               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 7.6.2016
            COM(2016) 373 final
            2016/0174(NLE)
            Propunere de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            de stabilire a poziției care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în privința anumitor decizii ce vor fi adoptate în cadrul Consiliului oleicol internațional (COI)

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.CONTEXTUL PROPUNERII

               Consiliul oleicol internațional (COI) este o organizație interguvernamentală cu caracter științific și tehnic activă în sectorul uleiului de măsline și al măslinelor de masă. Obiectivele COI sunt (i) să depună eforturi pentru a obține uniformitate în legislația națională și internațională referitoare la caracteristicile fizico-chimice și organoleptice ale uleiurilor de măsline, ale uleiurilor din resturi de măsline și ale măslinelor de masă pentru a preveni orice obstacol în calea comerțului, (ii) să desfășoare activități în domeniul testelor fizico-chimice și organoleptice pentru a îmbunătăți cunoașterea caracteristicilor referitoare la compoziția și calitatea produselor din măsline, cu scopul de a consolida standardele internaționale și (iii) să consolideze rolul Consiliului oleicol internațional ca un forum de excelență pentru comunitatea științifică internațională în domeniul măslinelor și al uleiului de măsline.

               În prezent, COI este alcătuit din 16 de membri, printre care se numără și Uniunea Europeană.

               La nivelul UE, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole (Regulamentul privind OCP, JO L 347, p. 671), anumite decizii adoptate și publicate de COI au efect asupra legislației UE.

               2.ELEMENTELE JURIDICE

               –Pe baza discuțiilor care au avut loc în cadrul grupurilor de experți pentru a pregăti reuniunea Consiliului COI, se poate preconiza că pe ordinea de zi a următoarei reuniunii a Consiliului COI, programată pe 15 iulie 2016, vor fi incluse, spre adoptare, următoarele cinci decizii care produc efecte juridice asupra acquis-ului UE:

               –Proiectul de Decizie de modificare a standardelor comerciale care se aplică uleiurilor de măsline și uleiurilor din resturi de măsline (COI/T.15/Rev...): modificarea limitei esterilor etilici.

               –Proiectul de Decizie de modificare a standardelor comerciale care se aplică uleiurilor de măsline și uleiurilor din resturi de măsline (COI/T.15/Rev...): modificarea limitelor acizilor heptadecanoic, heptadecenoic și ecoseinoic.

               –Proiectul de Decizie de modificare a standardelor comerciale care se aplică uleiurilor de măsline și uleiurilor din resturi de măsline (COI/T.15/Rev...): modificarea limitei coeficientului de extincție specific la lungimea de undă 270 (k270).

               –Proiectul de Decizie de modificare a standardelor comerciale care se aplică uleiurilor de măsline și uleiurilor din resturi de măsline (COI/T.15/Rev...): notificarea oficială a metodelor ISO adoptate în vederea realizării unei armonizări complete și includerea unei referințe la noua metodă de determinare a indicelui de peroxid.

               –Proiectul de Decizie de adoptare a noii metode de analiză pentru determinarea indicelui de peroxid (COI/T.20/Doc. Nr…).

               Deciziile menționate mai sus au fost discutate pe larg de experții științifici și tehnici din sectorul uleiului de măsline. Ele contribuie la armonizarea la nivel internațional a standardelor referitoare la uleiul de măsline și vor constitui un cadru care va garanta concurența echitabilă în comerțul din sectorul uleiului de măsline. Prin urmare, aceste decizii ar trebui sprijinite.

               Ca și în trecut, este de așteptat ca ordinea de zi a reuniunii Consiliului COI să sufere în continuare modificări și ca alte decizii cu efect asupra acquis-ului să fie adăugate pe ordinea de zi. Pentru a asigura eficiența activității Consiliului COI, respectând în același timp dispozițiile tratatelor, Comisia va completa și/sau va modifica în timp util prezenta propunere pentru a permite Consiliului să adopte poziția care urmează să fie luată și în cazul acestor decizii.

               2016/0174 (NLE)

               Propunere de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               de stabilire a poziției care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în privința anumitor decizii ce vor fi adoptate în cadrul Consiliului oleicol internațional (COI)

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 207 alineatul (3), coroborat cu articolul 218 alineatul (9),

               având în vedere propunerea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)Consiliul oleicol internațional (COI) este o organizație interguvernamentală cu caracter științific și tehnic activă în sectorul uleiului de măsline și al măslinelor de masă.

               (2)Uniunea, în calitate de membru al COI, poate propune modificări la proiectele de decizii ale COI și își exprimă poziția oficială cu privire la acestea în funcție de normele de procedură și de vot ale organizației în cauză.

               (3)În cadrul următoarei reuniuni a Consiliului membrilor săi, la 15 iulie 2016, COI va examina și, eventual, va adopta cinci proiecte de decizii care vor avea efect asupra legislației Uniunii.

               (4)În special, primul, al doilea, al treilea și al patrulea proiect de decizie modifică standardele comerciale care se aplică uleiurilor de măsline și uleiurilor din resturi de măsline (COI/T.15/Rev...): acestea se referă la modificarea limitei esterilor etilici, la modificarea limitelor acizilor heptadecanoic, heptadecenoic și ecoseinoic, la modificarea limitelor coeficientului de extincție specific la lungimea de undă 270 (k270) și la notificarea oficială a metodelor ISO adoptate în vederea realizării unei armonizări complete și includerea unei referințe la noua metodă de determinare a indicelui de peroxid, respectiv.

               (5)Al cincilea proiect de decizie adoptă noua metodă de analiză pentru determinarea indicelui de peroxid (COI/T.20/Doc. Nr....).

               (6)Aceste proiecte de decizii implică faptul că ar putea fi necesară efectuarea de modificări la Regulamentul (CEE) nr. 2568/91 al Comisiei
                  1
               .

               (7)Proiectele de decizii respective au fost discutate pe larg de experții științifici și tehnici din sectorul uleiului de măsline. Acestea contribuie la armonizarea la nivel internațional a standardelor privind uleiul de măsline și vor constitui un cadru care va garanta concurența echitabilă în comerțul cu produse din sectorul uleiului de măsline. Prin urmare, aceste decizii ar trebui sprijinite.

               (8)Pentru a asigura flexibilitatea necesară pe parcursul negocierilor dinaintea reuniunii Consiliului membrilor COI, Uniunea ar trebui autorizată să convină asupra modificărilor aduse acestor decizii, cu condiția ca respectivele modificări să nu afecteze fondul deciziilor,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Poziția Uniunii în cadrul Consiliului membrilor COI la 15 iulie 2016 este conformă cu anexa la prezenta decizie.

               Articolul 2

               1.În cazul în care există probabilitatea ca poziția menționată la articolul 1 să fie afectată de informații științifice sau tehnice noi prezentate înaintea sau în timpul reuniunii Consiliului membrilor COI, Uniunea solicită amânarea adoptării în cadrul reuniunii Consiliului membrilor COI până la stabilirea poziției Uniunii pe baza noilor informații.

               2.Modificările minore aduse proiectului de decizie pot fi acceptate de reprezentanții Uniunii în cadrul Consiliului membrilor COI fără a fi necesară o altă decizie a Consiliului.

               Articolul 3

               Prezenta decizie se adresează statelor membre.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)
                  Regulamentul (CEE) nr. 2568/91 al Comisiei din 11 iulie 1991 privind caracteristicile uleiurilor de măsline și ale uleiurilor din resturi de măsline, precum și metodele de analiză a acestora (JO L 248, 5.9.1991, p. 1).

    ---documentbreak---

               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 7.6.2016
            COM(2016) 373 final
            ANEXĂ
            la
            Propunere de Decizie a Consiliului
            de stabilire a poziției care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în privința anumitor decizii ce vor fi adoptate în cadrul Consiliului oleicol internațional (COI)

               ANEXĂ

               Uniunea Europeană sprijină, sub rezerva unei eventuale revizuiri ulterioare pe baza noilor evoluții, următoarele proiecte de decizii privind standardizarea caracteristicilor fizice, chimice și organoleptice ale uleiurilor de măsline și ale uleiurilor din resturi de măsline și armonizarea metodelor de analiză:

               DECIZIE de revizuire a standardelor comerciale care se aplică uleiurilor de măsline și uleiurilor din resturi de măsline (COI/T.15/Rev...): modificarea limitei esterilor etilici.

               DECIZIE de revizuire a standardelor comerciale care se aplică uleiurilor de măsline și uleiurilor din resturi de măsline (COI/T.15/Rev...): modificarea limitelor acizilor heptadecanoic, heptadecenoic și ecoseinoic.

               DECIZIE de revizuire a standardelor comerciale care se aplică uleiurilor de măsline și uleiurilor din resturi de măsline (COI/T.15/Rev...): modificarea limitei coeficientului de extincție specific la lungimea de undă 270 (k270).

               DECIZIE de revizuire a standardelor comerciale care se aplică uleiurilor de măsline și uleiurilor din resturi de măsline (COI/T.15/Rev...): notificarea oficială a metodelor ISO adoptate în vederea realizării unei armonizări complete și includerea unei referințe la noua metodă de determinare a indicelui de peroxid.

               Decizie de adoptare a noii metode de analiză pentru determinarea indicelui de peroxid (COI/T.20/Doc. Nr…).


