Anunţ juridic important

|

52009PC0233

Propunere de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1212/2005 al Consiliului de instituire a unui drept antidumping definitiv asupra importurilor de anumite articole din fontă originare din Republica Populară Chineză  /* COM/2009/0233 final */

	[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |Bruxelles, 15.5.2009COM(2009) 233 finalPropunere deREGULAMENT AL CONSILIULUIde modificare a Regulamentului (CE) nr. 1212/2005 al Consiliului de instituire a unui drept antidumping definitiv asupra importurilor de anumite articole din fontă originare din Republica Populară ChinezăEXPUNERE DE MOTIVE1) CONTEXTUL PROPUNERII |110 | Motivele și obiectivele propunerii Prezenta propunere vizează aplicarea Regulamentului (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 din 21 decembrie 2005 (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în cadrul procedurii privind importurile de anumite articole din fontă originare din Republica Populară Chineză. |120 | Contextul general Prezenta propunere se face în contextul punerii în aplicare a regulamentului de bază și este rezultatul unei anchete realizate în conformitate cu cerințele de fond și de procedură prevăzute în regulamentul de bază. |139 | Dispoziții în vigoare în domeniul propunerii Regulamentul (CE) nr. 1212/2005 al Consiliului de instituire a unui drept antidumping definitiv asupra importurilor de anumite articole din fontă originare din Republica Populară Chineză, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul Consiliului nr. 282/2009 din 6 aprilie 2009. |141 | Coerența cu alte politici și obiective ale Uniunii Nu se aplică. |2) CONSULTAREA PăRțILOR INTERESATE șI EVALUAREA IMPACTULUI |Consultarea părților interesate |219 | Părțile interesate de proceduri au avut deja posibilitatea să-și apere interesele în timpul anchetei, în conformitate cu dispozițiile din regulamentul de bază. |Obținerea și utilizarea expertizei |229 | Nu a fost necesar să se recurgă la expertiză externă. |230 | Evaluarea impactului Prezenta propunere este rezultatul punerii în aplicare a regulamentului de bază. Regulamentul de bază nu prevede o evaluare generală a impactului, însă conține o listă exhaustivă de condiții care trebuie evaluate. |3) ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII |305 | Rezumatul acțiunii propuse Prin Regulamentul (CE) nr. 1212/2005, Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă pentru importurile de anumite articole din fontă originare din Republica Populară Chineză din fontă nemaleabilă. La 20 martie 2008, Comisia a inițiat o reexaminare intermediară în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază. Reexaminarea a fost limitată la analizarea domeniului de aplicare a produsului. Ancheta a concluzionat că ancheta iniţială a acoperit articole din fontă cenuşie şi articole din fontă ductilă. A fost confirmat faptul că, deşi există diferenţe minore între articolele din fontă cenuşie şi cele din fontă ductilă, acestea pot fi considerate acelaşi produs. În continuare, s-a concluzionat că articolele din fontă ductilă nu ar trebui să fie calificate drept „nemaleabile” din punct de vedere tehnic, deoarece fonta se poate deforma fără a se rupe dacă este supusă unei compresii. Prin urmare, se propune adoptarea de către Consiliu a propunerii de regulament anexate care stabilește modificarea Regulamentului (CE) nr. 1212/2005 în vederea clarificării domeniului de aplicare al produselor acoperite de regulamentul în cauză şi excluderii oricărei ambiguităţi posibile în ceea ce priveşte interpretarea acestuia. Prezentul regulament ar trebui să fie publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene până la 20 iunie 2009 cel mai târziu.. |310 | Temeiul juridic Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene, modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 al Consiliului din 21 decembrie 2005 („regulamentul de bază”). |329 | Principiul subsidiarității Propunerea intră în sfera competenței exclusive a Comunității. În consecință, principiul subsidiarității nu se aplică. |Principiul proporționalității Propunerea respectă principiul proporționalității din următoarele motive: |331 | Forma de acţiune este descrisă în regulamentul de bază şi nu permite luarea unei decizii la nivel naţional. |332 | Nu se aplică indicațiile privind modul în care sarcina financiară și administrativă care cade sub incidența Comunității, a guvernelor naționale, a autorităților regionale și locale, a agenților economici și a cetățenilor este redusă la minim și proporțională cu obiectivul propunerii. |Alegerea instrumentelor |341 | Instrumente propuse: regulament. |342 | Alte instrumente nu ar fi adecvate din următorul motiv: regulamentul de bază menționat anterior nu prevede opțiuni alternative. |4) IMPLICAțIILE BUGETARE |409 | Propunerea nu are implicații asupra bugetului Comunității. |Propunere deREGULAMENT AL CONSILIULUIde modificare a Regulamentului (CE) nr. 1212/2005 al Consiliului de instituire a unui drept antidumping definitiv asupra importurilor de anumite articole din fontă originare din Republica Populară ChinezăCONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,având în vedere Regulamentul nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene[1] (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (3),având în vedere propunerea Comisiei prezentată după consultarea comitetului consultativ,întrucât:A. MĂSURI ÎN VIGOARE1.  Prin Regulamentul (CE) nr. 1212/2005, Consiliul a instituit taxe antidumping definitive pentru importurile de anumite articole din fontă originare din Republica Populară Chineză (RPC)[2] (denumit în continuare „regulamentul de instituire a măsurilor definitive”). Nivelurile individuale ale taxei au variat între 0% şi 37,9%, iar nivelul taxei reziduale a fost stabilit la 47,8%. O ofertă de angajament comun a fost acceptată de către o serie de societăţi împreună cu Camera de Comerț Chineză pentru Importurile și Exporturile de Mașini și Produse Electronice (CCME) prin Decizia 2006/109/CE[3] a Comisiei şi prin Regulamentul (CE) nr. 282/2006 al Consiliului[4]. Având în vedere mai multe cereri din partea noilor producători-exportatori, regulamentul de instituire a măsurilor definitive a suferit mai multe modificări – cea mai recentă datând din aprilie 2009[5].B. DESCHIDEREA ANCHETEI ŞI A PROCEDURII DE REVIZUIRE2.  La 8 noiembrie 2007, Comisia a primit o cerere de reexaminare intermediară în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază. Cererea a fost înaintată de către Eurofonte (denumit în continuare „solicitantul”), care acţiona în numele a nouă producători europeni. Solicitantul a susținut că nu se precizează cu suficientă claritate domeniul de aplicare a măsurii, astfel cum a fost stabilit în regulamentul de instituire a măsurilor definitive. Solicitantul a susţinut că ar trebui clarificată definiția produsului în ceea ce privește articolele din fontă ductilă și, în special, în ce măsură aceste tipuri de articole ar trebui să se încadreze în definiția produsului în cauză.3.  