

               Se propune adoptarea unei abordări mai dinamice în ceea ce privește aspectele tehnice ale punerii în aplicare care necesită o oarecare flexibilitate (cum ar fi determinarea limitelor în materie de riscuri, scadență și concentrare).

               Această abordare ar permite o calibrare mai regulată a acestora în funcție de evoluția condițiilor de piață și s-ar baza pe orientările adoptate recent de Comisie pentru fondul comun de provizionare
                  10
               , unul dintre celelalte portofolii majore gestionate de Comisie. Activele vor fi gestionate pe baza unei strategii de investiții, exprimată sub forma unei alocări strategice a activelor, care va reflecta obiectivele de investiții vizate și nivelul dorit de toleranță la risc. Strategia de investiții se reflectă într-un criteriu de referință strategic, care este stabilit în conformitate cu practicile sectorului.

               Toleranța la risc ar putea fi, de asemenea, definită în termeni mai generali (de exemplu, prin includerea categoriilor de active eligibile și a parametrilor de risc specifici, cum ar fi valoarea la risc). Limitele ar putea fi exprimate mai bine în termeni de valoare de piață decât ca valoare noțională și ar putea fi definite drept expuneri procentuale maxime ale valorii de piață totale a portofoliului. Expunerile ar fi definite într-un mod mai precis deoarece, din cauza contextului caracterizat de randamente scăzute sau negative, multe titluri de valoare au prețuri cu mult peste valoarea nominală (100 %), iar valorile nominale s-ar putea să nu mai reflecte adevărata valoare economică a unor astfel de expuneri. Un alt motiv pentru care o abordare care fixează limita sub formă de procent din valoarea de piață a devenit mai relevantă este acela că valoarea de piață totală a portofoliului se modifică, fie din cauza evaluării de piață, fie din cauza fluxurilor de intrare sau ieșire.

               Limitele de concentrare ar putea fi îmbunătățite pentru a permite diferențierea între expunerile de credit în funcție de gradul lor de risc, de exemplu prin autorizarea unor expuneri mai importante doar în cazul emitenților de cea mai înaltă calitate (de calitate superioară
                  11
               ).

               Se propune definirea instrumentelor eligibile în cadrul Orientărilor privind gestionarea activelor, criteriul de referință și limitele specifice de investiții urmând să fie definite în documentele interne ale Comisiei Europene.

               B. Autorizarea investițiilor în alte monede

               La momentul actual, orientările financiare nu conțin mențiuni în ceea ce privește eligibilitatea investițiilor în monedă străină. În acest context, trebuie remarcat faptul că investițiile denominate în euro reprezintă doar circa 25 % din piața mondială de obligațiuni.

               Prin urmare, se propune să se autorizeze în mod explicit investițiile în titlurile de valoare denominate în dolari americani și acoperite emise de entități suverane, supranaționale sau subsuverane sau de organisme publice.

               În special, investirea (parțială) în obligațiuni foarte lichide denominate în dolari SUA emise de astfel de entități ar permite accesul la piețe importante și lichide, cum ar fi piața datoriei publice din SUA. Acest lucru ar putea fi util având în vedere restricțiile în materie de lichidități de pe piețele de euro-obligațiuni menționate anterior. În plus, acest lucru ar permite obținerea de expuneri la curbe de randament diferite, cu eventuale oportunități mai mari pentru carry/roll down.

               Riscul de pierderi cauzate de fluctuația cursului de schimb valutar ar putea fi acoperit. Există instrumente de acoperire împotriva unui astfel de risc valutar, însă orientările financiare actuale nu conțin mențiuni în ceea ce privește acest tip de operațiune. Comisia poate decide, sub rezerva acordului contabilului, că investițiile acoperite în alte monede (decât dolarii americani) pot deveni eligibile în mod explicit în conformitate cu criteriile prevăzute în anexa la decizie. Recurgerea efectivă la astfel de instrumente ar avea o amploare limitată și ar ține seama de costurile și de condițiile predominante de pe piață.

               C. Extinderea gamei de organisme de plasament colectiv

               În 2014, o echipă de specialiști de la Banca Mondială a efectuat o evaluare a activităților de trezorerie și gestionare a activelor desfășurate de Comisie. Banca Mondială a examinat în detaliu procesele utilizate de Comisie și a conchis că aceasta își îndeplinește obiectivele în ceea ce privește gestionarea portofoliilor aflate în sfera sa de răspundere, în conformitate cu standardele solide ale sectorului. Banca Mondială a propus, de asemenea, câteva recomandări în vederea îmbunătățirii în continuare a procesului de investiții și a rentabilității.

               În mod concret, în cazul fondurilor pe termen lung, Banca Mondială a propus investirea unui anumit procent din aceste fonduri în participări la capital, eventual prin intermediul unor fonduri de plasament colectiv. Dacă sunt selectate cu atenție, aceste instrumente permit obținerea unei expuneri suficient de diversificate din titluri de capital. Întrucât titlurile de capital au o corelare relativ mai scăzută cu investițiile cu venit fix, ele ar îmbunătăți profilul de risc/randament al portofoliului pe termen lung. În același timp, investițiile în titluri de capital pot mări volatilitatea randamentelor portofoliului pe termen scurt și mediu.

               Organismele de plasament colectiv sunt menționate deja în orientările actuale, însă sunt asociate cu o cerință privind ratingul de credit de cel puțin AA, care de facto implică doar organisme de plasament colectiv cu venit fix, în principal pe termen scurt, excluzând majoritatea fondurilor cu venit fix și a fondurilor de investiții de capital care nu au rating de credit.

               Prin urmare, se propune să se clarifice gama de clase de active și de organisme de plasament colectiv eligibile, pentru a permite investițiile în titluri de capital, precum și investiții cu venit fix mai extinse, inclusiv în astfel de organisme suficient de diversificate.

               Pe scurt, se propune ca mai multe tipuri de organisme de plasament colectiv să devină eligibile (de exemplu, fondurile de piață monetară, fondurile tranzacționate la bursă sau fondurile mutuale). Acestea pot, în măsuri diferite, să ofere o expunere diversificată la indici generali de piață, la anumite sectoare geografice și/sau la anumite clase de active precum instrumente cu venit fix și/sau titluri de capital.