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 16.12.2015
            COM(2015) 659 final
            2015/0300(NLE)
            Propunere de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul Comitetului mixt al SEE, în ceea ce privește modificarea anexei XI (Comunicații electronice, servicii audiovizuale și societatea informațională)la Acordul privind SEE(banda ultralargă)

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.CONTEXTUL PROPUNERII

               Pentru a asigura securitatea juridică și omogenitatea necesare pieței interne, Comitetul mixt al SEE trebuie să încorporeze în Acordul privind SEE toată legislația relevantă a Uniunii Europene, cât mai curând posibil după adoptarea acesteia.

               2.REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRILOR IMPACTULUI

               Proiectul de decizie a Comitetului mixt al SEE (anexat la propunerea de decizie a Consiliului) vizează modificarea anexei XI (Comunicații electronice, servicii audiovizuale și societatea informațională) la Acordul privind SEE pentru a încorpora în acesta Decizia de punere în aplicare 2014/702/UE a Comisiei din octombrie 2014
                  1
                (de modificare a Deciziei 2007/131/CE din februarie 2007
                  2
                privind autorizarea utilizării în condiții armonizate a spectrului de frecvențe radio pentru echipamente care folosesc tehnologia de bandă ultralargă în cadrul Comunității).

               Justificarea adaptării solicitate și soluția propusă

               Actul relevant:

               Decizia de punere în aplicare 2014/702/UE a Comisiei din 7 octombrie 2014 de modificare a Deciziei 2007/131/CE din februarie 2007 privind autorizarea utilizării în condiții armonizate a spectrului de frecvențe radio pentru echipamente care folosesc tehnologia de bandă ultralargă în cadrul Comunității.

               Dispoziția relevantă:

               Obligația de a permite ca echipamentele care folosesc tehnologia de bandă ultralargă (UWB) la bordul aeronavelor să utilizeze spectrul radio în banda de frecvențe 6,0-8,5 GHz (secțiunea 4 din anexă).

               Justificare și soluția propusă:

               Utilizarea UWB la bordul aeronavelor ar putea interfera cu legăturile radio din aeroporturi și din jurul acestora ale operatorilor naționali de telefonie mobilă . Aceste efecte au fost descrise într-un raport din 2012 publicat de Comitetul pentru comunicații electronice (CCE) al Conferinței Europene a Administrațiilor de Poștă și Telecomunicații (CEAPT)
                  3
                și fac actualmente obiectul unui studiu detaliat și al unei reevaluări efectuate de Grupul de lucru pentru inginerie spectrală al CCE – Dispozitive cu rază mică de acțiune (SE24). Orizontul de timp în care se vizează finalizarea de către SE24 a lucrărilor pe această temă este în prezent trimestrul 1 din 2016
                  4
               .

               Densitatea legăturilor radio din apropierea aeroporturilor și intensitatea utilizării acestora sunt mai mari în Islanda și în Norvegia decât în UE. Prin urmare, este nevoie de o derogare referitoare la banda de frecvențe 6,0-8,5 GHz, pentru a se evita apariția unor interferențe nedorite cu legăturile radio ale operatorilor de telefonie mobilă. În decizia Comitetului mixt se introduce următoarea adaptare:

               „Islanda și Norvegia sunt scutite de obligația de a permite ca echipamentele de la bordul aeronavelor care folosesc tehnologia de bandă ultralargă să utilizeze banda de frecvențe 6,08,5 GHz.”

               3.ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII

               Articolul 1 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 2894/94 al Consiliului
                  5
                privind normele de punere în aplicare a Acordului privind SEE prevede stabilirea de către Consiliu, pe baza unei propuneri a Comisiei, a poziției care urmează să fie adoptată în numele Uniunii cu privire la astfel de decizii.

               Comisia prezintă proiectul de decizie a Comitetului mixt al SEE în vederea adoptării de către Consiliu ca poziție a Uniunii. Comisia speră să fie în măsură să prezinte acest document Comitetului mixt al SEE cât mai curând posibil.

               2015/0300 (NLE)

               Propunere de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul Comitetului mixt al SEE, în ceea ce privește modificarea anexei XI (Comunicații electronice, servicii audiovizuale și societatea informațională)
                  la Acordul privind SEE
                  (banda ultralargă)

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 114 coroborat cu articolul 218 alineatul (9),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2894/94 al Consiliului din 28 noiembrie 1994
                  6
                privind normele de punere în aplicare a Acordului privind Spațiul Economic European, în special articolul 1 alineatul (3),

               având în vedere propunerea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)Acordul privind Spațiul Economic European („Acordul privind SEE”) a intrat în vigoare la 1 ianuarie 1994.

               (2)În temeiul articolului 98 din Acordul privind SEE, Comitetul mixt al SEE poate decide să modifice, printre altele, anexa XI (Comunicații electronice, servicii audiovizuale și societatea informațională) la Acordul privind SEE.

               (3)Decizia de punere în aplicare 2014/702/UE
                  7
                a Comisiei trebuie încorporată în Acordul privind SEE. Densitatea legăturilor radio din apropierea aeroporturilor și intensitatea utilizării acestora sunt mai mari în Islanda și în Norvegia decât în UE. Pentru a evita producerea de interferențe nedorite cu legăturile radio ale operatorilor de telefonie mobilă, Islanda și Norvegia ar trebui scutite de obligația de a permite ca echipamentele de la bordul aeronavelor care folosesc tehnologia de bandă ultralargă să utilizeze banda de frecvențe 6,0-8,5 GHz.

               (4)Prin urmare, anexa XI (Comunicații electronice, servicii audiovizuale și societatea informațională) la Acordul privind SEE ar trebui modificată în consecință.

               (5)Prin urmare, poziția Uniunii în cadrul Comitetului mixt al SEE ar trebui să se bazeze pe proiectul de decizie atașat,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii, în cadrul Comitetului mixt al SEE, în ceea ce privește modificarea propusă a anexei XI (Comunicații electronice, servicii audiovizuale și societatea informațională) la Acordul privind SEE se bazează pe proiectul de decizie a Comitetului mixt al SEE atașat la prezenta decizie.

               Articolul 2

               Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 293, 9.10.2014, p. 48-56.

                     (2)
                  JO L 55, 23.2.2007, p. 33-36.

                     (3)
                  Raportul 175 al CCE, Co-existence study considering UWB applications inside aircraft and existing radio services in the frequency bands from 3.1 GHz to 4.8 GHz and from 6.0 GHz to 8.5 GHz, disponibil la adresa

                     http://www.erodocdb.dk/Docs/doc98/official/pdf/ECCREP175.PDF

                  .

                     (4)
                  Fișa de lucru SE24_55, disponibilă la adresa

                     http://eccwp.cept.org/WI_Detail.aspx?wiid=477

                  .

                     (5)
                  JO L 305, 30.11.1994, p. 6-8.

                     (6)
                  JO L 305, 30.11.1994, p. 6-8.

                     (7)
                  Decizia de punere în aplicare 2014/702/UE a Comisiei din 7 octombrie 2014 de modificare a Deciziei 2007/131/CE privind autorizarea utilizării în condiții armonizate a spectrului de frecvențe radio pentru echipamente care folosesc tehnologia de bandă ultralargă în cadrul Comunității (JO L 293, 9.10.2014, p. 48-56).

    ---documentbreak---

               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 16.12.2015
            COM(2015) 659 final
            ANEXĂ
            DECIZIA NR. …/2015 A COMITETULUI MIXT AL SEEdin de modificare a anexei XI (Comunicații electronice, servicii audiovizuale și societatea informațională) la Acordul privind SEElapropunerea de Decizie a Consiliuluiprivind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul Comitetului mixt al SEE, în ceea ce privește modificarea anexei XI (Comunicații electronice, servicii audiovizuale și societatea informațională)la Acordul privind SEE(banda ultralargă)

               ANEXĂ

                  DECIZIA NR. …/2015 A COMITETULUI MIXT AL SEE
                  din
                  de modificare a anexei XI (Comunicații electronice, servicii audiovizuale și societatea informațională) la Acordul privind SEE

               COMITETUL MIXT AL SEE,

               având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European (denumit în continuare „Acordul privind SEE”), în special articolul 98,

               întrucât:

               (1)Decizia de punere în aplicare 2014/702/UE a Comisiei din 7 octombrie 2014
                  1
                de modificare a Deciziei 2007/131/CE privind autorizarea utilizării în condiții armonizate a spectrului de frecvențe radio pentru echipamente care folosesc tehnologia de bandă ultralargă în cadrul Comunității
                  2
                trebuie încorporată în Acordul privind SEE.

               (2)Prin urmare, anexa XI la Acordul privind SEE ar trebui să fie modificată în consecință,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               În anexa XI la Acordul privind SEE, punctul 5cw (Decizia 2007/131/CE a Comisiei) se modifică după cum urmează:

               1.
                     se adaugă următorul text:

               „În sensul prezentului acord, dispozițiile deciziei se citesc cu următoarea adaptare:

               Islanda și Norvegia sunt scutite de obligația de a permite ca echipamentele de la bordul aeronavelor care folosesc tehnologia de bandă ultralargă să utilizeze banda de frecvențe 6,0-8,5 GHz.”

               2.
                     se adaugă următoarea liniuță:

               „-
                     32014 D 0702: Decizia de punere în aplicare 2014/702/UE a Comisiei din 7 octombrie 2014 (JO L 293, 9.10.2014, p. 48).”