Deoarece s-a concluzionat că există suficiente elemente de probă care să justifice deschiderea unei reexaminări intermediare parţiale şi după consultarea comitetului consultativ, Comisia, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene[6] (denumit în continuare „avizul de deschidere al reexaminării”), a deschis o anchetă în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază. Obiectul anchetei a fost limitat la definiția produsului vizat de măsurile în vigoare.4.  Comisia a informat producătorii comunitari cunoscuţi, importatorii şi utilizatorii, reprezentanţii ţării exportatoare, precum şi toţi exportatorii cunoscuţi din RPC în legătură cu iniţierea reexaminării. Comisia a solicitat informații de la toate părțile menționate mai sus cât și de la acele părți care s-au făcut cunoscute în termenele stabilite în avizul de deschidere a reexaminării. De asemenea, Comisia a oferit părților interesate posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere.5.  15 producători comunitari, nouă importatori comunitari independenţi faţă de producătorii-exportatori chinezi, un utilizator comunitar şi 17 producători-exportatori chinezi au răspuns la chestionar.6.  Au fost acordate audieri la cerere pentru şase părţi interesate: solicitantului, unui producător comunitar şi pentru patru importatori.C. PRODUSUL ÎN CAUZĂ7.  Produsele în cauză, astfel cum este definit în articolul 1 din regulamentul de instituire a măsurilor definitive, sunt articole din fontă nemaleabilă de tipul celor utilizate pentru a acoperi și/sau a asigura accesul la sisteme de la suprafață sau din subteran și părți ale acestora, prelucrate sau nu, grunduite sau vopsite, sau asociate cu alte materiale, cu excepția gurilor de incendiu, originare din Republica Populară Chineză („RPC”) şi înregistrate la codurile NC 7325 10 50, 7325 10 92 și ex 7325 10 99 (cod Taric 7325 10 99 10).8.  În partea consacrată definirii produsului din regulamentul în cauză, în special la considerentul (18), se menţionează că articolele sunt din fontă cenuşie sau fontă ductilă şi că, în pofida unor diferenţe descrise la considerentele (20) şi (21), se concluzionează la considerentele (22) şi (29) că toate tipurile de articole din fontă au aceleaşi caracteristici fizice, chimice şi tehnice de bază, sunt destinate în general aceloraşi utilizări şi pot fi considerate ca variante ale aceluiaşi produs.9.  În conformitate cu mai multe părţi, termenul utilizat la articolul 1 din regulamentul de instituire a măsurilor definitive pentru descrierea produsului care face obiectul măsurilor („articole din fontă nemaleabilă”) nu acoperă articolele din fontă ductilă. Unele părţi au făcut referire la altă subpoziţie a NC privind accesorii de ţevărie din fontă maleabilă (cod NC 7307 19 10) unde se precizează, în nota explicativă din nomenclatura combinată, că fonta cu grafit sferoidal (fonta ductilă) este maleabilă. Prin urmare, s-a susţinut ca articolele din fontă ductilă nu ar intra în domeniul de aplicare a regulamentului, chiar dacă, în partea descriptivă a regulamentului în cauză, se menţionează că toate tipurile de articole pot fi considerate ca variante ale aceluiaşi produs.D. CONSTATĂRILE ANCHETEI1. Observații preliminare10.  Mai multe părţi interesate au susţinut că o reexaminare a definiţiei produsului nu ar rezolva problema şi că Comisia ar trebui să deschidă o nouă anchetă antidumping în aplicarea în conformitate cu articolul 5 din regulamentul de bază sau o reexaminare împotriva eludării în conformitate cu articolul 13 din regulamentul de bază.11.  Având în vedere faptul că scopul anchetei îl reprezintă în principal examinarea domeniului de aplicare a anchetei iniţiale şi adaptarea, dacă este necesar, a dispozitivului în consecinţă, o reexaminare a definiţiei produsului în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază reprezintă, în acest caz, procedura adecvată. Circumstanţele care necesită o nouă anchetă în temeiul articolului 5 din regulamentul de bază şi cele care necesită o reexaminare împotriva eludării în temeiul articolului 13 din regulamentul de bază sunt diferite. În primul caz, este vorba în primul rând de supunerea la o anchetă a unui produs care nu a făcut obiectul anchetei iniţiale (de exemplu, deoarece a fost utilizată o definiţie diferită a produsului sau deoarece produsul provenea din ţări care nu fac obiectul măsurilor în cauză). În cel de-al doilea caz, este vorba de stabilirea dacă a avut loc o eludare în cazul unui produs care face obiectul unor măsuri. Prin urmare, aceste două tipuri de anchetă nu sunt adecvate în acest caz.12.  În consecinţă, deschiderea acestei reexaminări a fost justificată pentru a asigura aplicarea adecvată a măsurilor antidumping.2. Analiza anchetei iniţiale13.  În primul rând, ancheta iniţială a fost analizată pentru a determina dacă ancheta respectivă a acoperit integral nu doar articolele din fontă cenuşie, ci şi cele din fontă ductilă.14.  Se observă, în primul rând, că în avizul de iniţiere a anchetei iniţiale[7], produsul este descris ca „anumite articole din fontă nemaleabilă de tipul celor utilizate pentru a acoperi și/sau a asigura accesul la sisteme de la suprafață, (...) originare din Republica Populară Chineză (…) înregistrate în mod normal sub codurile NC ex7325 10 50 și 7325 10 92 și, 7325 10 99).”.15.  Cuvintele „înregistrate în mod normal” clarifică faptul că codurile NC menţionate în avizul de iniţiere erau – ca de obicei – menţionate „doar cu titlu informativ”. Prin urmare, părţile interesate nu au putut să considere că doar produsele acoperite de aceste coduri NC ar face parte din anchetă. Pe lângă informaţiile privind definiţia produsului menţionate în avizul de iniţiere, informaţiile din versiunea neconfidenţială a plângerii iniţiale care erau accesibile tuturor părţilor interesate ale procedurii şi care au fost trimise tuturor producătorilor-exportatori, importatorilor şi utilizatorilor enumeraţi în plângere conţineau, de asemenea, informaţii suplimentare.16.  În versiunea neconfidenţială a plângerii, definiţia produsului în cauză este identică cu cea publicată în avizul de iniţiere. Explicaţii suplimentare privind descrierea generală a produsului sunt oferite la punctele 3.2-3.7 din plângere. Rezultă din mai multe elemente care apar la punctele respective că plângerea acoperea atât produse din fontă cenuşie, cât şi produse din fontă ductilă. De exemplu, la punctul 3.5, se menţionează că „produsul este făcut din fontă nemaleabilă, care poate fi cenuşie sau ductilă”. Printre altele, procesul de producţie al articolelor din fontă cenuşie şi ductilă este descris la punctul 3.4 din versiunea neconfidenţială a plângerii.17.  De asemenea, nu există nicio indicaţie conform căreia avizul de iniţiere trebuia să fie mai limitat decât domeniul de aplicare al plângerii.18.  În plus, în cursul anchetei iniţiale, date privind dumpingul şi prejudiciul au fost colectate privind articolele atât din fontă cenuşie, cât şi din fontă ductilă. În special, în chestionarele care au fost trimise părţilor interesate cunoscute şi acelor părţi interesate care s-au făcut cunoscute şi care au solicitat un chestionar, ambele tipuri de fontă erau incluse în descrierea tipurilor de produs care trebuia să figureze în clasificarea produselor (numere de control al produsului). Prin urmare, era evident pentru toate părţile cooperante care au primit un chestionar că articolele din fontă cenuşie şi articolele din fontă ductilă erau acoperite de anchetă. În plus, faptul că clasificarea produsului conţinea ambele tipuri a garantat că toate concluziile anchetei iniţiale privind dumpingul, prejudiciul, cauzalitatea şi interesul comunitar se refereau la articole din fontă cenuşie şi ductilă.19.  