               D. Autorizarea altor instrumente de acoperire împotriva riscurilor pentru a gestiona riscul de rată a dobânzii

               Instrumentele financiare derivate pe rata dobânzii permit gestionarea eficientă a riscului de rată a dobânzii și, în prezent, sunt utilizate frecvent de instituțiile financiare publice. De obicei, aceste piețe sunt, de asemenea, lichide – de exemplu, în timpul crizei financiare, piața la termen a rămas extrem de lichidă față de piața la vedere a obligațiunilor de stat. Utilizarea unor astfel de instrumente s-ar baza pe proceduri de gestionare a riscurilor și sisteme informatice robuste pentru a monitoriza și a gestiona fluxurile operaționale aferente și riscul intrinsec al acestei piețe.

               Astfel cum s-a explicat mai sus, decizia nu ar impune recurgerea automată la aceste active sau instrumente, ci doar ar autoriza Comisia să efectueze astfel de investiții atunci când condițiile de pe piață sunt favorabile. Comisia va da dovadă de prudență și de diligența necesară pentru utilizarea acestor competențe extinse de investiții, astfel încât să maximizeze probabilitatea unor rezultate pozitive. Aceasta va prezenta informații cu privire la decizia de a utiliza aceste competențe în rapoartele sale anuale, explicând motivele oricărei extinderi a sferei de investiții și raportând rezultatele observate, de îndată ce vor fi disponibile cifrele referitoare la performanță.

               E. Integrarea criteriilor de mediu, sociale și de guvernanță

               Întrucât practicile de mediu, sociale și de guvernanță (ESG) ale unei investiții devin din ce în ce mai importante, iar Comisia trebuie să ofere un exemplu în acest domeniu, decizia ar evidenția importanța lor în procesul de selecție a activelor. Aceasta ar include atât o filtrare pozitivă (pentru a favoriza integrarea considerațiilor de mediu, sociale și de guvernanță în selectarea investițiilor), cât și o filtrare negativă (o listă de activități care nu pot beneficia de investiții de trezorerie, din motive etice sau morale).

               2020/0143 (NLE)

               Propunere de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               de modificare a Deciziei 2003/77/CE de stabilire a orientărilor financiare multianuale pentru gestionarea activelor Comunității Europene a Cărbunelui și Oțelului (CECO) în lichidare și, după încheierea lichidării, a activelor Fondului de cercetare pentru cărbune și oțel

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

               având în vedere Protocolul nr. 37 referitor la consecințele financiare ale expirării Tratatului CECO și la Fondul de cercetare pentru cărbune și oțel, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene
                  12
               , în special articolul 2 alienatul (2),

               având în vedere propunerea Comisiei Europene,

               având în vedere avizul Parlamentului European
                  13
               ,

               întrucât:

               (1)Pentru a deveni neutră din punctul de vedere al impactului asupra climei până în 2050, Uniunea Europeană are nevoie de „pionieri în domeniul climei și al resurselor” care să dezvolte, până în 2030, primele aplicații comerciale ale tehnologiilor revoluționare în principalele sectoare industriale, precum și un proces de fabricare a oțelului fără emisii de carbon până în 2030.

               (2)În temeiul Deciziei 2003/76/CE a Consiliului
                  14
               , Comisia gestionează activele Comunității Europene a Cărbunelui și Oțelului (CECO) în lichidare și, după încheierea lichidării, activele Fondului de cercetare pentru cărbune și oțel astfel încât să asigure rentabilitatea acestora pe termen lung. Decizia 2003/77/CE a Consiliului
                  15
                stabilește orientările financiare multianuale pentru gestionarea activelor în cauză. În conformitate cu articolul 2 din Decizia 2003/77/CE, Comisia trebuie să revizuiască sau să suplimenteze aceste orientări și să reevalueze funcționarea și eficiența acestora.

               (3)Pentru a oferi un sprijin semnificativ proiectelor de cercetare colaborative valoroase care au masa critică și valoarea adăugată a Uniunii pentru a permite îmbunătățirea durabilității, a competitivității, a sănătății, a siguranței și a condițiilor de muncă în sectoarele legate de industria cărbunelui și a oțelului, este necesar să se asigure efectuarea plăților pentru finanțarea unor astfel de proiecte conform alocării anuale definite și stabilite la [articolul 2 din] Decizia 2003/76/CE până în anul 2027. Aceste plăți ar trebui să fie finanțate din veniturile nete ale investițiilor efectuate și din veniturile generate prin vânzarea unei părți din active, până la suma anuală stabilită de serviciul desemnat al Comisiei, pe baza Deciziei 2003/76/CE și a Deciziei 2008/376/CE.

               (4)Experiența dobândită în cursul ultimilor cinci ani de punere în aplicare a orientărilor financiare (2012-2017) și evoluția situației pe piețele financiare arată că este necesară adaptarea orientărilor respective.

               (5)Activele rămase după retragerile efectuate până în 2027 legate de alocarea anuală stabilită prin Decizia 2003/76/CE ar trebui să fie gestionate pe baza unui orizont de investiții pe termen mai lung, permițând o mai mare diversificare.

               (6)În medie, investiția unei mari părți din active pe termen mai lung este corelată cu un randament preconizat mai mare, ținând seama de posibilitatea unei creșteri a fluctuațiilor pe termen scurt. Cu toate acestea, investițiile ar trebui să vizeze asigurarea unui volum suficient de active lichide pentru plățile anuale solicitate de serviciul desemnat al Comisiei, pe baza Deciziei 2003/76/CE și a Deciziei 2008/376/CE.

               (7)Orientările financiare ar trebui să permită o abordare mai flexibilă în ceea ce privește aspectele tehnice ale punerii în aplicare și ar trebui să stabilească care sunt instrumentele de investiții adecvate pentru atingerea obiectivelor de investiții.

               (8)Fiecare clasă de active ar trebui să fie luată în considerare nu în mod izolat, ci în funcție de rolul pe care îl joacă într-un portofoliu diversificat. Din experiența acumulată reiese că diversificarea între mai multe clase de active duce la creșterea rentabilității pentru același nivel de risc. Corelarea dintre active este importantă pentru luarea deciziilor legate de alocarea activelor în contextul raportului global risc-randament al investițiilor.

               (9)Activele CECO în lichidare și, după încheierea lichidării, activele Fondului de cercetare pentru cărbune și oțel ar trebui să fie gestionate pe baza unei strategii de investiții care ar trebui să fie exprimată sub forma unei alocări strategice a activelor/a unui criteriu de referință strategic, care să reflecte obiectivele de investiții și toleranța la risc a activelor. Criteriul de referință le oferă administratorilor de portofolii orientări privind investițiile pe termen lung, sub forma alocărilor între diferite clase de active.