               Articolul 2

               Textele Deciziei de punere în aplicare 2014/702/UE în limbile islandeză și norvegiană, care urmează să fie publicate în suplimentul SEE la Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, sunt autentice.

               Articolul 3

               Prezenta decizie intră în vigoare la […], cu condiția să se fi efectuat toate notificările prevăzute la articolul 103 alineatul (1) din Acordul privind SEE
                  3
               .

               Articolul 4

               Prezenta decizie se publică în secțiunea SEE și în suplimentul SEE ale Jurnalului Oficial al Uniunii Europene.

               Adoptată la Bruxelles, […].

                  Pentru Comitetul mixt al SEE

                  Președintele

                  […]

               Secretarii
               Comitetului mixt al SEE

                  […]

                     (1)
                  JO L 293, 9.10.2014, p. 48-56.

                     (2)
                  JO L 55, 23.2.2007, p. 33-36.

                     (3)
                  [Nu au fost semnalate obligații constituționale.] [Au fost semnalate obligații constituționale.]


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 6.11.2015
            COM(2015) 553 final
            Propunere de
            DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI A CONSILIULUI
            privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare (cerere depusă de Finlanda - EGF/2015/005 FI/Activități de realizare a soft-ului la comandă)

               EXPUNERE DE MOTIVE

               CONTEXTUL PROPUNERII

               1.Normele aplicabile contribuțiilor financiare din Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) sunt prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 1309/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de ajustare la globalizare (2014 -2020) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1927/2006
                  1
                (denumit în continuare „regulamentul privind FEG”).

               2.La data de 12 iunie 2015, Finlanda a depus o cerere EGF/2015/005 FI/Activități de realizare a soft-ului la comandă pentru acordarea unei contribuții financiare din partea FEG ca urmare a disponibilizărilor
                  2
                care au avut loc în sectorul economic încadrat la diviziunea 62 a NACE Rev. 2 (Activități de servicii în tehnologia informației) în regiunile de nivel NUTS 2
                  3
                Länsi-Suomi (FI19), Helsinki-Uusimaa (FI1B), Etelä-Suomi (FI1C) și Pohjois- ja Itä-Suomi (FI1D) din Finlanda. Aceste regiuni, luate împreună, acoperă întregul teritoriu al Finlandei, cu excepția insulei Åland.

               3.După evaluarea acestei cereri, Comisia a concluzionat, în conformitate cu toate dispozițiile aplicabile ale Regulamentului privind FEG, că sunt îndeplinite condițiile pentru acordarea unei contribuții financiare din FEG.

               REZUMATUL CERERII

                        Cererea FEG

                        EGF/2015/005 FI/Activități de realizare a soft-ului la comandă

                        Stat membru

                        Finlanda

                        Regiunea (regiunile) în cauză (nivel NUTS 2)

                        Länsi-Suomi (FI19)

                        Helsinki-Uusimaa (FI1B)

                        Etelä-Suomi (FI1C)

                        Pohjois- ja Itä-Suomi (FI1D)

                        Data depunerii cererii

                        12 iunie 2015

                        Data confirmării primirii cererii

                        12 iunie 2015

                        Data cererii de informații suplimentare

                        26 iunie 2015

                        Termenul pentru furnizarea informațiilor suplimentare

                        21 august 2015

                        Termenul pentru finalizarea evaluării

                        13 noiembrie 2015

                        Criteriul de intervenție

                        Articolul 4 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind FEG

                        Număr de întreprinderi vizate

                        69

                        Sectorul (sectoarele) de activitate economică

                        (Diviziunea din NACE Rev. 2)
                           4

                        Diviziunea 62 (Activități de servicii în tehnologia informației)

                        Perioada de referință (nouă luni):

                        30 iulie 2014 - 30 aprilie 2015

                        Disponibilizări în perioada de referință

                        1 603

                        Numărul total de beneficiari eligibili

                        1 603

                        Numărul total de beneficiari vizați

                        1 200

                        Numărul de tineri vizați care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare (NEET)

                        0

                        Buget pentru servicii personalizate (EUR)

                        4 167 000

                        Buget pentru punerea în aplicare a FEG
                           5
                         (EUR)

                        205 000

                        Buget total (EUR)

                        4 372 000

                        Contribuția din partea FEG (60 %) (EUR)

                        2 623 200

               EVALUAREA CERERII

               Procedura

               4.Finlanda a depus cererea EGF/2015/005 FI/Activități de realizare a soft-ului la comandă la data de 12 iunie 2015, în termen de 12 săptămâni de la data la care au fost îndeplinite criteriile de intervenție stabilite la articolul 4 din Regulamentul privind FEG. Comisia a confirmat primirea cererii în termen de două săptămâni de la data depunerii cererii, și anume la 12 iunie 2015 și a solicitat Finlandei, la data de 26 iunie 2015, să transmită informații suplimentare. Aceste informații suplimentare au fost furnizate în termen de opt săptămâni de la data solicitării, după o prelungire cu două săptămâni a termenului, la solicitarea justificată a Finlandei. Termenul de 12 săptămâni de la data primirii cererii complete, în cursul căruia Comisia ar trebui să finalizeze evaluarea conformității cererii cu condițiile de acordare a unei contribuții financiare, expiră la 13 noiembrie 2015.

               Eligibilitatea cererii

               Întreprinderile și beneficiarii în cauză

               5.Cererea se referă la 1 603 de lucrători disponibilizați în sectorul economic încadrat la diviziunea 62 a NACE Rev. 2 (Activități de servicii în tehnologia informației). Disponibilizările au avut loc în regiunile de nivel NUTS 2 Länsi-Suomi (FI19), Helsinki-Uusimaa (FI1B), Etelä-Suomi (FI1C) și Pohjois- ja Itä-Suomi (FI1D). Disponibilizările au avut loc în 69 de întreprinderi
                  6
               , aproape jumătate dintre ele (778) având loc în Microsoft Mobile Oy.

               Criterii de intervenție

               6.Autoritățile finlandeze au depus cererea în temeiul criteriilor de intervenție prevăzute la articolul 4 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind FEG, care prevede disponibilizarea a cel puțin 500 de lucrători într-o perioadă de referință de nouă luni, în întreprinderi care își desfășoară activitatea în același sector economic definit în diviziunea NACE Rev. 2 și care sunt situate într-o regiune sau în două regiuni învecinate de nivel NUTS 2 într-un stat membru. Numai în regiunea Helsinki-Uusimaa (FI1B) au avut loc 737 de disponibilizări.

               7.Perioada de referință de nouă luni vizată în cerere este cuprinsă între 30 iulie 2014 și 30 aprilie 2015.

               Calcularea disponibilizărilor și a cazurilor de încetare a activității

               8.Disponibilizările din perioada de referință au fost calculate după cum urmează:

               –1 218 de la data notificării individuale de către angajator privind disponibilizarea sau încheierea contractului de muncă al lucrătorului,

               –385 de la data încetării de facto a contractului de muncă sau a expirării acestuia.

               Beneficiari eligibili

               9.Numărul total de beneficiari eligibili este de 1 603.

               Legătura dintre disponibilizări și „modificările structurale majore ale comerțului mondial ca urmare a globalizării“

               10.În scopul de a stabili legătura dintre disponibilizări și schimbările majore intervenite în structura comerțului mondial ca urmare a globalizării, Finlanda susține că, în ultimii ani, distribuția ocupării forței de muncă din sectorul TIC între UE și alte economii a evoluat în detrimentul UE. Deși acest domeniu este din ce în ce mai important la nivel mondial, ca volum, amploarea acestuia a scăzut în Europa, întrucât întreprinderile și serviciile sunt transferate în China, India, Taiwan și alte destinații din afara Europei. Numai în 2014, personalul societăților finlandeze din domeniul TIC a fost redus cu 3 la sută sau 1 500 de persoane.

               Distribuția ocupării forței de muncă din sectorul TIC între Uniunea Europeană și alte economii (2009 & 2011)

               Sursă: Comisia Europeană. ICT Industry Analysis Predict 2013 & 2014 Reports: An Analysis of ICT R&D in the EU and Beyond (Rapoarte de analiză previzională a industriei TIC pentru anii 2013 și 2014: o analiză a cercetării și dezvoltării în domeniul TIC în UE și în afara acesteia)

               11.Aceste efecte au fost resimțite îndeosebi în Finlanda, unde întreaga industrie electronică finlandeză a fost grav afectată, situația culminând în 2011 când Nokia a anunțat efectuarea de disponibilizări pe scară largă. În 2012, Nokia a disponibilizat mai întâi 1 000 de persoane în Salo (EGF/2012/006 FI/Nokia Salo), după care au urmat încă 3 700 de persoane la sfârșitul anului 2012 și la începutul anului 2013 (EGF/2013/001 FI/Nokia). Au urmat apoi alte 600 de disponibilizări în sectorul dezvoltării chipseturilor în 2014 (EGF/2015/001 FI/Broadcom).

               12.În aceste condiții, sectorul activităților de servicii în tehnologia informației și-a continuat eforturile pentru a concura la nivel mondial, chiar dacă principalul client al serviciilor, și anume Nokia, a dispărut.