Printre altele, comunicarea finală trimisă tuturor părţilor interesate şi regulamentul de instituire a măsurilor definitive menţionează la mai multe puncte faptul că articolele pot fi făcute din fontă cenuşie sau fontă ductilă [a se vedea în special considerentele (18), (20) şi (21)]. Diferenţele dintre cele două tipuri de articole au fost examinate şi explicate (a se vedea considerentele menţionate mai sus). În cele din urmă, concluzia trasă în regulamentul de instituire a măsurilor definitive, astfel cum este menţionată la considerentul (22), este că ancheta a demonstrat că în ciuda diferenţelor induse de utilizarea fontei cenuşii sau a fontei ductile, toate tipurile de articole au aceleaşi caracteristici fizice, chimice şi tehnice de bază, sunt utilizate în aceleaşi scopuri şi pot fi considerate ca variante ale aceluiaşi produs.Având în vedere cele de mai sus, se poate concluziona că ancheta iniţială a acoperit atât articolele din fontă cenuşie, cât şi cele din fontă ductilă. Chiar dacă s-ar presupune că acest lucru nu reieşea clar doar din avizul de iniţiere, părţile interesate au avut mai multe posibilităţi de a afla că ancheta acoperea atât articolele din fontă cenuşie, cât şi cele din fontă ductilă, din moment ce acest lucru era menţionat în versiunea neconfidenţială a plângerii şi în chestionare, iar părţile interesate au fost informate în legătură cu aceasta în etapa finală a procedurii.20.  După comunicarea concluziilor finale, o parte interesată a susţinut că avizul de iniţiere al anchetei iniţiale trebuia să indice în mod clar definiţia produsului. Având în vedere faptul că acest aviz de iniţiere menţiona doar articolele din fontă nemaleabilă, un importator de articole din fontă maleabilă putea să considere că produsele sale nu erau acoperite de anchetă şi că nu trebuia să consulte versiunea neconfidenţială a plângerii.21.  Având în vedere textul avizului de iniţiere iniţial, nu poate fi susţinut faptul că articolele din fontă ductilă erau în mod explicit sau implicit excluse din definiţia produsului în cauză. Ca punct de pornire, trebuie menţionat faptul că la primul alineat din avizul de iniţiere iniţial, se indică faptul că Comisia a primit „o plângere (…) conform căreia importurile de anumite articole, originare din Republica Populară Chineză (…), ar face obiectul unui dumping şi ar cauza, prin urmare, un prejudiciu important industriei comunitare”. În al doilea rând, secţiunea 2 („Produse”) menţionează că articolele din fontă nemaleabilă de tipul celor utilizate pentru a acoperi și/sau a asigura accesul la sisteme de la suprafață sau din subteran ar fi acoperite, dar fără a specifica în continuare ce se înţelege prin „nemaleabile”. Se reaminteşte în acest context faptul că codurile NC menţionate în avizul de iniţiere erau „menţionate doar cu titlu informativ” în mod explicit şi, prin urmare, nu poate fi susţinut faptul că au limitat definiţia produsului care face obiectul anchetei iniţiale. Prin urmare, avizul de iniţiere conţinea deja elemente care indicau importatorului sau producătorilor-exportatori de articole din fontă ductilă de tipul celor utilizate pentru a acoperi și/sau a asigura accesul la sisteme de la suprafață sau din subteran că articolele din fontă ductilă ar putea face obiectul anchetei. Având în vedere acest fapt, argumentul prezentat este respins.22.  În orice caz, chiar chiar presupunând că nu ar fi fost aşa, avizul de iniţiere al reexaminării era foarte clar în ceea ce priveşte acest lucru. S-a observat în secţiunea 3 („Motivele reexaminării”) că chiar dacă partea descriptivă a regulamentului definitiv face, de asemenea, referire la articole din fontă ductilă, ar putea fi necesară precizarea domeniului de aplicare a părţii operative a regulamentului în cauză. Toţi operatorii sunt invitaţi în mod explicit să-şi prezinte punctele de vedere şi să transmită orice element de probă în sprijinul acestora. Cu toate acestea, importatorul în cauză nu a prezentat niciun element de probă care să dovedească că unul sau mai mulţi furnizori supuşi acestei taxe nu a(u) înţeles că ancheta iniţială acoperea, de asemenea, articole din fontă ductilă. În acest context, ar trebui remarcat, de asemenea, faptul că avizul de iniţiere al reexaminării sublinia, la secţiunea 9, că orice parte care doreşte să solicite o altă reexaminare ar putea face acest lucru în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, niciun exportator al căror produse sunt supuse acestei taxe nu a afirmat că nu a înţeles, în cursul anchetei iniţiale, că şi articolele din fontă ductilă erau acoperite şi că, prin urmare, acum, ar trebui lansată o reexaminare suplimentară pentru a recalcula taxa aplicabilă produselor sale, inclusiv celor din fontă ductilă.23.  Având în vedere acest fapt, argumentul prezentat de partea interesată este respins.3. Comparaţie între articole din fontă cenuşie şi articolele din fontă ductilă24.  Pentru a clarifica dacă constatările privind articolele din fontă cenuşie şi cele turnate din fontă ductilă definite în regulamentul de instituire a măsurilor definitive erau într-adevăr corecte, s-a examinat dacă era corect să se considere că articolele din fontă cenuşie şi cele turnate din fontă ductilă au aceleaşi caracteristici fizice, chimice şi tehnice şi utilizări finale, astfel cum este indicat în regulamentul de instituire a măsurilor definitive.(a) Caracteristici fizice, chimice şi tehnice şi interschimbabilitate25.  În ceea ce priveşte caracteristicile fizice , forma finală a articolului din fontă este influenţată de utilizarea căreia îi este destinată şi de condiţiile de instalare, dar, în orice caz, produsul trebuie să fie în conformitate cu standardele în vigoare, astfel cum este stabilit, printre altele, în standardele EN 1561, EN 1563, EN 124 şi EN 1433.26.  În ceea ce priveşte caracteristicile chimice ale articolelor din fontă, atât fonta cenuşie, cât şi fonta ductilă sunt aliaje ale fierului şi carbonului. Deşi există diferenţe minore în structura materiilor prime şi, de asemenea, a materiilor adăugate în timpul procesului de producţie (de exemplu, magneziu) produsele finale nu prezintă diferenţe mari în această privinţă.27.  Este precizat faptul că datorită magneziului adăugat în timpul procesului de producţie al fontei ductile, microstructura fontei ductile se schimbă de la o formă de fulg/lamelă (fonta cenuşie) la o structură sferoidală. Prin urmare, termenul mai adecvat pentru fonta ductilă este „fonta cu grafit sferoidal”.28.  În ceea ce priveşte caracteristicile tehnice , ancheta a demonstrat că fonta ductilă, spre deosebire de fonta cenuşie, are proprietăţi tehnice care îi permit să reziste la o tensiune de rupere mai mare şi, mai important, să se deformeze într-o mai mare măsură la o tensiune de comprimare fără a se fractura. Prin urmare, fonta ductilă prezintă o ductilitate plastică, în timp ce fonta cenuşie se rupe la o tensiune de comprimare, adică este fragilă. Ancheta a arătat, de asemenea, că în ciuda acestei diferenţe, fonta cenuşie şi fonta ductilă prezintă alte caracteristici mecanice sau tehnice comparabile, cum ar fi capacitatea de mulare, rezistenţa la uzură şi elasticitatea.29.  