               (10)Orientările financiare ar trebui să permită investiții în obligațiuni foarte lichide denominate în dolari americani și emise de entități suverane, supranaționale sau subsuverane și de organisme publice, pentru a consolida diversificarea, acoperind în același timp, la un nivel corespunzător, riscurile de pierderi datorate fluctuațiilor cursului valutar. Comisia ar trebui să aibă posibilitatea de a decide, sub rezerva acordului contabilului Comisiei, să investească în alte active denominate în monedele altor economii avansate și/sau ale altor state membre. Astfel de decizii ar trebui să se bazeze pe o demonstrare pe deplin justificată a avantajelor investiției în cauză pentru performanța activelor. Orientările financiare ar trebui să extindă gama de investiții eligibile pentru a oferi posibilitatea unei expuneri diversificate la indici generali ai pieței, la anumite sectoare geografice și la anumite clase de active.

               (11)Orientările financiare ar trebui să autorizeze recurgerea la alte instrumente financiare, cum ar fi contracte futures, contracte la termen de tip forward și swap-uri, pentru a gestiona riscurile și expunerile, cum ar fi riscul ratei dobânzii și riscul valutar.

               (12)Practicile de mediu, sociale și de guvernanță (ESG) ale unei investiții devin din ce în ce mai importante și ar trebui luate în considerare pentru deciziile de investiții. Decizia 2003/77/CE ar trebui modificată, de asemenea, pentru a introduce practicile ESG prin includerea unei filtrări pozitive, favorizând integrarea considerațiilor de mediu, sociale și de guvernanță în selectarea investițiilor și a unei filtrări negative, pe baza unei liste de activități care, din motive etice sau morale, nu pot beneficia de investiții de trezorerie.

               (13)Raportul anual al Comisiei către statele membre privind operațiunile de gestionare desfășurate în temeiul orientărilor financiare ar trebui să furnizeze informații cu privire la repartizarea între diferitele clase de active. Raportul anual ar trebui să explice, de asemenea, orice modificare importantă adusă alocării strategice a activelor.

               (14)Prin urmare, Decizia 2003/77/CE ar trebui modificată în consecință.

               (15)Având în vedere legătura sa structurală cu Decizia 2003/76/CE, această modificare nu ar trebui să se aplice decât începând cu data aplicării Deciziei [XXXX/XX] de modificare a Deciziei 2003/76/CE de stabilire a măsurilor necesare pentru punerea în aplicare a Protocolului anexat la Tratatul de instituire a Comunității Europene, privind consecințele financiare ale expirării Tratatului de instituire a Comunității Europene a Cărbunelui și Oțelului (CECO) și Fondul de cercetare pentru cărbune și oțel
                  16
               . Având în vedere articolul 145 din Acordul privind retragerea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană și din Comunitatea Europeană a Energiei Atomice
                  17
               , este oportun ca prezenta modificare să nu de aplice decât începând cu data de 1 ianuarie 2021,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Decizia 2003/77/CE se modifică după cum urmează:

               (1)Se introduce următorul articol 1a:

                  „Articolul 1a

               Activele CECO în lichidare și, după încheierea lichidării, activele Fondului de cercetare pentru cărbune și oțel sunt gestionate pentru a efectua plăți anuale în limitele alocării anuale de [111 milioane] EUR pentru finanțarea cercetării colaborative în sectoarele legate de industria cărbunelui și a oțelului. Plățile anuale sunt finanțate din veniturile nete ale investițiilor efectuate și din veniturile generate prin vânzarea unei părți din activele CECO în lichidare și, după încheierea lichidării, din activele Fondului de cercetare pentru cărbune și oțel, până la suma anuală stabilită de serviciul desemnat al Comisiei, pe baza Deciziei 2003/76/CE și a Deciziei 2008/376/CE.”;

               (2)Anexa se înlocuiește cu textul anexei la prezenta decizie.

               Articolul 2

               Prezenta decizie intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

               Se aplică de la data aplicării Deciziei [XXXX/XX] de modificare a Deciziei 2003/76/CE de stabilire a măsurilor necesare pentru punerea în aplicare a Protocolului anexat la Tratatul de instituire a Comunității Europene, privind consecințele financiare ale expirării Tratatului de instituire a Comunității Europene a Cărbunelui și Oțelului (CECO) și Fondul de cercetare pentru cărbune și oțel
                  18
                sau de la 1 ianuarie 2021, dacă această dată este ulterioară.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 29, 5.2.2003, p.25.

                     (2)

                        Intrarea în vigoare, la 31/01/2020, a Acordului privind retragerea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană și din Comunitatea Europeană a Energiei Atomice (JO C 384I, 12.11.2019, p. 1) a creat o nouă obligație relativ mare (articolul 145 din acord). Cu toate acestea, cuantumul este cunoscut, iar impactul său este foarte limitat în timp (cinci tranșe anuale în perioada 2021-2025).

                     (3)

                        JO L 255, 23.9.2008, p. 28-30.

                     (4)

                        Suma exactă va fi stabilită la începutul anului 2021. În conformitate cu articolul 145 alineatul (1) din Acordul de retragere, „Uniunea are obligații față de Regatul Unit cu privire la cota care îi revine acestuia din activele nete ale Comunității Europene a Cărbunelui și Oțelului aflate în lichidare la 31 decembrie 2020”.

                     (5)

                        Pentru a se evita interferența cu aplicarea articolului 145 din Acordul de retragere, se propune amânarea datei de aplicare.

                     (6)

                        Decizia (UE) 2018/599 a Consiliului din 16 aprilie 2018 de modificare a Deciziei 2003/76/CE de stabilire a măsurilor necesare pentru punerea în aplicare a Protocolului anexat la Tratatul de instituire a Comunității Europene, privind consecințele financiare ale expirării Tratatului de instituire a Comunității Europene a Cărbunelui și Oțelului (CECO) și Fondul de cercetare pentru cărbune și oțel (JO L 101, 20.4.2018, p. 1).

                     (7)

                        Ibidem.p.11-12, 17.

                     (8)

                        Consultați punctul D de mai jos pentru o modalitate mai sofisticată de a gestiona riscul/durata ratei dobânzii.

                     (9)

                        Avantajul obligațiunilor pe termen mai lung depinde, printre altele, de panta curbei randamentelor la momentul investiției. Un alt beneficiu al obligațiunilor pe termen mai lung este o mai mare convexitate; în termeni simpli, valorile lor de piață cresc mai mult în cazul unei reduceri a ratelor comparativ cu pierderile aferente unei creșteri echivalente a ratelor.