               13.Industria finlandeză producătoare de software investește din ce în ce mai mult în internetul industrial și în serviciile de cloud computing, optând pentru servicii mai bune între întreprinderi (B-to-B, business to business) cu toate că, în același timp, se confruntă cu probleme în ceea ce privește serviciile între întreprinderi și consumatori (B-to-C, business to consumer). Aceste probleme se datorează presiunii exercitate de prețurile de pe piața mondială. Actorii de pe piață trebuie să concureze pentru comenzi cu societățile din țări în care se înregistrează costuri mai scăzute. Există, de asemenea, o tendință a companiilor multinaționale care își desfășoară activitatea în Finlanda să transfere o parte din activitățile lor către țări în care se înregistrează costuri mai reduse. CGI, de exemplu, a anunțat în noiembrie 2014 că trebuie să își reducă personalul finlandez cu 270 de angajați și să își transfere operațiunile în afara UE
                  7
               .

               14.Afacerile în domeniul software-ului sunt afaceri de talie mondială, iar produsele software sunt achiziționate la nivel mondial din cele mai rentabile surse. Produsele software pot, totuși, să fie adaptate pentru a răspunde cerințelor specifice fiecărei țări, regiuni sau limbi.

               15.O caracteristică importantă a sectorului mondial al producerii de software este că acesta necesită în mod constant forță de muncă nouă și cu studii în domeniu, întrucât ciclul de viață al produselor și al soluțiilor informatice conexe este foarte scurt în raport cu ciclul de viață al personalului său. Concurența dintre lucrătorii din UE și cei din afara UE este acerbă. Lucrătorii din UE mai în vârstă și cu un nivel de studii mai scăzut nu pot concura cu ușurință cu angajații tineri și cu un nivel mai ridicat de studii, din afara UE.

               16.În timp ce, în 2008, industria tehnologică avea un total de 326 000 de angajați în Finlanda, numărul de persoane angajate de astfel de societăți în 2014 a fost de 276 000. Aceasta reprezintă o scădere medie de aproximativ 3 % pe an (10 000 de lucrători).

               17.Până în prezent, sectorul activităților de servicii în tehnologia informației a făcut obiectul a două cereri FEG, una dintre acestea referindu-se la globalizare, iar cealaltă la criza financiară și economică mondială
                  8
               .

               Evenimentele care au condus la disponibilizări și la încetarea activității

               18.Evenimentele care au dus la disponibilizările respective sunt evoluții care afectează Nokia în ultimii ani, care au avut un impact major asupra sectorului TIC din Finlanda. Dezvoltarea și proiectarea de sisteme de operare pentru telefoanele mobile Nokia asigura, în trecut, locuri de muncă pentru mii de finlandezi, în special în Oulu, în timp ce în prezent aceste funcții au fost transferate către țări din afara Europei.

               19.Deciziile luate de Nokia și de Microsoft (delocalizarea producției, închiderea și oprirea activităților de dezvoltare în Finlanda) au afectat numeroase societăți din industria producătoare de software ale căror operațiuni erau legate de Nokia sau de Microsoft. Ca urmare, problemele societății Nokia au afectat situația întregii industrii finlandeze producătoare de software. Societatea Tieto, furnizoare de servicii TIC, de exemplu, și-a justificat disponibilizările pe care le-a anunțat în toamna anului 2014 prin numărul redus de comenzi de la unul dintre principalii săi clienți, și anume Nokia. Ulterior, societăți precum Atos IT Solutions and Services, societatea de jocuri și divertisment Rovio Entertainment și Samlink și-au justificat disponibilizările prin motive similare.

               20.În total, 69 de societăți din industria producătoare de software au efectuat disponibilizări în perioada cuprinsă între toamna anului 2014 și primăvara anului 2015. Motivele care au condus la aceste disponibilizări variază, însă cel mai comun dintre motive este că societățile s-au confruntat cu accelerarea și intensificarea concurenței internaționale. Închiderea fabricilor Nokia și Microsoft a fost determinantă, dar cele mai multe dintre disponibilizări se înscriu într-un fenomen mai larg care s-a produs în întregul sector al programării.

               Impactul preconizat al disponibilizărilor asupra economiei și ocupării forței de muncă la nivel local, regional sau național

               Regiunile de nivel NUTS 2 Helsinki-Uusimaa (FI1B) și Pohjois- ja Itä-Suomi (FI1D) sunt cele în care au avut loc peste 75 % dintre disponibilizări. Acesta este motivul pentru care aceste două regiuni sunt examinate în detaliu în paragrafele de mai jos.

               21.Ostrobothnia de nord [parte a regiunii Pohjois- ja Itä-Suomi (FI1D) în care este situat orașul Oulu] este o regiune cu o rată a șomajului ridicată (mai mare decât media națională). În februarie 2015, în timp ce rata națională a șomajului a fost de 13,5 %, în Ostrobothnia de nord aceasta s-a ridicat la 15,7 %, iar în orașul Oulu a fost de 17,1 %. Aproape doi din trei șomeri aflați în căutarea unui loc de muncă în regiune locuiesc în zona orașului Oulu, la fel ca și cea mai mare parte a șomerilor calificați din regiune.

               22.Actualmente, există aproximativ 1 250 de unități de activitate economică în sectorul TIC din Ostrobothnia de nord, majoritatea dintre acestea fiind localizate în Oulu. Cifre privind tendințele economice arată că cifra de afaceri a societăților din sectorul TIC a scăzut începând cu 2012
                  9
               . Întregul sector al tehnologiei informației reprezintă aproximativ 12 % din locurile de muncă din zonă. Aceste dificultăți au determinat numeroase disponibilizări atât în sectorul privat, cât și în cel public. În timp ce, în 2008, societățile din sectorul TIC aveau aproape 13 000 de angajați în regiunea respectivă, această cifră a scăzut până la aproximativ 10 000 recent.

               23.Zona orașului Oulu a fost considerabil afectată de reducerile de locuri de muncă din sectorul TIC, întrucât, încă din anii 1980, zona respectivă a fost un centru de activitate pentru întreprinderi, cercetare, dezvoltare și inovare și forța de muncă. În primăvara anului 2015, aproximativ 1 500 de șomeri erau în căutarea unui loc de muncă în sectorul TIC în această regiune. Aproximativ 80 % dintre aceștia trăiesc în zona orașului Oulu. În plus, o treime dintre șomerii cu o diplomă de învățământ superior din sectorul TIC au rămas în mod continuu fără loc de muncă timp de peste un an. Disponibilizările de la Microsoft au înrăutățit o situație care era deja foarte dramatică.

               24.Noile sectoare în creștere care vor oferi oportunități de angajare, cum ar fi digitalizarea proceselor industriale și previzibilitatea crescută sunt dezvoltate în mod activ în zona orașului Oulu, iar incluziunea șomerilor cu expertiză în domeniul TIC trebuie să fie asigurată în cadrul acestei dezvoltări
                  10
               .

               25.La sfârșitul lunii februarie 2015, șomerii aflați în căutarea unui loc de muncă în Uusimaa au reprezentat 11 % din forța de muncă. Deși această cifră este mai mică decât media națională, creșterea șomajului este considerabil mai mare în Uusimaa (15,0 %) decât în Finlanda, în ansamblul său (9,7 %). În luna februarie, s-au înregistrat 5,1 șomeri aflați în căutarea unui loc de muncă pentru fiecare loc de muncă disponibil. Șomajul este în creștere, de asemenea, datorită migrației nete către această zonă. Numărul șomerilor aflați în căutarea unui loc de muncă în Uusimaa a depășit 104 000 în august 2015 și este cea mai ridicată cifră înregistrată de la începutul anilor 1990.

               26.PIB-ul din Uusimaa reprezintă 36 % din produsul intern brut al Finlandei. Uusimaa asigură 71 % din cifra de afaceri, 62 % din totalul de angajați și 52 % din ansamblul întreprinderilor din industria producătoare de software din sectorul privat finlandez. Aceasta înseamnă că, în industria producătoare de software, se poate spune că Uusimaa deține un rol și mai important decât în toate celelalte sectoare luate împreună.

               27.În 2013, industria producătoare de software a reprezentat 3 % din cifra de afaceri, 5 % din totalul de angajați și 3 % dintre întreprinderile din sectorul privat din Uusimaa.

               28.Pe parcursul perioadei de referință, un număr total de 49 de întreprinderi producătoare de software au recurs la negocieri de cooperare în regiunea Uusimaa. Necesarul estimat pentru reduceri de personal la începutul negocierilor de cooperare era de 1 681 de angajați.

               29.Pe baza unei evaluări preliminare, se pare că (în special în cazul CGI) disponibilizările au vizat angajații în vârstă de peste 50 de ani, un grup pentru care este dificil să se găsească noi locuri de muncă și este justificat să se presupună că, până în iunie 2016, peste 50 % dintre aceste persoane vor fi șomeri de lungă durată.