În plus, diferenţele între fonta cenuşie şi cea ductilă menţionate mai sus afectează doar proiectul solicitat al articolului din fontă (adică dacă este solicitat un dispozitiv de închidere sau nu), dar nu afectează capacitatea lui de adaptare la utilizarea prevăzută, care constă în a acoperi și/sau a asigura accesul la sisteme de la suprafață sau din subteran.30.  Produsele din fontă destinate utilizărilor menţionate mai sus trebuie să îndeplinească cerinţele standardelor EN 124 (capace pentru guri de vizitare şi capace pentru guri de scurgere) şi EN 1433 (gură de canal). Ambele standarde specifică faptul că materialele din fontă trebuie să îndeplinească cerinţele fie ale EN 1561, fie ale EN 1563 (adică, fontă cenuşie sau ductilă). Prin urmare, atât fonta cenușie, cât şi fonta ductilă îndeplinesc cerinţele standardelor şi pot fi considerate a fi interschimbabile .(b) Utilizări finale31.  Consumatorii percep ambele tipuri de articole din fontă ca pe acelaşi produs utilizat pentru a acoperi gurile de vizitare, a rezista traficului, pentru a asigura accesul sigur şi lejer la reţele îngropate sau pentru a colecta apele de suprafaţă (grilaje). Ambele tipuri furnizează soluţii durabile pe termen lung.(c) Concluzie32.  Prin urmare, se concluzionează faptul că, deşi există diferenţe minore între cele două tipuri de produs, acestea au fost considerate în mod justificat drept un singur produs, din moment ce au aceleaşi caracteristici fizice, chimice şi tehnice, pot fi utilizate pentru aceleaşi scopuri şi sunt interschimbabile. Acest fapt confirmă concluziile anchetei iniţiale şi ale considerentelor (18) şi (20) – (22) din regulamentul de instituire a măsurilor definitive.33.  După comunicarea concluziilor finale, mai multe părţi interesate au contestat aceste concluzii şi au susţinut că încă în ancheta iniţială, se concluziona în mod incorect că articolele din fontă cenuşie şi ductilă au aceleaşi caracteristici şi că ar trebui să fie considerate ca un singur produs în scopul anchetei. Aceste părţi susţineau că mai mulţi factori ar demonstra că cele două tipuri de articole din fontă nu sunt comparabile şi că ar trebui considerate produse diferite. În special, aceste părţi menţionau (i) diferenţele în procesul de producţie care conduc la (ii) caracteristici fizice, chimice şi tehnice complet diferite şi (iii) o structură diferită a costurilor şi, în cele din urmă, (iv) o percepţie diferită din partea consumatorilor. În sprijinul acestei afirmaţii, au fost prezentate Comisiei mai multe opinii ale unor experţi, precum şi publicaţii din reviste de specialitate. Aceste opinii ale experţilor subliniau în principal diferenţele dintre fonta ductilă şi fonta cenuşie în structura grafitului, precum şi diferenţele de ordin tehnic, de exemplu, faptul că fonta ductilă se poate deforma dacă este supusă unei tensiuni de comprimare, în timp ce, în aceleaşi condiţii, fonta cenuşie se sparge.34.  În această privinţă, se subliniază faptul că această anchetă a confirmat că există, într-adevăr, diferenţe între cele două tipuri de produs, şi anume articolele din fontă cenuşie şi articolele din fontă ductilă. Faptul că magneziul este adăugat în timpul procesului de producţie a articolelor turnate din fontă ductilă modifică structura grafitului de la o formă de fulg/lamelă la o formă sferoidală şi îi conferă o serie de proprietăţi mecanice, cum ar fi o anumită capacitate de deformare atunci când este supusă unei tensiuni de comprimare. În plus, articolele din fontă ductilă necesită, în mod normal, o concepţie specială pentru închiderea lor la nivelul suprafeţei. Cu toate acestea, se reaminteşte că examinarea în vederea stabilirii dacă produsele sau tipurile de produs au aceleaşi caracteristici fizice, chimice şi tehnice de bază şi sunt utilizate în aceleaşi scopuri reprezintă o practică constantă pentru a determina dacă constituie un singur produs în sensul unei anchete antidumping. Acest lucru nu înseamnă că tipurile de produs trebuie să fie identice în toate aspectele din punct de vedere ştiinţific (sau din alt punct de vedere), ci că anumite diferenţe pot fi acceptate, atât timp cât acestea au aceleaşi caracteristici de bază menţionate mai sus. În plus, se reaminteşte că procedura nu vizează importurile de materie în sine, adică fonta, ci articolele din fontă utilizate pentru a acoperi și/sau a asigura accesul la sisteme de la suprafață sau din subteran şi la părţi ale acestora . Ancheta a confirmat că un articol din fontă ductilă are aceleaşi caracteristici de bază ca un articol din fontă cenuşie (a se vedea argumentele la considerentele (24) - (30) de mai sus). Prin urmare, argumentul conform căruia articolele din fontă cenuşie şi articolele din fontă ductilă nu au aceleaşi caracteristici de bază este respins.4. Guri de canal35.  În cadrul acestei anchete, două societăţi au susţinut că sistemele de drenare acoperite de standardul EN 1433 nu ar trebui să intre în domeniul de aplicare al măsurilor. Pentru a-şi susţine afirmaţia, părţile interesate au evidenţiat faptul că în regulamentul de instituire a măsurilor definitive este menţionat doar un alt standard (EN 124) aplicabil doar capacelor pentru gurile de vizitare şi capacelor pentru gurile de scurgere şi că ancheta iniţială s-a centrat în mod evident pe capacele pentru gurile de vizitare.36.  Solicitantul a susţinut că avizul de iniţiere al reexaminării care expune motivele prezentei reexaminări intermediare parţiale nu menţiona problema gurilor de canal şi că, prin urmare, argumentele aduse în această privinţă ar trebui să fie ignorate. Cu toate acestea, acest argument este respins, având în vedere faptul că avizul de iniţiere al reexaminării stipula, de asemenea, că ar trebui clarificată definiţia produsului. Faptul că a fost acordată o atenţie specială chestiunii de a stabili dacă articolele din fontă ductilă sunt acoperite de măsuri nu exclude posibilitatea analizării altor afirmaţii cu privire la definiţia produsului.37.  S-a examinat, în primul rând, dacă gurile de canal erau acoperite de ancheta iniţială.38.  Astfel cum se menţionează la considerentul (14), avizul de iniţiere al anchetei inițiale descria produsul în cauză drept „anumite articole din fontă nemaleabilă de tipul celor utilizate pentru a acoperi și/sau a asigura accesul la sisteme de la suprafață sau din subteran și părți ale acestora, (...)”. Deoarece gurile de canal sunt articole utilizate pentru a acoperi sisteme de la suprafaţă sau din subteran, avizul de iniţiere trebuia interpretat ca acoperind gurile de canal ca un tip de articol din fontă.39.  În plus, versiunea neconfidenţială a plângerii iniţiale susţinea în mod explicit că produsul în cauză „este desemnat în general făcând referire la utilizarea căruia îi este destinat, şi anume capace pentru guri de vizitare, capace pentru guri de scurgere sau guri de canal şi guri de vizitare” (a se vedea punctul 3.2). O altă referire la gurile de canale ca făcând parte din produsul în cauză poate fi găsită la punctul 3.5 (drenarea eficientă a apelor de suprafaţă) şi 3.6.40.  