                     (10)

                        C(2020) 1896 final.

                     (11)

                        Termen utilizat pentru a face referire la ratingurile de credit cel puțin egale cu AA-/Aa3.

                     (12)

                        Protocolul nr. 37 referitor la consecințele financiare ale expirării Tratatului CECO și la Fondul de cercetare pentru cărbune și oțel, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (JO C 202, 7.6.2016, p. 327).

                     (13)

                        JO C , , p. .

                     (14)

                        Decizia 2003/76/CE a Consiliului din 1 februarie 2003 de stabilire a măsurilor necesare pentru punerea în aplicare a Protocolului anexat la Tratatul de instituire a Comunității Europene, privind consecințele financiare ale expirării Tratatului de instituire a Comunității Europene a Cărbunelui și Oțelului (CECO) și Fondul de cercetare pentru cărbune și oțel (L 29, 5.2.2003, p. 22).

                     (15)

                        Decizia 2003/77/CE a Consiliului din 1 februarie 2003 de stabilire a orientărilor financiare multianuale pentru gestionarea activelor Comunității Europene a Cărbunelui și Oțelului (CECO) în lichidare și, după încheierea lichidării, a activelor Fondului de cercetare pentru cărbune și oțel (JO L 29, 5.2.2003, p. 25).

                     (16)

                        JO , , p. .

                     (17)

                        Acord privind retragerea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană și din Comunitatea Europeană a Energiei Atomice (JO C 384I, 12.11.2019, p. 1).

                     (18)

                        JO , , p. .

    ---documentbreak---

               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 16.7.2020
            COM(2020) 321 final

            ANEXĂ
            la
            DECIZIA CONSILIULUI
            de modificare a Deciziei 2003/77/CE de stabilire a orientărilor financiare multianuale pentru gestionarea activelor Comunității Europene a Cărbunelui și Oțelului (CECO) în lichidare și, după încheierea lichidării, a activelor Fondului de cercetare pentru cărbune și oțel

               ANEXĂ

               Linii directoare financiare pentru gestionarea activelor CECO în lichidare și, după încheierea lichidării, a activelor Fondului de cercetare pentru cărbune și oțel

               1.UTILIZAREA FONDURILOR

               Activele CECO în lichidare, inclusiv portofoliul de împrumuturi și investițiile sale, se folosesc după cum este necesar pentru a îndeplini obligațiile restante ale CECO, în ceea ce privește împrumuturile în curs, angajamentele sale care rezultă din bugetele de funcționare anterioare și orice alte obligații.

               În măsura în care activele CECO în lichidare și, după încheierea lichidării, activele Fondului de cercetare pentru cărbune și oțel nu sunt necesare pentru a îndeplini obligațiile descrise la primul paragraf, activele respective sunt investite prudent, în conformitate cu orizontul de investiții ales, pentru a obține venituri care pot fi utilizate pentru a continua finanțarea cercetării în sectoarele legate de industria cărbunelui și a oțelului.

               Activele CECO în lichidare și, după încheierea lichidării, activele Fondului de cercetare pentru cărbune și oțel sunt utilizate pentru a furniza plăți anuale în limitele alocării anuale de [111 milioane] EUR, pentru cercetarea în sectoarele legate de industria cărbunelui și a oțelului. Aceste plăți trebuie să fie efectuate din veniturile nete obținute din investiții. În cazul în care aceste venituri nete nu acoperă suma necesară pentru alocarea anuală, ele sunt completate cu venituri obținute prin vânzarea unei părți din activele CECO în lichidare și, după încheierea lichidării, din activele Fondului de cercetare pentru cărbune și oțel. După anul 2027, activele Fondului de cercetare pentru cărbune și oțel se investesc astfel încât să producă venituri care să poată fi utilizate la finanțarea continuării cercetării în sectoarele legate de industria cărbunelui și a oțelului.

               2.ORIZONTUL ȘI OBIECTIVELE INVESTIȚIILOR ȘI TOLERANȚA LA RISC

               Activele CECO în lichidare și, după încheierea lichidării, activele Fondului de cercetare pentru cărbune și oțel sunt investite cu obiectivul de a conserva și, dacă este posibil, de a le mări valoarea („obiectivul de investiții”). Obiectivul de investiții este urmărit pe parcursul orizontului de investiții și este realizat cu un nivel ridicat de încredere.

               Activele sunt gestionate în conformitate cu normele prudențiale și cu principiile bunei gestiuni financiare și în conformitate cu normele și procedurile stabilite de contabilul Comisiei.

               Obiectivul de investiții este urmărit prin punerea în aplicare a unei strategii de investiții prudente, bazată pe un grad ridicat de diversificare între clasele de active, zonele geografice, emitenții și scadențele eligibile („strategia de investiții”). Strategia de investiții se stabilește luând în considerare orizontul de investiții și astfel încât să se garanteze disponibilitatea fondurilor necesare într-o formă suficient de lichidă, dacă și atunci când este necesar.

               Această strategie de investiții este exprimată sub forma unei alocări strategice a activelor, care stabilește valori-țintă orientative ale alocărilor pentru diferite categorii de active financiare eligibile.

               Comisia reflectă această alocare strategică a activelor într-un criteriu de referință strategic (denumit în continuare „criteriul de referință”), pe baza căruia se compară performanța activelor CECO în lichidare și, după încheierea lichidării, a activelor Fondului de cercetare pentru cărbune și oțel.

               Strategia de investiții și criteriul de referință sunt propuse de Comisie și convenite de comun acord cu contabilul Comisiei, după consultarea ordonatorilor de credite delegați ai Comisiei.

               Strategia de investiții și criteriul de referință pot fi modificate de Comisie în cazul unei modificări documentate și motivate în mod adecvat a condițiilor economice, în cazul unei modificări substanțiale a nevoilor și a situației instrumentelor contribuitoare sau în cazul unei modificări semnificative a estimărilor intrărilor/ieșirilor. Procedura de modificare a strategiei de investiții este aceeași cu cea aplicată la adoptarea inițială.

               Strategia de investiții este definită ținând seama de orizontul de investiții și de toleranța la risc a activelor CECO în lichidare și, după încheierea lichidării, a activelor Fondului de cercetare pentru cărbune și oțel.