               Beneficiari vizați și acțiuni propuse

               Beneficiari vizați

               30.Se estimează că numărul lucrătorilor disponibilizați care vor beneficia de măsuri se ridică la 1 200. Defalcarea acestor lucrători în funcție de sex, cetățenie și grupă de vârstă este următoarea:

                        Categorie

                        Numărul de
                           beneficiari vizați

                        Sexul:

                        Bărbați:

                        660

                        (55,0 %)

                        Femei:

                        540

                        (45,0 %)

                        Cetățenie:

                        Cetățeni UE:

                        1 160

                        (96,7 %)

                        Cetățeni din afara UE:

                        40

                        (3,3 %)

                        Grupa de vârstă:

                        15-24 de ani:

                        24

                        (2,0 %)

                        25-29 de ani:

                        72

                        (6,0 %)

                        30-54 de ani:

                        936

                        (78,0 %)

                        55-64 de ani:

                        156

                        (13,0 %)

                        peste 64 de ani:

                        12

                        (1,0 %)

               Eligibilitatea acțiunilor propuse

               31.Serviciile personalizate care vor fi oferite lucrătorilor disponibilizați constau în următoarele acțiuni:

               A. Măsuri de consiliere profesională și alte măsuri pregătitoare

               –Formare pentru căutarea unui loc de muncă

               Scopul formării pentru căutarea unui loc de muncă este de a oferi participanților informații cu privire la piața forței de muncă, de a-i ajuta să își definească opțiunile și de a-i sprijini să își îmbunătățească și să-și actualizeze competențele de căutare a unui loc de muncă. Datorită caracteristicilor speciale ale căutării unui loc de muncă în sectorul TIC, vor fi achiziționate servicii de formare adaptate la competențele profesionale și la nevoile grupului țintă.

               Ocuparea forței de muncă poate fi promovată prin servicii de formare, prin sprijinirea mobilității forței de muncă în cooperare cu serviciile EURES și, de exemplu, prin formarea unor grupuri dedicate căutării unui loc de muncă care se concentrează pe identificarea locurilor de muncă din sectorul TIC în străinătate.

               –Consiliere profesională (orientare individuală)

               Scopul consilierii profesionale este orientarea unui client privat în căutarea unui loc de muncă sau formarea la locul de muncă. Pe de o parte, formatori profesioniști pot promova reangajarea prin orientarea persoanelor care caută un loc de muncă să utilizeze diferitele opțiuni în vederea găsirii unui loc de muncă (gestionare în funcție de caz), pe de altă parte, ei pot să asiste persoanele respective în găsirea unui nou loc de muncă, oferindu-le consiliere în cursul procesului de căutare a unui loc de muncă.

               –Îndrumare privind cariera profesională

               Îndrumarea privind cariera profesională este achiziționată pentru persoane în cazul în care, în conformitate cu evaluarea efectuată de un reprezentant al Biroului de ocupare a forței de muncă și dezvoltare economică (biroul TE), clienții au nevoie de mai mult sprijin funcțional, susținut și pe termen lung în ceea ce privește planificarea carierei.

               –Evaluări ale experților

               Persoanele din sectorul programării au competențe foarte diferite. În vederea evaluării serviciilor necesare persoanei aflate în căutarea unui loc de muncă, un birou TE poate să organizeze diverse evaluări ale experților, cum ar fi o evaluare a capacității de lucru; cartografierea competențelor și aptitudinilor profesionale; evaluarea competențelor antreprenoriale și a oportunităților de activități antreprenoriale. Conținutul și domeniul de aplicare al evaluării efectuate de un expert vor depinde de situația personală a persoanei aflate în căutarea unui loc de muncă.

               B. Ocuparea forței de muncă și serviciile pentru întreprinderi

               Ocuparea forței de muncă finanțată prin FEG și serviciile furnizate de biroul TE întreprinderilor includ oferirea de sprijin prin servicii online persoanelor independente aflate în căutarea unui loc de muncă, oferte de muncă și alte servicii de ocupare a forței de muncă, inclusiv servicii de ocupare a forței de muncă la nivel internațional, indemnizații de deplasare și despăgubiri pentru cheltuielile de mutare, cartografierea competențelor și aptitudinilor profesionale, evaluări ale capacității de muncă, formare profesională, testări profesionale (work try-outs) și subvenții salariale. Biroul TE este responsabil pentru serviciile oferite și specialiștii în servicii FEG se vor ocupa de această activitate.

               C. Formare

               Formarea este pusă în aplicare sub formă de reconversie profesională, obiectivul fiind achiziționarea unei calificări profesionale sau a unei calificări profesionale suplimentare în cadrul unui sector cu o rată ridicată a șomajului, sau sub formă de formare continuă prin consolidarea competențelor existente. Formarea este adaptată în funcție de grupul vizat.

               Obiectivul unei astfel de formări este, de asemenea, de a-i ajuta pe participanți să dobândească o înțelegere practică a modului în care funcționează societățile și de a le oferi competențele necesare pentru a dezvolta o societate. Scopul formării este fie găsirea unui loc de muncă în una dintre societățile partenere, fie lansarea unei noi întreprinderi prin intermediul unui proiect de dezvoltare.

               Formarea profesională specială poate fi furnizată pentru cei cu un nivel de studii mai ridicat.

               D. Subvenții salariale

               Subvenții salariale vor fi disponibile pentru lucrătorii disponibilizați pentru a sprijini ocuparea forței de muncă în cadrul unui nou loc de muncă prin reducerea costurilor salariale ale angajatorului. Subvențiile salariale sunt utilizate în special drept o modalitate de a stimula recrutarea în sectorul privat prin intermediul unei subvenții. Începând din 2015, subvenția pentru salariu va fi de 30-50 % din costurile salariale, în funcție de durata perioadei în care a fost șomeră persoana care urmează a fi angajată.

               E. Subvenție pentru demararea unei noi afaceri

               Scopul subvențiilor pentru demararea unei noi afaceri este de a promova crearea de activități economice și de locuri de muncă pentru persoanele fizice. O subvenție pentru demararea unei noi afaceri asigură un venit pentru o persoană care intenționează să devină antreprenor pe durata perioadei care va fi necesară pentru demararea și înființarea unei afaceri ale cărei venituri să corespundă celor ale unui loc de muncă cu normă întreagă, perioadă de maximum 18 luni.

               Subvenția pentru demararea unei noi afaceri constă în două părți: alocația de bază și un supliment. În 2015, alocația de bază este de 32,80 EUR pe zi. Valoarea acestui supliment variază de la caz la caz, la latitudinea birourilor TE. Suplimentul variază între 10 și 60 % din cuantumul de bază.

               F. Orientare către antreprenoriat și servicii pentru noii antreprenori

               Sunt puse în aplicare măsuri aferente promovării antreprenoriatului, precum formările de tip „incubator de afaceri” și formările în materie de antreprenoriat. În plus, noilor antreprenori li se oferă consiliere, consultanță și subvenții pentru demararea unei noi afaceri. Generarea de noi întreprinderi va fi sprijinită prin intermediul rețelelor subregionale de servicii prestate pentru întreprinderi și prin intermediul planificării statutului de client al întreprinderilor al Ministerului Ocupării Forței de Muncă și Economiei (MEE).

               G. Alocații pentru cheltuieli de deplasare, de cazare pe timp de noapte și mutare

               Unei persoane aflate în căutarea unui loc de muncă i se poate acorda o alocație pentru cheltuielile de deplasare și de cazare suportate pe parcursul procesului de căutare a unui loc de muncă sau pentru astfel de cheltuielile generate de participarea la stagii de formare și despăgubiri pentru cheltuielile de mutare în cazul în care aceasta acceptă un loc de muncă în afara zonei de navetă.

               32.Serviciile propuse, descrise aici, constituie măsuri active pe piața forței de muncă în cadrul acțiunilor eligibile definite la articolul 7 din Regulamentul privind FEG. Aceste acțiuni nu țin locul măsurilor pasive de protecție socială.

               33.Finlanda a furnizat informațiile necesare privind acțiunile care sunt obligatorii pentru întreprinderea vizată în temeiul legislației naționale sau în temeiul contractelor colective de muncă. Acestea au confirmat că o contribuție financiară din partea FEG nu va înlocui astfel de acțiuni.

               Bugetul estimat

               34.Costurile totale estimate sunt de 4 372 000 EUR, incluzând cheltuieli pentru servicii personalizate de 4 167 000 EUR și cheltuieli pentru activitățile de pregătire, gestionare, informare și publicitate, control și raportare de 205 000 EUR.

               35.Contribuția financiară totală solicitată din FEG este de 2 623 200 EUR (60 % din totalul costurilor).

                        Acțiuni

                        Numărul estimat al participanților

                        Costul estimat per participant
                        (EUR)

                        Costuri totale estimate

                        (EUR)

                        Servicii personalizate [Acțiuni în temeiul articolului 7 alineatul (1) literele (a) și (c) din Regulamentul privind FEG]

                        Măsuri de consiliere profesională și alte măsuri pregătitoare

                        710

                        400

                        284 000

                        Ocuparea forței de muncă și serviciile pentru întreprinderi

                        1 200

                        375

                        450 000

                        Formare

                        468

                        5 000

                        2 340 000

                        Subvenție pentru demararea unei noi afaceri

                        45

                        6 000

                        270 000

                        Orientare către antreprenoriat și servicii pentru noii antreprenori

                        12

                        5 000

                        60 000

                        Subtotal (a):

                        Procent din pachetul de servicii personalizate

                        –

                        3 404 000

                        (81,69 %)

                        Alocații și stimulente [Acțiuni în temeiul articolului 7 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind FEG]

                        Subvenții pentru salarii

                        92

                        8 000

                        736 000

                        Alocații pentru cheltuieli de deplasare, de cazare pe timp de noapte și mutare

                        180

                        150

                        27 000

                        Subtotal (b):

                        Procent din pachetul de servicii personalizate:

                        –

                        763 000

                        (18,31 %)

                         Acțiuni în temeiul articolului 7 alineatul (4) din Regulamentul privind FEG

                        1. Activități de pregătire

                        –

                        10 000

                        2. Gestionare

                        –

                        165 000

                        3. Informare și publicitate

                        –

                        25 000

                        4. Control și raportare

                        –

                        5 000

                        Subtotal (c):

                        Procent din costurile totale:

                        –

                        205 000

                        4,69 %

                        Costuri totale (a + b + c):

                        –

                        4 372 000

                        Contribuție din FEG (60 % din costurile totale)

                        –

                        2 623 200

               36.Costurile acțiunilor identificate în tabelul de mai sus ca acțiuni în temeiul articolului 7 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind FEG nu depășesc 35 % din costurile totale ale pachetului coordonat de servicii personalizate. Finlanda a confirmat că aceste acțiuni sunt condiționate de participarea activă a beneficiarilor vizați la activități de căutare a unui loc de muncă sau de formare.