În plus, gurile de canal erau incluse, de asemenea, în descrierea tipurilor de produs care trebuiau să fie raportate în chestionar (numerele de control al produsului) şi toate părţile cooperante care au primit un chestionar au trebuit să declare, de asemenea, vânzările de guri de canal. Prin urmare, toate concluziile privind dumpingul, prejudiciul, cauzalitatea şi interesul comunitar ale anchetei originale includeau, de asemenea, gurile de canal.41.  Mai mult decât atât, în regulamentul de instituire a măsurilor definitive care a fost, de asemenea, comunicat tuturor părţilor interesate, în special în considerentele (15)-(17), se menţionează că articolele din fontă sunt formate în general dintr-un cadru fixat la sol şi dintr-un capac sau un grătar care se situează la nivelul oricărei suprafeţe. Considerentul (17) menţionează că capacele și grătarele există în orice formă, în special, dar nu exclusiv, în formă triunghiulară, circulară, pătrată sau dreptunghiulară. În aceeaşi linie, la considerentul (19) se menţionează că prezentările diferite posibile ale articolelor din fontă cum ar fi gurile de vizitare, capacele pentru guri de scurgere şi gurile de vizitare sunt suficient de similare şi constituie, prin urmare, un singur produs în sensul anchetei. Prin urmare, textul regulamentului de instituire a măsurilor definitive indică că gurile de canal erau, de asemenea, incluse ca un tip de prezentare posibilă a articolelor din fontă.42.  În concluzie, gurile de canal erau incluse în definiţia produsului care făcea obiectul anchetei iniţiale, iar acest lucru ar fi putut fi determinat pe baza celor de mai sus.43.  După comunicarea concluziilor finale, o parte interesată a susţinut că nici avizul de iniţiere, nici regulamentul de instituire a măsurilor definitive nu erau clare în ceea ce priveşte includerea gurilor de canal în domeniul de aplicare al anchetei. Partea a susţinut că, în timp ce avizul de iniţiere era cel puţin neclar în ceea ce priveşte gurile de canal, considerentul (16) din regulamentul de instituire a măsurilor definitive specifica în mod clar că „articolele din fontă trebuie să asigure un acces sigur și ușor la cavitatea subterană , pentru intrarea unui om sau pentru o inspecție vizuală”. Din moment ce sistemele de drenare lineare nu permit accesul persoanelor la o cavitate subterană, ci sunt utilizate pentru drenarea apei, ar fi evident că gurile de canal nu erau acoperite.44.  Nu se respinge argumentul conform căruia gurile de canal/sistemele de drenare lineare care se compun în mod obişnuit dintr-un canal de drenare şi un grătar deasupra sunt utilizate în special pentru drenarea apelor de suprafaţă. Cu toate acestea, acestea permit, de asemenea, acces sigur și ușor la cavitatea subterană care ar fi, în acest caz, canalul de drenare. De exemplu, în cazul în care canalul de drenare ar fi blocat de frunze sau alte obiecte, o persoană ar putea după ridicarea grătarului să intre în canalul de drenare pentru a îndepărta ceea ce îl blochează. Chiar în cazul în care canalul de drenare nu poate fi considerat ca făcând parte din cavitatea subterană la care întregul articol trebuie să ofere acces, poate fi încă susţinut faptul că grilajul de canal acoperă o cavitate lineară în pământ care a fost săpată pentru a permite drenarea apei. Este subliniat în continuare că este indicat în considerentul în cauză că accesul poate servi unei inspecţii vizuale , ceea ce gurile de canal permit fără îndoială. În plus, fraza citată de către partea în cauză trebuie interpretată în context, şi anume, împreună cu considerentul (15) şi începutul considerentului (16). Astfel cum se menţionează mai sus, se stipulează că „articolele din fontă sunt, în general, formate dintr-un cadru fixat pe sol și dintr-un capac sau un grătar aflate la nivelul oricărei suprafețe folosite de pietoni și/sau de vehicule și care suportă direct greutatea și impactul traficului pietonal și/sau auto. (…) Articolele din fontă sunt folosite la acoperirea cavităților subterane și trebuie deci să reziste la greutatea autovehiculelor sau a pietonilor. Capacul/grătarul trebuie să rămână fixat pe cadru pentru a evita poluarea sonoră, leziunile corporale și avarierea vehiculelor.” Ancheta a demonstrat că gurile de canal sunt, în general, formate dintr-un canal de drenare fixat pe sol și un grătar aflat la nivelul oricărei suprafețe folosite de pietoni și/sau de vehicule și care suportă direct greutatea și impactul traficului pietonal și/sau auto. În plus, grilajul de canal poate fi utilizat, de asemenea, pentru a oferi acces la o cavitate subterană şi că acestea trebuie, de asemenea, să reziste la greutatea autovehiculelor sau a pietonilor. Prin urmare, argumentul conform căruia gurile de canal nu erau acoperite în mod clar este respins.45.  Într-o a doua etapă, pentru a clarifica dacă constatările în ceea ce priveşte gurile de canal erau într-adevăr incorecte, s-a examinat în continuare dacă gurile de canal au aceleaşi caracteristici fizice, chimice şi tehnice de bază cu alte tipuri de articole din fontă şi ar putea, prin urmare, să fie considerate în mod îndreptăţit ca fiind, împreună cu alte tipuri de articole din fontă, un singur produs.46.  Ancheta a confirmat faptul că gurile de canal sunt articole din fontă cenuşie sau fontă ductilă şi că se constituie, în general, dintr-un cadru fixat la sol şi un capac sau un grilaj care se situează la nivelul oricărei suprafeţe. Cadrul este fixat direct deasupra unei cavități subterane. Gurile de canal sunt utilizate pentru a acoperi solul şi pentru a permite inspecţia vizuală.47.  Este adevărat că scopul principal al unei guri de canal constă în a drena suprafaţa de apele superflue, astfel încât vehiculele sau avioanele să poată circula în siguranţă, dar aceasta nu exclude faptul că gurile de canal servesc, de asemenea, scopului de a acoperi o cavitate subterană, astfel cum este menţionat mai sus, şi că trebuie să reziste, de asemenea, la greutatea vehiculelor. În plus, alte tipuri de articole din fontă (cum ar fi gurile de scurgere), de asemenea, au funcţia de a drena apele superflue.48.  În ceea ce priveşte argumentul privind absenţa standardului EN 1433 din regulamentul de instituire a măsurilor definitive, este subliniat faptul că la considerentele (26) şi (27) se face referire la EN 124 în partea privind produsul similar în legătură cu o afirmaţie a părţilor interesate conform căreia articolele din fontă produse şi vândute în RPC şi articolele din fontă produse şi vîndute de industria comunitară nu sunt similare. Acest lucru, în schimb, nu înseamnă că produsele acoperite de EN 1433 nu erau acoperite. Referinţa (sau nu) la un standard EN specific într-un regulament este menţionată doar cu titlu informativ, dar acest lucru nu înseamnă că nu există alt standard care ar putea fi aplicat. În plus, standardul EN 1433 era un standard nou la momentul perioadei de anchetă iniţială (aprilie 2003 - martie 2004), aplicabil începând cu august 2003 şi a coexistat cu standardele naţionale până în august 2004. Prin urmare, la data colectării datelor în timpul anchetei iniţiale, acest standard nu era operaţional pe deplin şi exista în paralel cu alte standarde care acopereau aceleaşi produs.49.  În consecinţă, se confirmă faptul că această prezentare specială a unui articol de fontă are aceleaşi caracteristici fizice, chimice şi tehnice de bază ca şi alte capace pentru guri de vizitare, capace pentru guri de scurgere şi guri de vizitare.50.  