               3.PRINCIPIILE DE ALOCARE A ACTIVELOR ȘI INVESTIȚIILE ELIGIBILE

               Se asigură o diversificare suficientă între toate clasele de active și în interiorul acestora pentru a se reduce riscurile de investiție. În principiu, cu cât un activ este mai riscant și/sau mai puțin lichid, cu atât mai puțin ar trebui să fie concentrată expunerea.

               Expunerea la diferite clase de active și diversificarea se pot realiza, de asemenea, prin intermediul unor investiții în organisme de plasament colectiv sau în produse tranzacționate la bursă.

               Activele CECO în lichidare și, după încheierea lichidării, activele Fondului de cercetare pentru cărbune și oțel sunt investite exclusiv în:

               (a)
                     active de pe piața monetară denominate în euro;

               (b)
                     titluri cu venit fix și

               (c)
                     investiții colective reglementate în instrumente de datorie și de capital.

               Activele CECO în lichidare și, după încheierea lichidării, activele Fondului de cercetare pentru cărbune și oțel sunt expuse la clasele de active menționate în paragraful anterior prin investiții în următoarele instrumente sau prin intermediul următoarelor operațiuni:

               (a)
                     depozite;

               (b)
                     instrumente ale pieței monetare și fonduri ale pieței monetare care oferă lichidități zilnice, reglementate de Regulamentul (UE) 2017/1131 al Parlamentului European și al Consiliului
                  1
               ;

               (c)
                     instrumente de datorie, precum obligațiuni, titluri de stat pe termen scurt și mediu și instrumente securitizate în conformitate cu criteriile în materie de simplitate, transparență și standardizare (STS) prevăzute în Regulamentul (UE) 2017/2402 al Parlamentului European și al Consiliului
                  2
               ;

               (d)
                     organisme de plasament colectiv reglementate de Directiva 2009/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului
                  3
               , inclusiv fonduri tranzacționate la bursă care investesc în instrumente de capital sau de datorie în cazul cărora pierderile maxime nu pot depăși sumele investite;

               (e)
                     acorduri repo, în conformitate cu principiul stabilit la articolul 212 alineatul (2) din Regulamentul financiar
                  4
               ;

               (f)
                     acorduri reverse repo;

               (g)
                     operațiuni de dare cu împrumut a titlurilor de valoare cu sisteme de compensare recunoscute precum Clearstream și Euroclear sau cu instituții financiare de top specializate în acest tip de operațiuni.

               Instrumentele derivate, sub formă de contracte la termen de tip forward și futures și sub formă de swap-uri, se utilizează exclusiv în scopul gestionării eficiente a portofoliului, și nu în scop speculativ sau de optimizare a pozițiilor. Aceste instrumente derivate pot fi utilizate pentru ajustarea duratei, atenuarea riscului de credit sau a altor riscuri relevante sau pentru modificări ale alocării activelor coerente cu politica de investiții.

               Activele CECO în lichidare și, după încheierea lichidării, activele Fondului de cercetare pentru cărbune și oțel pot fi investite în obligațiuni foarte lichide denominate în dolari americani, emise de entități suverane și supranaționale, exclusiv în scopul diversificării și al expunerii la o altă curbă a ratei dobânzii. Orice risc valutar este acoperit prin utilizarea adecvată a swap-urilor sau a altor instrumente de acoperire a riscului asociat valutelor străine, astfel cum se specifică în paragraful anterior.

               Comisia poate, sub rezerva acordului contabilului, să extindă sfera investițiilor eligibile pentru a include și alte clase de active și operațiuni de investiții coerente cu strategia și obiectivele de investiții, precum și valutele altor economii avansate, astfel cum sunt publicate periodic în lista întocmită de Fondul Monetar Internațional, cu condiția acoperirii riscului valutar. Orice decizie de a include noi clase de active, operațiuni de investiții sau valute ale economiilor avansate trebuie însoțită de o justificare argumentată – pentru fiecare clasă de active, operațiune sau valută – a modului în care posibilitățile de investiții extinse vor îmbunătăți raportul risc/randament al activelor CECO în lichidare și, după încheierea lichidării, al activelor Fondului de cercetare pentru cărbune și oțel. Această justificare include o evaluare a capacităților operaționale necesare pentru a sprijini aceste noi posibilități de investiție.

               4.CONSIDERAȚII DE MEDIU, SOCIALE, DE GUVERNANȚĂ ȘI MORALE

               Se aplică următoarele criterii de mediu, sociale și de guvernanță:

               (a)
                     activele CECO în lichidare și, după încheierea lichidării, activele Fondului de cercetare pentru cărbune și oțel sunt investite în conformitate cu obiectivul de promovare a finanțării durabile și a echității sociale vizat de politicile Uniunii, în măsura în care acest lucru este compatibil cu conservarea capitalului activelor;

               (b)
                     punerea în aplicare a politicii de investiții respectă toate reglementările relevante care promovează instrumentele financiare de mediu, sociale și de guvernanță (ESG) și respectă, de asemenea, standardele, sistemele, criteriile și procesele relevante stabilite în cadrul de reglementare al Uniunii;

               (c)
                     Comisia poate consulta grupul tehnic de experți al UE privind finanțarea durabilă sau succesorul acestuia în ceea ce privește implementarea factorilor ESG în strategia de investiții pentru activele CECO în lichidare și, după încheierea lichidării, pentru activele Fondului de cercetare pentru cărbune și oțel.

               (d)
                     Comisia monitorizează profilul ESG al activelor CECO în lichidare și, după încheierea lichidării, al activelor Fondului de cercetare pentru cărbune și oțel și prezintă rapoarte cu privire la acesta, inclusiv în cadrul raportului anual menționat la punctul 7 (Proceduri de gestionare).

               Sunt excluse, din motive etice sau morale, investițiile în activitățile care figurează pe următoarea listă:

               (a)
                     investiții în titluri emise de entități cu privire la care, conform informațiilor deținute de Comisie, s-a constatat, printr-o hotărâre judecătorească sau printr-o decizie administrativă definitivă, că practicau una dintre următoarele activități:

               (i) activități considerate ilegale sau interzise din motive etice sau morale în temeiul cadrului de reglementare al Uniunii și al convențiilor și acordurilor internaționale;

               (ii) activități legate de dezvoltarea, producția și comerțul cu muniție sau armament care sunt interzise de dreptul internațional aplicabil.