               37.Finlanda a confirmat că costurile investițiilor pentru activități independente, demararea unor noi afaceri și preluarea întreprinderilor de către angajați nu vor depăși 15 000 EUR per beneficiar.

               Perioada de eligibilitate a cheltuielilor

               38.Finlanda a început furnizarea serviciilor personalizate către beneficiarii vizați la 1 august 2014. Prin urmare, cheltuielile privind aceste acțiunile sunt eligibile pentru o contribuție financiară din FEG de la 1 august 2014 până la 12 iunie 2017.

               39.Finlanda a început să suporte cheltuieli administrative pentru punerea în aplicare a FEG la 1 august 2014. Prin urmare, cheltuielile privind acțiunile de pregătire, gestionare, informare și publicitate, control și raportare sunt eligibile pentru o contribuție financiară din FEG de la 1 august 2014 până la 12 decembrie 2017.

               Complementaritatea cu acțiunile finanțate din fonduri naționale sau ale Uniunii

               40.Sursele de prefinanțare sau cofinanțare națională provin în principal de la linia bugetară aferentă serviciilor publice de ocupare a forței de muncă din cadrul ramurii administrative a Ministerului Ocupării Forței de Muncă și Economiei. Anumite servicii vor fi finanțate, de asemenea, din cheltuielile operaționale ale centrelor de dezvoltare economică, transport și mediu (centrele ELY) și ale birourilor TE. Sarcinile de asistență tehnică vor fi finanțate din cheltuielile operaționale ale Ministerului Ocupării Forței de Muncă și Economiei și ale centrelor ELY.

               41.Finlanda a confirmat că măsurile descrise mai sus care primesc o contribuție financiară din FEG nu vor beneficia și de contribuții financiare din partea altor instrumente financiare ale Uniunii.

               Proceduri de consultare a beneficiarilor vizați sau a reprezentanților acestora sau a partenerilor sociali, precum și a autorităților locale și regionale

               42.Finlanda a indicat faptul că pachetul coordonat de servicii personalizate a fost elaborat în consultare cu partenerii sociali și cu autoritățile regionale. Centrul ELY și biroul TE din Ostrobothnia de nord au organizat un eveniment (1 octombrie 2014) pentru a planifica măsurile incluse în proiectele FEG. Partenerii organizațiilor care pun în aplicare proiectul [Business Oulu, primăria orașului Oulu, Universitatea din Oulu, Yritystakomo (incubator de afaceri), Camera de Comerț și antreprenorii din Ostrobothnia de nord] și reprezentanții grupurilor țintă au fost invitați să participe la acest eveniment.

               43.MEE a convocat un grup însărcinat cu chestiunea disponibilizărilor efectuate în sectorul programării informatice și a participat la pregătirea cererii de acordare a contribuției financiare din partea FEG. Acest grup include reprezentanți ai centrelor ELY și ai birourilor TE pentru regiunile în cauză, Business Oulu și parteneri sociali.

               Sisteme de gestionare și control

               44.Cererea conține o descriere a sistemului de gestionare și control, care specifică responsabilitățile organismelor implicate. Finlanda a informat Comisia că această contribuție financiară va fi gestionată de MEE, care gestionează, de asemenea, fondurile FSE. Același minister îndeplinește funcția de autoritate de certificare. Există o separare strictă a îndatoririlor și a raporturilor ierarhice între departamentele responsabile de aceste două funcții. Funcțiile de gestionare legate de FEG au fost încredințate Departamentului pentru ocuparea forței de muncă și antreprenoriat, în timp ce funcțiile legate de FSE sunt asigurate de Departamentul regional. Funcțiile de certificare sunt asigurate, pentru ambele fonduri, de Unitatea de resurse umane și administrație. Ministerul a elaborat un manual care stabilește în detaliu procedurile de urmat.

               45.În ceea ce privește auditul, organismul responsabil este Unitatea independentă de audit intern, care funcționează sub tutela directă a secretarului permanent din cadrul aceluiași minister. Funcțiile de monitorizare și de audit fac parte, de asemenea, din atribuțiile autorităților de management și ale autorităților de certificare.

               Angajamentele furnizate de statul membru în cauză

               46.Finlanda a oferit toate garanțiile necesare cu privire la următoarele:

               –principiile egalității de tratament și nediscriminării vor fi respectate în ceea ce privește accesul la acțiunile propuse și punerea lor în aplicare;

               –cerințele stipulate în legislația națională și în cea a UE privind disponibilizările colective au fost respectate;

               –întreprinderile care au efectuat disponibilizări, care și-au continuat activitatea după respectivele disponibilizări, și-au respectat obligațiile legale care reglementează disponibilizările și au luat măsuri corespunzătoare pentru salariații lor;

               –acțiunile propuse nu vor primi sprijin financiar din partea altor fonduri sau instrumente financiare ale Uniunii și se va evita orice fel de dublă finanțare;

               –măsurile propuse vor fi complementare cu măsurile finanțate din fondurile structurale;

               –contribuția financiară din FEG va respecta normele procedurale și materiale ale Uniunii privind ajutoarele de stat.

               IMPLICAȚIILE BUGETARE

               Propunere bugetară

               47.FEG nu depășește o sumă anuală maximă de 150 de milioane EUR (la prețurile din 2011), după cum se prevede la articolul 12 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020
                  11
               .

               48.După examinarea cererii în conformitate cu condițiile stabilite la articolul 13 alineatul (1) din Regulamentul privind FEG și luând în considerare numărul de beneficiari vizați, acțiunile propuse și costurile estimate, Comisia propune mobilizarea FEG pentru suma de 2 623 200 EUR, reprezentând 60 % din costurile totale ale acțiunilor propuse, în scopul de a furniza o contribuție financiară pentru cerere.

               49.Decizia propusă de mobilizare a FEG va fi adoptată în comun de Parlamentul European și de Consiliu, în conformitate cu punctul 13 din Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară
                  12
               .

               Acte conexe

               50.În același timp cu prezentarea acestei propuneri de decizie pentru mobilizarea FEG, Comisia va prezenta Parlamentului European și Consiliului o propunere de transfer către linia bugetară relevantă a sumei de 2 623 200 EUR.

               51.În același timp cu adoptarea prezentei propuneri de decizie de mobilizare a FEG, Comisia va adopta și o decizie privind o contribuție financiară, prin intermediul unui act de punere în aplicare care va intra în vigoare la data la care Parlamentul European și Consiliul adoptă decizia propusă de mobilizare a FEG.

               Propunere de

               DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI A CONSILIULUI

               privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare
                  (cerere depusă de Finlanda - EGF/2015/005 FI/Activități de realizare a soft-ului la comandă)

               PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

               având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1309/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de ajustare la globalizare (2014-2020) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1927/2006
                  13
               , în special articolul 15 alineatul (4),

               având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară
                  14
               , în special punctul 13,

               având în vedere propunerea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) urmărește să ofere sprijin lucrătorilor disponibilizați și persoanelor care desfășoară o activitate independentă a căror activitate a încetat ca urmare a modificărilor structurale majore intervenite în practicile comerciale mondiale, generate de globalizare, ca urmare a continuării crizei economice și financiare mondiale sau ca urmare a unei noi crize economice și financiare mondiale, precum și să le ofere asistență în vederea reintegrării pe piața muncii.

               (2)FEG nu trebuie să depășească o sumă anuală maximă de 150 de milioane EUR (la prețurile din 2011), după cum se prevede la articolul 12 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului
                  15
               .

               (3)La data de 12 iunie 2015, Finlanda a depus o cerere EGF/2015/005 FI/Activități de realizare a soft-ului la comandă pentru acordarea unei contribuții financiare din partea FEG ca urmare a disponibilizărilor care au avut loc în sectorul economic încadrat la diviziunea 62 a NACE Rev. 2 (Activități de servicii în tehnologia informației) în regiunile de nivel NUTS 2
                  16
                Länsi-Suomi (FI19), Helsinki-Uusimaa (FI1B), Etelä-Suomi (FI1C) și Pohjois- ja Itä-Suomi (FI1D) din Finlanda. Cererea a fost completată cu informații suplimentare ce au fost transmise în conformitate cu articolul 8 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1309/2013. Această cerere îndeplinește cerințele pentru stabilirea unei contribuții financiare din FEG, astfel cum sunt prevăzute la articolul 13 din Regulamentul 1309/2013.

               (4)Prin urmare, ar trebui mobilizat FEG pentru a se furniza o contribuție financiară în valoare de 2 623 200 EUR ca răspuns la cererea depusă de Finlanda.