Având în vedere cele de mai sus, este clarificat faptul că produsele acoperite de EN 1433 făceau obiectul definiţiei produsului şi ar trebui să continue să facă obiectul măsurilor deoarece diferenţa găsită în scopul principal nu poate fi considerată suficient de semnificativă pentru a justifica o excludere a acestei prezentări a unui articol de fontă.5. Necesitatea modificării dispozitivului regulamentului de instituire a măsurilor definitive – observaţii finale51.  Având în vedere analiza de mai sus, s-a considerat în final adecvat să se examineze dacă textul articolului 1 din regulamentul de instituire a măsurilor definitive şi considerentele (18)-(29) din regulamentul în cauză este în conformitate cu concluziile anchetei iniţiale şi cu concluziile de mai sus. Cu alte cuvinte, s-a analizat dacă, în cele din urmă, poate nici nu era necesară modificarea dispozitivului regulamentului de instituire a măsurilor definitive şi dacă se putea susţine că versiunea actuală a articolului 1 acoperea deja în mod clar articolele din fontă ductilă. În această privinţă, observaţiile primite din partea părţilor interesate privind partea din regulamentul de instituire a măsurilor definitive referitoare la definiţia produsului au fost, de asemenea, în mod corespunzător luate în considerare.52.  Se reaminteşte că articolul 1 alineatul (1) din regulamentul de instituire a măsurilor definitive prevede că articolele din fontă „nemaleabilă” fac obiectul măsurilor. Se reaminteşte în continuare că ancheta a demonstrat că fonta ductilă posedă ductilitate plastică [a se vedea considerentul (30)].53.  Prin urmare, apare problema dacă fonta ductilă trebuie considerată întotdeauna drept „nemaleabilă” dintr-un punct de vedere tehnic în pofida faptului că posedă ductilitate plastică. În ştiinţa materialelor, maleabilitatea se referă la abilitatea unui material de a se deforma supus unei presiuni de deformare, ceea ce se caracterizează adeseori prin abilitatea materialului de forma o foaie subţire prin ciocănire sau laminare. În acest context, s-a susţinut de către industria comunitară că noţiunea de articole din fontă „nemaleabilă” la articolul 1 din regulamentul de instituire a măsurilor definitive s-ar putea referi la toate articolele din fontă care nu sunt din fontă maleabilă, iar acest lucru ar include articolele din fontă cenuşie şi ductilă. A fost susţinut, prin urmare, că în acest sens, s-ar putea afirma, într-adevăr, că şi articolele din fontă ductilă, spre deosebire de cele din fontă maleabilă, sunt nemaleabile şi fac, în consecinţă, obiectul articolului 1 din regulamentul de instituire a măsurilor definitive de la momentul intrării în vigoare a acestuia.54.  Cu toate acestea, este remarcat faptul că ductilitatea şi maleabilitatea nu sunt corelate întotdeauna; de exemplu, aurul este atât ductil, cât şi maleabil, dar plumbul este doar maleabil. În plus, în timpul anchetei de reexaminare au fost aduse elemente de probă conform cărora fonta ductilă se deformează nu doar supusă unei presiuni de tracţiune, ci şi unei tensiuni de comprimare, într-o anumită măsură. Prin urmare, apare că dintr-un punct de vedere tehnic, este dificil de susţinut că fonta ductilă trebuie considerată întotdeauna nemaleabilă (caz în care s-ar putea să nu mai fie necesară modificarea dispozitivului regulamentului de instituire a măsurilor definitive).55.  Totuşi, este evident că articolele din fontă ductilă erau acoperite de ancheta iniţială. Pentru a exclude orice posibilă ambiguitate în interpretare, regulamentul de instituire a măsurilor definitive ar trebui modificat în consecinţă. În special, ar trebui clarificat dacă definiţia produsului acoperă articolele din fontă nemaleabilă şi din fontă cu grafit sferoidal (fontă ductilă). În plus, ar trebui inclus un nou cod NC, şi anume Codul NC ex 7325 99 10, care se referă la „alte articole din fontă, fier sau oţel din fontă maleabilă”. Acest lucru este necesar pentru a garanta că taxa antidumping considerată adecvată, în timpul anchetei iniţiale, pentru a fi aplicată ( inter alia ) acestor articole de fontă ductilă va fi, într-adevăr, percepută, de acum înainte.6. Retroactivitatea56.  În avizul de iniţiere al reexaminării, părţile interesate au fost invitate în mod explicit să-şi prezinte observaţiile privind un posibil efect retroactiv al concluziilor. Problema retroactivităţii a fost adresată de mai multe părţi în timpul audierilor şi în observaţii. În general, toate părţile, cu excepţia industriei comunitare, şi-au exprimat opoziţia faţă de aplicarea retroactivă a rezultatelor reexaminării.57.  În această privinţă, este subliniat faptul că ancheta actuală a arătat că dispozitivul regulamentului de instituire a măsurilor definitive ar trebui modificat pentru a clarifica definiţia produsului şi că ar trebui adăugat un cod CN suplimentar. În plus, se pare, de asemenea, că în cursul perioadei scurse, anumiţi operatori şi-au fondat conduita comercială pe ipoteza conform căreia articolele din fontă ductilă nu fac obiectul taxei antidumping. Aplicarea retroactivă a taxei antidumping asupra importurilor în Comunitate de astfel de articole din fontă ar putea afecta serios activitatea economică a acestor operatori. Având în vedere aceşti factori, se consideră adecvat ca clarificarea definiţiei produsului să aibă efect doar asupra importurilor viitoare.E. CONCLUZIE58.  Având în vedere concluziile de mai sus, se consideră adecvat să se revizuiască Regulamentul (CE) nr. 1212/2005 pentru a clarifica definiţia produsului vizat de regulamentul în cauză şi să se introducă că definiţia produsului include articolele din fontă nemaleabilă şi din fontă cu grafit sferoidal (fontă ductilă). În plus, un cod NC suplimentar ar trebui inclus, şi anume codul NC ex 7325 99 10.59.  Concluziile şi propunerea au fost comunicate părţilor interesate şi observaţiile acestora au fost luate în considerare, după caz,ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:Articolul 1Articolul 1 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1212/2005 se înlocuiește cu următorul text:"1. Se instituie un drept antidumping definitiv asupra importurilor de anumite articole din fontă nemaleabilă şi din fontă cu grafit sferoidal (fontă ductilă) de tipul celor utilizate pentru a acoperi și/sau a asigura accesul la sisteme de la suprafață sau din subteran și părți ale acestora, prelucrate sau nu, grunduite sau vopsite, sau asociate cu alte materiale, cu excepția gurilor de incendiu, originare din Republica Populară Chineză și înregistrate, în prezent, sub codurile NC 7325 10 50, 7325 10 92, ex 7325 10 99 (cod Taric 7325 10 99 10), şi ex 7325 99 10 (cod Taric 7325 99 10 10)."Articolul 2Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.Adoptat la Bruxelles, […]Pentru ConsiliuPreședintele [1] JO L 56, 6.3.1996, p. 1.[2] JO L 199, 29.7.2005, p. 1.[3] JO L 47, 17.2.2006, p. 59.[4] JO L 47, 17.2.2006, p. 3.[5] JO L 94, 8.4.2009, p. 1.[6] JO C 74, 20.3.2008, p. 66.[7] JO C 104, 30.4.2004, p. 62.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles,24.11.2015
            COM(2015) 579 final
            2015/0264(NLE)
            Propunere de
            REGULAMENT AL CONSILIULUI
            de stabilire, pentru 2016, a posibilităților de pescuit pentru anumite stocuri de pește din Marea Neagră