               (b)
                     investiții în titluri de valoare emise de societăți care, conform informațiilor deținute de Comisie, generează peste 25 % din veniturile lor anuale totale desfășurând activitățile enumerate mai jos:

               (i). jocuri de noroc (activități legate de producție, construcție, distribuție, prelucrare, comercializare sau software);

               (ii). produse și activități legate de tutun (producție, distribuție, prelucrare și comercializare);

               (iii). comerțul cu sex și infrastructura, serviciile și media legate de acesta.

               5.TRANSFERUL LA BUGETUL UNIUNII EUROPENE

               Veniturile nete obținute din investițiile activelor CECO în lichidare și, după încheierea lichidării, ale activelor Fondului de cercetare pentru cărbune și oțel, precum și veniturile obținute prin vânzarea unei părți din active, vor fi angajate în bugetul general al Uniunii Europene ca venituri dedicate și vor fi transferate din CECO în lichidare și, după încheierea lichidării, din activele Fondului de cercetare pentru cărbune și oțel în cazul în care este necesar să se îndeplinească obligațiile liniei bugetare destinate programelor de cercetare pentru sectoare în legătură cu industria cărbunelui și oțelului.

               6.CONTABILITATE

               Gestionarea fondurilor se contabilizează în conturile anuale pentru CECO în lichidare și, după încheierea lichidării, pentru activele Fondului de cercetare pentru cărbune și oțel. Aceste operațiuni sunt efectuate și prezentate în conformitate cu normele de contabilitate ale Comisiei adoptate de contabilul Comisiei, luându-se în considerare natura specifică a CECO în lichidare și, după încheierea lichidării, a activelor Fondului de cercetare pentru cărbune și oțel. Conturile sunt aprobate de Comisie și verificate de Curtea de Conturi. Comisia angajează firme externe pentru a efectua auditul anual al conturilor sale.

               7.PROCEDURI DE GESTIONARE

               Comisia efectuează, în legătură cu CECO în lichidare și, după încheierea lichidării, cu activele Fondului de cercetare pentru cărbune și oțel, operațiile menționate anterior în conformitate cu prezentele orientări și conform reglementărilor și procedurilor sale interne în vigoare pentru CECO în momentul desființării sale sau după modificările ulterioare.

               Comisia elaborează anual un raport detaliat privind gestionarea operațiilor efectuate conform prezentelor orientări financiare, care este trimis statelor membre. În raportul anual, Comisia include informații cu privire la utilizarea diferitelor clase de active, la motivele care stau la baza alegerii sale de a investi în anumite clase de active și la performanțele observate pentru fiecare clasă de active.

                     (1)

                        Regulamentul (UE) 2017/1131 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 iunie 2017 privind fondurile de piață monetară (JO L 169, 30.6.2017, p. 8).

                     (2)

                        Regulamentul (UE) 2017/2402 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 decembrie 2017 de stabilire a unui cadru general privind securitizarea și de creare a unui cadru specific pentru o securitizare simplă, transparentă și standardizată, și de modificare a Directivelor 2009/65/CE, 2009/138/CE și 2011/61/UE, precum și a Regulamentelor (CE) nr. 1060/2009 și (UE) nr. 648/2012 (JO L 347, 28.12.2017, p. 35).

                     (3)

                        Directiva 2009/65/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iulie 2009 de coordonare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative privind organismele de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM) (reformare) (JO L 302, 17.11.2009, p. 32), astfel cum a fost modificată ulterior.

                     (4)

                        Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (JO L 193, 30.7.2018, p. 1).


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 3.2.2021
            COM(2021) 41 final
            2021/0024(NLE)
            Propunere de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            privind poziția care trebuie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul Comitetului european pentru elaborarea de standarde privind navigația interioară și în cadrul Comisiei Centrale pentru Navigația pe Rin în legătură cu adoptarea de standarde privind calificările profesionale în domeniul navigației interioare

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.Obiectul propunerii

               Prezenta propunere se referă la o decizie de stabilire a poziției care trebuie adoptată în numele Uniunii în cadrul următoarei reuniuni a Comitetului european pentru elaborarea de standarde privind navigația interioară (CESNI) și în cadrul următoarei sesiuni plenare a Comisiei Centrale pentru Navigația pe Rin (CCNR), în legătură cu adoptarea preconizată a standardului privind formarea de bază a mateloților în domeniul siguranței și a standardului privind frazele de comunicare standardizate în patru limbi.

               2.Contextul propunerii

               2.1.CCNR și CESNI

               Comisia Centrală pentru Navigația pe Rin (CCNR) este o organizație internațională cu competențe de reglementare în ceea ce privește aspectele de transport pe căi navigabile interioare aferente Rinului. Patru state membre ale UE (Belgia, Franța, Germania și Țările de Jos), precum și Elveția, sunt membre ale CCNR.

               Convenția revizuită privind navigația pe Rin, semnată la 17 octombrie 1868 la Mannheim, definește cadrul juridic care reglementează utilizarea Rinului drept cale navigabilă interioară și stabilește competențele CCNR. Versiunea convenției aplicabilă în prezent a fost rezultatul unei convenții de modificare a Convenției revizuite privind navigația pe Rin, adoptată la 20 noiembrie 1963, care a intrat în vigoare la 14 aprilie 1967. Reuniunile plenare se organizează de două ori pe an și reunesc reprezentanți ai statelor membre ale CCNR. Reuniunea plenară este organismul decizional al CCNR, care adoptă rezoluțiile Comisiei Centrale și adoptă și modifică reglementările tehnice ale Comisiei Centrale. Fiecare stat membru al CCNR dispune de un vot, iar deciziile sunt luate în unanimitate. Aceste rezoluții sunt obligatorii din punct de vedere juridic. UE nu se numără printre membrii CCNR.

               În 2015, CCNR a adoptat o rezoluție privind crearea unui comitet european pentru elaborarea de standarde comune în domeniul navigației interioare (Comité européen pour l'élaboration de standards dans le domaine de la navigation intérieure – CESNI). Misiunea acestuia include adoptarea de standarde tehnice în diverse domenii, în special în ceea ce privește navele, tehnologia informației și echipajul, interpretarea uniformă a acestor standarde și a procedurilor corespunzătoare, precum și deliberări privind siguranța navigației, protecția mediului sau alte domenii legate de navigație.

               CESNI este alcătuit din experți reprezentând statele membre ale CCNR și statele membre ale UE care au drepturi de vot bazate pe principiul „un stat, un vot”. UE nu este membră a CESNI. Cu toate acestea, ea poate participa la lucrările CESNI, alături de alte organizații internaționale a căror misiune acoperă domeniile vizate de CESNI, fără a avea drept de vot.