               (5)În scopul de a reduce la minimum timpul necesar pentru mobilizarea FEG, prezenta decizie ar trebui să se aplice de la data adoptării sale,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               În cadrul bugetului general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2015, se mobilizează din Fondul european de ajustare la globalizare suma de 2 623 200 EUR în credite de angajament și credite de plată.

               Articolul 2

               Prezenta decizie intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Se aplică de la [data adoptării deciziei]
                  17
               .

               Adoptată la Bruxelles,

                  Pentru Parlamentul European
                        Pentru Consiliu

                  Președintele
                        Președintele

                     (1)
                  JO L 347, 20.12.2013, p. 855.

                     (2)
                  În sensul articolului 3 din Regulamentul privind FEG.

                     (3)
                  Regulamentul (UE) nr. 1046/2012 al Comisiei din 8 noiembrie 2012 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1059/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui nomenclator comun al unităților teritoriale de statistică (NUTS) privind transmiterea seriilor temporale privind noua împărțire regională (JO L 310, 9.11.2012, p. 34).

                     (4)
                  JO L 393, 30.12.2006, p. 1.

                     (5)
                  În conformitate cu articolul 7 al patrulea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1309/2013.

                     (6)
                  Lista întreprinderilor se găsește în anexă

                     (7)
                  http://yle.fi/uutiset/it_firm_cgi_decides_to_send_home_270_in_finland/7632870 http://www.itviikko.fi/ihmiset-ja-ura/2014/11/14/cgi-paatyi-irtisanomaan-270/201415871/7

                     (8)
                  EGF/2011/016/Agile ; COM(2013) 120 final și prezentul document

                     (9)
                  http://www.pohjois-pohjanmaa.fi/file.php?3634 pp 3

                     (10)
                  http://www.temtoimialapalvelu.fi/files/2285/Ohjelmistoala_joulukuu_2014.pdf pp 42

                     (11)
                  JO L 347, 20.12.2013, p. 884.

                     (12)
                  JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

                     (13)
                  JO L 347, 20.12.2013, p. 855.

                     (14)
                  JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

                     (15)
                  Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (JO L 347, 20.12.2013, p. 884).

                     (16)
                  Regulamentul (UE) nr. 1046/2012 al Comisiei din 8 noiembrie 2012 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1059/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui nomenclator comun al unităților teritoriale de statistică (NUTS) privind transmiterea seriilor temporale privind noua împărțire regională (JO L 310, 9.11.2012, p. 34).

                     (17)
                  Data se introduce de către Parlament înainte de publicarea în JO.

    ---documentbreak---

               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 6.11.2015
            COM(2015) 553 final
            ANEXĂ
            la Propunerea de
            DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI A CONSILIULUI
            privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare (cerere depusă de Finlanda - EGF/2015/005 FI/Activități de realizare a soft-ului la comandă)

               ANEXĂ

                        Întreprinderile și numărul de disponibilizări din perioada de referință

                        10tons Oy

                        1

                        Kielisoft IT Solutions Oy

                        1

                        Accenture Services Oy

                        1

                        Kuru Digital Creations Oy

                        1

                        Amadeus Finland Oy

                        2

                        LeadDesk Oy

                        4

                        Amdocs Finland Oy

                        4

                        Leadin Oy

                        1

                        Analyse Solutions Finland Oy

                        5

                        Leonidas Oy

                        3

                        Atex Media Oy

                        1

                        Microsoft Mobile Oy

                        778

                        Atos IT Solutions and Services Oy

                        53

                        Miracle Finland Oy

                        6

                        Avarea Oy

                        3

                        ML-Soft Oy

                        1

                        Basware Oyj

                        4

                        MSG Software Oy

                        2

                        BeiZ Oy

                        2

                        Net Man Oy

                        1

                        Bilot Oy

                        4

                        Nortal Oy

                        1

                        Bluegiga Technologies Oy

                        2

                        Ohjelma-Aitta Oy

                        1

                        BTJ Finland Oy

                        2

                        Oudata Oy

                        1

                        Capgemini Finland Oy

                        8

                        Oy Gamecluster Ltd

                        9

                        CDC Software Finland Oy

                        1

                        PLM Group OY

                        3

                        CGI Suomi Oy

                        125

                        Qualcomm Atheros Finland Oy

                        1

                        Cisco Systems Finland Oy

                        4

                        Rovio Entertainment Oy

                        107

                        Cloud Solutions CS Oy

                        1

                        Salcom Group Oy

                        3

                        Codenomicon Oy

                        4

                        Samlink Oy

                        39

                        Conmio Oy

                        2

                        SC5 Online Oy

                        1

                        Cybercom Finland Oy

                        1

                        Scatman Oy

                        1

                        Digia Finland Oy

                        15

                        SecIT Oy

                        9

                        Dovre Group Oyj

                        2

                        Seven Networks International Oy

                        26

                        Esri Finland Oy

                        8

                        Softeri Oy

                        1

                        Fenix Solutions Oy

                        2

                        Solinor Oy

                        3

                        Fiksu Finland Oy

                        4

                        Solteq Oyj

                        28

                        F-Secure Oyj

                        17

                        Staria Consulting Oy

                        4

                        Fujitsu Finland Oy

                        18

                        Stonesoft Oy

                        4

                        Gurux Oy

                        1

                        Symbio Finland Oy

                        9

                        IBS Enterprise Finland Oy

                        1

                        Tecnotree Oyj

                        8

                        IndoorAtlas Oy

                        1

                        Tieto Finland Oy

                        215

                        Innofactor Oyj

                        9

                        Tieturi Oy

                        2

                        Ixonos Oyj

                        4

                        Vaimo Finland Oy

                        1

                        Javerdel Oy

                        14

                        Whitelake Software Point Oy

                        1

                        KajaPro Oy

                        1

                        Număr total de întreprinderi:

                        69

                        Număr total de disponibilizări:

                        1 603


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 3.9.2015
            COM(2015) 417 final
            2015/0186(NLE)
            Propunere de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            privind poziția care urmează să fie adoptată de Uniunea Europeană cu privire la adoptarea unei decizii de către Comisia mixtă UE-AELS privind simplificarea formalităților în comerțul cu mărfuri și a unei decizii de către Comisia mixtă UE-AELS privind tranzitul comun referitoare la invitațiile adresate Republicii Serbia de a adera la Convenția privind simplificarea formalităților în comerțul cu mărfuri și la Convenția privind un regim de tranzit comun

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.CONTEXTUL PROPUNERII

               Motivele și obiectivele propunerii

               Convenția privind simplificarea formalităților în comerțul cu mărfuri și Convenția privind un regim de tranzit comun au fost încheiate la 20 mai 1987 între Comunitatea Europeană și țările AELS.

               Comunicarea Comisiei Europene din 2001 către Parlamentul European și Consiliu privind strategia de pregătire a țărilor candidate în vederea aderării la Convențiile CE-AELS din 1987 privind un regim de tranzit comun și privind simplificarea formalităților în comerțul cu mărfuri, urmată de Comunicarea Comisiei Europene din 2010 către Parlamentul European și Consiliu privind strategia de pregătire a anumitor țări învecinate în vederea aderării la cele două convenții și de Concluziile Consiliului din 14 aprilie 2011 care au confirmat abordarea adoptată în aceste două comunicări prevăd sprijinirea mai multor țări în eforturile lor de a adera la convențiile menționate.

               Scopul prezentei decizii este adoptarea poziției comune a UE cu privire la proiectul de Decizie nr. .../2015 a Comisiei mixte UE-AELS privind simplificarea formalităților în comerțul cu mărfuri și la proiectul de Decizie nr. .../2015 a Comisiei mixte UE-AELS privind tranzitul comun de invitare a Republicii Serbia să adere la convenții.

               Coerența cu dispozițiile existente în domeniul de politică

               Nu există dispoziții în vigoare în domeniul propunerii.

               Coerența cu celelalte politici ale Uniunii

               Propunerea este conformă cu strategia de promovare a competitivității și a creșterii economice în UE.

               2.TEMEI JURIDIC, SUBSIDIARITATE ȘI PROPORȚIONALITATE

               Temei juridic

               Convențiile instituie măsuri de facilitare a circulației mărfurilor între Uniunea Europeană, Republica Islanda, fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, Regatul Norvegiei, Confederația Elvețiană și Republica Turcia.

               După ce a îndeplinit cerințele juridice, structurale și în materie de tehnologie a informației, care sunt condiții prealabile pentru aderare, Republica Serbia și-a exprimat în mod oficial dorința de a adera la convenții.

               În conformitate cu dispozițiile articolului 11 alineatul (3) din Convenția privind simplificarea formalităților în comerțul cu mărfuri și cu dispozițiile articolului 15 alineatul (3) din Convenția privind un regim de tranzit comun, Comisiile mixte UE-AELS invită pe baza unei decizii o țară terță, în sensul articolului 1 alineatul (2) și, respectiv, al articolului 3 alineatul (1) litera (c), să adere la convenții în conformitate cu procedura stabilită la articolul 11a și, respectiv, la articolul 15a.

               Comisiile mixte UE-AELS lansează astfel de invitații atunci când statul dovedește că este în măsură să se conformeze normelor detaliate de aplicare a prevederilor convențiilor.