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.CONTEXTUL PROPUNERII

               Motivele și obiectivele propunerii

               Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind politica comună în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1954/2003 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2371/2002 și (CE) nr. 639/2004 ale Consiliului și a Deciziei 2004/585/CE a Consiliului are scopul de a garanta exploatarea resurselor acvatice vii în condiții economice, ecologice și sociale sustenabile. Un instrument important în acest sens îl constituie stabilirea anuală a posibilităților de pescuit sub forma capturilor totale admisibile (total allowable catches – TAC), a cotelor și a limitelor efortului de pescuit.

               Obiectivul prezentei propuneri este de a stabili, pentru 2016, posibilitățile de pescuit ale statelor membre pentru stocurile cele mai importante din punct de vedere comercial din Marea Neagră.

               Contextul general

               Deși stocurile de pește din Marea Neagră exploatate de Bulgaria și România sunt împărțite cu țări din afara UE, de exemplu cu Turcia, Ucraina, Georgia și Federația Rusă, nu s-au stabilit capturi totale admisibile (TAC) la nivel regional între țările din interiorul și din afara UE. În fiecare an, începând din 2008, Uniunea Europeană (UE) a stabilit TAC-uri autonome pentru stocurile de calcan și șprot, pentru a garanta aplicarea corectă a normelor politicii comune în domeniul pescuitului (PCP).