               2.2.Actul avut în vedere de CESNI și de CCNR

               În cadrul următoarei sale reuniuni plenare, CESNI urmează să adopte un standard privind formarea de bază a mateloților în domeniul siguranței (ref. cesni 20_04) și un standard privind frazele de comunicare standardizate în patru limbi (ref. cesni 20_39).

               Directiva (UE) 2017/2397 a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2017 privind recunoașterea calificărilor profesionale în domeniul navigației interioare și de abrogare a Directivelor 91/672/CEE și 96/50/CE ale Consiliului
                  1
                introduce norme armonizate privind calificările profesionale în domeniul navigației interioare din Europa și stabilește anumite standarde în domeniul calificărilor profesionale. Cele două standarde menționate mai sus nu sunt impuse de directivă, dar au fost elaborate de CESNI pentru a facilita implementarea cerințelor care intră în domeniul de aplicare al directivei și pentru a încuraja armonizarea.

               În conformitate cu anexa I la Directiva (UE) 2017/2397, pentru a obține certificatul de calificare ca matelot este necesară absolvirea unei formări de bază în domeniul siguranței („securității” în anexa respectivă), conform cerințelor naționale. Standardul CESNI privind formarea de bază a mateloților în domeniul siguranței definește cerințe pe care statele membre ale CESNI le-ar putea utiliza ca cerințe naționale pentru a asigura același nivel de calitate a serviciilor.

               În conformitate cu anexa II la Directiva (UE) 2017/2397, navigatorii și comandanții de navă trebuie să aibă capacitatea de a utiliza fraze de comunicare standardizate în situații în care există probleme de comunicare. Standardul CESNI privind frazele de comunicare standardizate în patru limbi stabilește în detaliu un astfel de sistem de comunicare.

               Experții CESNI au elaborat aceste două standarde în 2019 și în 2020, iar Comitetul CESNI a decis, în cadrul reuniunii sale din 30 aprilie 2020, să programeze adoptarea lor în cadrul următoarei reuniuni.

               Experții CESNI (grupul de lucru CESNI/QP) au elaborat standardul privind formarea de bază a mateloților în domeniul siguranței și cel privind frazele de comunicare standardizate în cadrul programelor de lucru ale CESNI pentru perioadele 2016-2018 și 2019-2021. Următoarele reuniuni tehnice au abordat acest subiect și au permis ajungerea la un acord la nivelul CESNI:

               ·reuniuni de lucru (24.5.2018; 6-7.10.2018; 8.5.2019; 11.9.2019; 6.11.2019; 6.2.2020; 22.4.2020) și

               ·o reuniune a Comitetului (30.4.2020).

               Toate statele membre ale UE dispun de un acces (protejat) la proiectele de standarde menționate mai sus, prin intermediul unui site web dedicat (cesni.eu).

               Standardele ES-QIN (European Standards for Qualifications in Inland Navigation - standardele europene privind calificările în domeniul navigației interioare) vor fi actualizate pentru a încorpora aceste două noi standarde.

               CCNR va adopta o rezoluție pentru a include trimiterea la cea mai recentă versiune a standardelor ES-QIN, inclusiv la aceste două standarde, în Regulamentul privind personalul navigant de pe Rin.

               3.Poziția care trebuie adoptată în numele Uniunii

               Decizia de stabilire a poziției Uniunii este necesară pentru a se asigura luarea în considerare în mod corespunzător a intereselor UE atunci când se adoptă deciziile de stabilire a standardelor privind formarea de bază a mateloților în domeniul siguranței și frazele de comunicare standardizate în patru limbi. Acest aspect intră în sfera de competență a UE, deoarece standardele respective sunt menite să faciliteze punerea în aplicare a Directivei (UE) 2017/2397.

               Poziția propusă a Uniunii este de a sprijini adoptarea celor două standarde, deoarece acestea vor contribui la menținerea celui mai înalt nivel de siguranță în navigația interioară și vor încuraja armonizarea.

               4.Temeiul juridic

               4.1.Temeiul juridic procedural

               4.1.1.Principii

               Articolul 218 alineatul (9) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) prevede posibilitatea adoptării unor decizii de stabilire „a pozițiilor care trebuie adoptate în numele Uniunii în cadrul unui organism creat printr-un acord, în cazul în care acest organism trebuie să adopte acte cu efecte juridice, cu excepția actelor care modifică sau completează cadrul instituțional al acordului”.

               Articolul 218 alineatul (9) din TFUE se aplică indiferent dacă Uniunea este sau nu membră a organismului în cauză sau parte la acordul respectiv
                  2
               .

               Noțiunea de „acte cu efecte juridice” include actele care au efecte juridice în temeiul normelor de drept internațional aplicabile organismului în cauză. Sunt, de asemenea, incluse instrumentele care nu au caracter obligatoriu în temeiul dreptului internațional, dar care „au vocația de a influența în mod decisiv conținutul reglementării adoptate de legiuitorul Uniunii”
                  3
               .

               4.1.2.Aplicarea la cazul în speță

               Atât CESNI, cât și CCNR sunt organisme instituite în temeiul unui acord internațional.

               Deși normele adoptate de CESNI nu sunt obligatorii în sine, ele vor deveni obligatorii pentru membrii CCNR de îndată ce aceasta din urmă va aduce modificări propriului cadru legislativ (regulamentele privind personalul navigant de pe Rin) pentru a face trimitere la standardele adoptate de CESNI și pentru a face ca aceste standarde să fie obligatorii în cadrul aplicării Convenției revizuite privind navigația pe Rin. Caracterul obligatoriu al regulamentului menționat pentru membrii CCNR este stabilit prin Convenția de la Mannheim din 17 octombrie 1868
                  4
               .

               Prin urmare, este necesar să se stabilească poziția care trebuie adoptată în numele Uniunii în cadrul CESNI și al CCNR în legătură cu adoptarea de standarde privind calificările profesionale în domeniul navigației interioare.

               În consecință, temeiul juridic procedural al propunerii de decizie este articolul 218 alineatul (9) din TFUE.