               O misiune de evaluare împuternicită de grupul de lucru UE-AELS privind tranzitul comun și simplificarea formalităților în comerțul cu mărfuri, care s-a ocupat în principal de adaptarea legislației vamale naționale a Republicii Serbia, de crearea structurilor necesare pentru gestionarea regimului și de punerea în aplicare a noului sistem computerizat de tranzit (NCTS), care să permită aplicarea regimului de tranzit comun, a stabilit că au fost îndeplinite condițiile pentru transmiterea invitațiilor.

               Proporționalitatea

               Propunerea respectă principiul proporționalității din următoarele motive:

               Forma acțiunii propuse este singura posibilă.

               Forma acțiunii propuse nu implică costuri financiare.

               Alegerea instrumentului

               Instrumente propuse: Decizie.

               Nu există un alt instrument adecvat.

               3.REZULTATELE EVALUĂRILOR EX-POST, ALE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII IMPACTULUI

               Consultări cu părțile interesate

               Proiectul de Decizie nr. .../2015 al Comisiei mixte UE-AELS privind simplificarea formalităților în comerțul cu mărfuri și proiectul de Decizie nr. .../2015 al Comisiei mixte UE-AELS privind tranzitul comun de invitare a Republicii Serbia să adere la convenții au făcut obiectul unor consultări cu statele membre în cadrul Comitetului Codului Vamal – secțiunea „Statut vamal și tranzit” și cu părțile contractante la convenții în cadrul grupurilor de lucru UE-AELS privind „Tranzitul comun” și „Simplificarea formalităților în comerțul cu mărfuri”, iar aceste consultări au condus la aprobări.

               Sinteza răspunsurilor și modul în care acestea au fost luate în considerare:

               Aviz favorabil

               Obținerea și utilizarea expertizei

               Nu a fost necesar să se recurgă la expertiză externă.

               Evaluarea impactului

               Aderarea la convenții face parte din strategia de preaderare la Uniunea Europeană a Republicii Serbia. Ea va conduce la o aliniere la acquis-ul comunitar în domeniul tranzitului. Introducerea tranzitului comun în Republica Serbia ca alternativă la regimul TIR va permite o facilitare sporită a tranzitului, o reducere a costurilor și o posibilă intensificare a schimburilor comerciale.

               4.IMPLICAȚIILE BUGETARE

               Propunerea nu are nicio implicație pentru bugetul UE.

               2015/0186 (NLE)

               Propunere de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               privind poziția care urmează să fie adoptată de Uniunea Europeană cu privire la adoptarea unei decizii de către Comisia mixtă UE-AELS privind simplificarea formalităților în comerțul cu mărfuri și a unei decizii de către Comisia mixtă UE-AELS privind tranzitul comun referitoare la invitațiile adresate Republicii Serbia de a adera la Convenția privind simplificarea formalităților în comerțul cu mărfuri și la Convenția privind un regim de tranzit comun

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 207 alineatul (4), coroborat cu articolul 218 alineatul (9),

               având în vedere propunerea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)Articolul 11 alineatul (3) din Convenția încheiată între Comunitatea Economică Europeană, Republica Austria, Republica Finlanda, Republica Islanda, Regatul Norvegiei, Regatul Suediei și Confederația Elvețiană privind simplificarea formalităților în comerțul cu mărfuri
                  1
                (denumită în continuare „Convenția privind simplificarea formalităților în comerțul cu mărfuri”) împuternicește Comisia mixtă UE-AELS instituită prin această convenție să adopte prin decizie invitații către țări terțe, în sensul articolului 1 alineatul (2), de aderare la această convenție în conformitate cu articolul 11a.

               (2)Articolul 15 alineatul (3) din Convenția încheiată între Comunitatea Economică Europeană, Republica Austria, Republica Finlanda, Republica Islanda, Regatul Norvegiei, Regatul Suediei și Confederația Elvețiană privind regimul de tranzit comun
                  2
                (denumită în continuare „Convenția privind regimul de tranzit comun”) împuternicește Comisia mixtă UE-AELS instituită prin această convenție să adopte prin decizie invitații către țări terțe, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (c), de aderare la această convenție în conformitate cu articolul 15a.

               (3)Este necesar să se stabilească poziția care urmează să fie adoptată de Uniune în cadrul Comisiilor mixte menționate în ceea ce privește deciziile de invitare a Republici Serbia să adere la convențiile respective.

               (4)Poziția Uniunii în cadrul respectivelor Comisii mixte ar trebui, prin urmare, să se bazeze pe proiectele de decizii atașate,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Poziția Uniunii în cadrul Comisiei mixte UE-AELS privind simplificarea formalităților în comerțul cu mărfuri referitoare la o invitație adresată Republicii Serbia de aderare la Convenția privind simplificarea formalităților în comerțul cu mărfuri se întemeiază pe proiectul de decizie a Comisiei mixte respective anexat la prezenta decizie.

               Articolul 2

               Poziția Uniunii în cadrul Comisiei mixte UE-AELS privind tranzitul comun referitoare la o invitație adresată Republicii Serbia de aderare la Convenția privind regimul de tranzit comun se întemeiază pe proiectul de decizie a Comisiei mixte respective anexat la prezenta decizie.

               Articolul 3

               Odată ce Republica Serbia a îndeplinit condițiile tehnice de aderare, reprezentatul Uniunii în Comisiile mixte menționate la articolul 1 și, respectiv, la articolul 2 propune deciziile de invitare a Republicii Serbia să adere la convenții și votează aceste decizii în conformitate cu articolele 1 și 2 din prezenta decizie.

               Articolul 4

               După adoptare, Decizia Comisiei mixte UE-AELS privind simplificarea formalităților în comerțul cu mărfuri și Decizia Comisiei mixte UE-AELS privind tranzitul comun se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

               Articolul 5

               Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 134, 22.5.1987, p. 2.

                     (2)
                  JO L 226, 13.8.1987, p. 2.

    ---documentbreak---

               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 3.9.2015
            COM(2015) 417 final
            ANEXE
            la
            Propunerea de Decizie a Consiliului
            privind poziția care urmează să fie adoptată de Uniunea Europeană cu privire la adoptarea unei decizii de către Comisia mixtă UE-AELS privind simplificarea formalităților în comerțul cu mărfuri și a unei decizii de către Comisia mixtă UE-AELS privind tranzitul comun referitoare la invitațiile adresate Republicii Serbia de a adera la Convenția privind simplificarea formalităților în comerțul cu mărfuri și la Convenția privind un regim de tranzit comun

               ANEXE

               la

               Propunerea de Decizie a Consiliului

               privind poziția care urmează să fie adoptată de Uniunea Europeană cu privire la adoptarea unei decizii de către Comisia mixtă UE-AELS privind simplificarea formalităților în comerțul cu mărfuri și a unei decizii de către Comisia mixtă UE-AELS privind tranzitul comun referitoare la invitațiile adresate Republicii Serbia de a adera la Convenția privind simplificarea formalităților în comerțul cu mărfuri și la Convenția privind un regim de tranzit comun

               ANEXA 1

               Propunere de Decizie nr. …/2015 a Comisiei mixte UE-AELS privind simplificarea formalităților în comerțul cu mărfuri referitoare la invitarea Republicii Serbia să adere la Convenția din 20 mai 1987 privind simplificarea formalităților în comerțul cu mărfuri

               COMISIA MIXTĂ UE-AELS,

               având în vedere Convenția din 20 mai 1987 privind simplificarea formalităților în comerțul cu mărfuri
                  1
                (denumită în continuare „convenția”), în special articolul 11 alineatul (3),

               întrucât:

               1)
                     Schimbul de mărfuri cu Republica Serbia ar fi facilitat prin simplificarea formalităților care influențează comerțul cu mărfuri între Republica Serbia și Uniunea Europeană, Republica Islanda, fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, Regatul Norvegiei, Confederația Elvețiană și Republica Turcia.

               2)
                     În perspectiva obținerii unei astfel de facilitări, este oportună invitarea Republicii Serbia să adere la convenție,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               În conformitate cu articolul 11a din convenție, Republica Serbia este invitată să adere la convenție de la 1 decembrie 2015.

               Articolul 2

               Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

               Adoptată la,                   2015,

               Pentru Comisia mixtă UE-AELS

                     Președintele

               ANEXA 2

               Propunere de Decizie nr. .../2015 a Comisiei mixte UE-AELS privind tranzitul comun referitoare la invitarea Republicii Serbia să adere la Convenția din 20 mai 1987 privind regimul de tranzit comun

               COMISIA MIXTĂ UE-AELS,

               având în vedere Convenția din 20 mai 1987 privind regimul de tranzit comun
                  2
                (denumită în continuare „convenția”), în special articolul 15 alineatul (3) litera (e),

               întrucât:

               (1)
                     Promovarea schimburilor comerciale cu Republica Serbia ar fi facilitată de un regim de tranzit comun pentru mărfurile transportate între Republica Serbia și Uniunea Europeană, Republica Islanda, fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, Regatul Norvegiei, Confederația Elvețiană și Republica Turcia.

               (2)
                     În perspectiva instituirii unui astfel de regim, este oportună invitarea Republicii Serbia să adere la convenție,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               În conformitate cu articolul 15 a din convenție, Republica Serbia este invitată să adere la convenție de la 1 decembrie 2015.

               Articolul 2

               Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

               Adoptată la,                2015,

               Pentru Comisia mixtă UE-AELS

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 134, 22.5.1987, p.2.

                     (2)
                  JO L 226, 13.8.1987, p.2.