               4.2.Temeiul juridic material

               4.2.1.Principii

               Temeiul juridic material al unei decizii adoptate în temeiul articolului 218 alineatul (9) din TFUE depinde în primul rând de obiectivul și de conținutul actului avut în vedere cu privire la care se adoptă o poziție în numele Uniunii. În cazul în care actul avut în vedere urmărește două obiective sau include două elemente, iar unul dintre aceste obiective sau elemente poate fi identificat ca fiind obiectivul sau elementul principal, iar celălalt obiectiv sau element are mai degrabă un caracter accesoriu, decizia adoptată în temeiul articolului 218 alineatul (9) din TFUE trebuie să se întemeieze pe un singur temei juridic material, respectiv cel impus de obiectivul sau de elementul principal sau predominant.

               4.2.2.Aplicarea la cazul în speță

               Obiectivul principal și conținutul actelor avute în vedere se referă la politica comună în domeniul transporturilor.

               Prin urmare, temeiul juridic material al propunerii de decizie este articolul 91 alineatul (1) din TFUE.

               4.3.Concluzie

               Temeiul juridic al deciziei propuse trebuie să fie articolul 91 alineatul (1) din TFUE coroborat cu articolul 218 alineatul (9) din TFUE.

               2021/0024 (NLE)

               Propunere de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               privind poziția care trebuie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul Comitetului european pentru elaborarea de standarde privind navigația interioară și în cadrul Comisiei Centrale pentru Navigația pe Rin în legătură cu adoptarea de standarde privind calificările profesionale în domeniul navigației interioare

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 91 alineatul (1) coroborat cu articolul 218 alineatul (9),

               având în vedere propunerea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)Convenția revizuită privind navigația pe Rin din 17 octombrie 1868, modificată prin Convenția de modificare a Convenției revizuite privind navigația pe Rin, adoptată la 20 noiembrie 1963, a intrat în vigoare la 14 aprilie 1967.

               (2)În temeiul articolului 17 din convenție, Comisia Centrală pentru Navigația pe Rin (CCNR) poate adopta cerințe în domeniul calificărilor profesionale.

               (3)Comitetul european pentru elaborarea de standarde privind navigația interioară („CESNI”) a fost creat la 3 iunie 2015 în cadrul CCNR cu scopul de a elabora standarde tehnice pentru căile navigabile interioare, în diverse domenii, în special în ceea ce privește navele, tehnologia informației și echipajul.

               (4)Se preconizează că CESNI va adopta, în cadrul următoarei sale reuniuni din aprilie 2021, standardul privind formarea de bază a mateloților în domeniul siguranței, care stabilește cerințe de formare pe care statele membre le-ar putea utiliza ca cerințe naționale, precum și standardul privind frazele de comunicare standardizate în patru limbi, al cărui scop este ca navigatorii și comandanții de navă să poată face față situațiilor în care există probleme de comunicare. Ambele standarde vizează facilitarea implementării cerințelor care intră în domeniul de aplicare al Directivei (UE) 2017/2397 a Parlamentului European și a Consiliului
                  5
               .

               (5)În plus, se preconizează că, cu ocazia următoarei sale sesiuni plenare, CCNR va adopta o rezoluție care va modifica Regulamentul privind personalul navigant de pe Rin pentru a include o trimitere la standardele ES-QIN (standardele europene privind calificările în domeniul navigației interioare), inclusiv la standardul CESNI privind formarea de bază a mateloților în domeniul siguranței și la standardul CESNI privind frazele de comunicare standardizate.

               (6)Standardele CESNI privind formarea de bază pentru mateloți în domeniul siguranței și privind frazele de comunicare ar trebui să contribuie la menținerea celui mai înalt nivel de siguranță în navigația interioară și ar încuraja armonizarea în contextul Directivei (UE) 2017/2397.

               (7)Este necesar să se stabilească poziția care trebuie adoptată în numele Uniunii în cadrul CESNI și al CCNR.

               (8)Uniunea nu este membră nici a CCNR, nici a CESNI. Poziția Uniunii trebuie exprimată de statele membre ale Uniunii care sunt membre ale acestor organisme, acționând împreună,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               1.Poziția care trebuie adoptată în numele Uniunii cu ocazia reuniunii în sesiune plenară a Comitetului european pentru elaborarea de standarde privind navigația interioară (CESNI) în cadrul căreia se va decide cu privire la standardele europene privind calificările profesionale în domeniul navigației interioare cu numerele de referință cesni (20)_04 și cesni (20)_39 este de a fi de acord cu adoptarea acestora.

               2.Poziția care trebuie adoptată în numele Uniunii cu ocazia reuniunii în sesiune plenară a Comisiei Centrale pentru Navigația pe Rin (CCNR) în cadrul căreia CCNR va adopta o rezoluție de modificare a Regulamentului privind personalul navigant de pe Rin pentru a include o trimitere la standardele europene privind calificările profesionale în domeniul navigației interioare, precum și trimiteri la cesni (20)_04 și la cesni (20)_39, este de a sprijini toate propunerile care aliniază cerințele Regulamentelor privind personalul navigant de pe Rin la cerințele standardelor europene privind calificările profesionale în domeniul navigației interioare.

               Articolul 2

               1.Poziția menționată la articolul 1 alineatul (1) se exprimă de către statele membre ale Uniunii care sunt membre ale CESNI, acționând împreună.

               2.Poziția menționată la articolul 1 alineatul (2) se exprimă de către statele membre ale Uniunii care sunt membre ale CCNR, acționând împreună.

               Articolul 3

               Se poate conveni asupra unor modificări tehnice minore ale pozițiilor menționate la articolul 1 fără a mai fi necesară o nouă decizie a Consiliului.

               Articolul 4

               Prezenta decizie se adresează statelor membre.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)

                        Directiva (UE) 2017/2397 a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2017 privind recunoașterea calificărilor profesionale în domeniul navigației interioare și de abrogare a Directivelor 91/672/CEE și 96/50/CE ale Consiliului (JO L 345, 27.12.2017, p. 53).

                     (2)

                        Hotărârea Curții de Justiție din 7 octombrie 2014, Germania/Consiliul, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punctul 64.

                     (3)

                        Hotărârea Curții de Justiție din 7 octombrie 2014, Germania/Consiliul, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punctele 61-64.

                     (4)

                        Convenția revizuită privind navigația pe Rin din 17 octombrie 1868, astfel cum a fost modificată la 20 noiembrie 1963.

                     (5)

                        Directiva (UE) 2017/2397 a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2017 privind recunoașterea calificărilor profesionale în domeniul navigației interioare și de abrogare a Directivelor 91/672/CEE și 96/50/CE ale Consiliului (JO L 345, 27.12.2017, p. 53).