               Având în vedere că țările UE pescuiesc doar 6 % din stocurile de calcan capturate în Marea Neagră, necesitatea de a interveni la nivel internațional și de a institui un program de refacere a stocurilor de calcan în tot bazinul Mării Negre a fost și este o prioritate a Comisiei în ultimii ani. La ultima reuniune anuală a Comisiei Generale pentru Pescuit în Marea Mediterană (CGPM) s-au făcut progrese în această privință, întrucât a fost aprobată propunerea UE de a lua măsuri pentru a preveni, descuraja și elimina pescuitul INN de calcan în Marea Neagră
                  1
               .

               Conform evaluării științifice realizate de Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP) și de CGPM, stocul de câine de mare din Marea Neagră a fost clasificat ca fiind exploatat în mod nesustenabil în 2014, riscând să intre în colaps. Câinele de mare este o specie cu durată lungă de viață, cu maturizare târzie și cu fecunditate scăzută, ceea ce înseamnă că stocul are o capacitate limitată de regenerare rapidă, odată epuizat. De la începutul raportării debarcărilor, volumul debarcărilor de câine de mare din Marea Neagră a scăzut constant și dramatic, de la peste 6 000 de tone în 1989 la numai 80 de tone în 2013. Primul pas pentru a reface populația de câini de mare a fost adoptarea Recomandării CGPM privind măsurile de gestionare a stocurilor de câine de mare în Marea Neagră
                  2
               . Având în vedere situația îngrijorătoare a acestui stoc, care ar putea fi în pragul colapsului, se propun posibilități de pescuit sub formă de limite de captură.

               Contextul propunerii este prezentat succint în Comunicarea Comisiei privind o consultare referitoare la posibilitățile de pescuit pentru 2016 în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului [COM(2015) 239 final].

               Posibilitățile de pescuit din propunerea de față sunt marcate ca „p.m.” (pro memoria), întrucât avizele pentru unele stocuri din Marea Neagră nu vor fi disponibile până la data planificată pentru adoptarea propunerii. Avizele științifice privind posibilitățile de pescuit în Marea Neagră în 2016 vor fi furnizate de CSTEP în cadrul sesiunii care va avea loc în perioada 28 septembrie - 2 octombrie 2015. Propunerea va trebui actualizată pe măsură ce se primesc avizele și informațiile respective.

               Dispoziții în vigoare în domeniul propunerii

               Posibilitățile de pescuit și modalitatea de alocare a acestora statelor membre se reglementează anual. Ultimul act legislativ de acest fel este Regulamentul (UE) 2015/106 al Consiliului
                  3
                din 19 ianuarie 2015 de stabilire, pentru 2015, a posibilităților de pescuit pentru anumite stocuri de pește și grupe de stocuri de pește din Marea Neagră.

               În afară de posibilitățile anuale de pescuit, ar trebui menționate următoarele măsuri relevante pentru activitățile de pescuit din Marea Neagră vizate de prezenta propunere:

               –Dimensiunile minime pentru conservare și dimensiunile minime ale ochiurilor de plasă pentru pescuitul de calcan din Marea Neagră sunt stabilite în Regulamentul (UE) nr. 227/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 martie 2013
                  4
                de modificare a Regulamentului (CE) nr. 850/98 al Consiliului pentru conservarea resurselor de pescuit prin măsuri tehnice de protecție a puietului de organisme marine și a Regulamentului (CE) nr. 1434/98 al Consiliului de specificare a condițiilor în care heringul poate fi descărcat la țărm în scopuri industriale, altele decât consumul uman direct.

               –Recomandarea CGPM/37/2013/2 de stabilire a unui set de standarde minime pentru pescuitul de calcan utilizând setci fixe de fund și pentru conservarea cetaceelor din Marea Neagră, adoptată de Comisia Generală pentru Pescuit în Marea Mediterană (CGPM) în cadrul celei de-a 37-a sesiuni (Split, mai 2013).

               –Recomandarea CGPM/39/2015/3 de stabilire a unui set de măsuri pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat de calcan în Marea Neagră, adoptată de Comisia Generală pentru Pescuit în Marea Mediterană (CGPM) în cadrul celei de-a 39-a sesiuni (Milano, mai 2015).

               –Recomandarea CGPM/39/2015/4 de stabilire a unor măsuri de gestionare a stocurilor de câine de mare din Marea Neagră, adoptată de Comisia Generală pentru Pescuit în Marea Mediterană (CGPM) în cadrul celei de-a 39-a sesiuni (Milano, mai 2015).

               Coerența cu alte politici și obiective ale Uniunii

               Măsurile propuse sunt conforme cu obiectivele și normele politicii comune în domeniul pescuitului și cu politica de dezvoltare durabilă a Uniunii.

               2.REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII IMPACTULUI

               Obținerea și utilizarea expertizei

               Principalele organizații/experți consultați

               Organizația științifică al cărei aviz a fost solicitat este Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP).

               În fiecare an, Uniunea solicită avize științifice din partea CSTEP în legătură cu situația resurselor halieutice importante. CSTEP formulează avize conform termenilor de referință pe care îi primește de la Comisie. Avizele, care vor fi comunicate în octombrie 2015, vizează toate stocurile de pește din Marea Neagră pentru care sunt propuse TAC-uri.

               Obiectivul final este aducerea și menținerea stocurilor la niveluri care să permită o producție maximă durabilă (MSY). Acest obiectiv a fost inclus în mod expres în Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 (cunoscut sub denumirea de noul regulament de bază privind PCP). Articolul 2 alineatul (2) din regulamentul menționat prevede că „rata de exploatare a producției maxime sustenabile trebuie obținută acolo unde este posibil, până în 2015, și […] cel târziu până în 2020, pentru toate stocurile”. Această dispoziție reflectă angajamentul asumat de Uniune în raport cu concluziile Summitului mondial privind dezvoltarea durabilă desfășurat în 2002 la Johannesburg și cu planul de implementare propus cu acest prilej.

               Consultarea părților interesate

               Părțile interesate au fost consultate prin intermediul Comunicării Comisiei privind consultarea referitoare la posibilitățile de pescuit pentru 2016. Fundamentele științifice ale propunerii vor fi furnizate de STECF. Toate rapoartele CSTEP sunt disponibile pe site-ul DG MARE.

               Evaluarea impactului

               Pe baza avizului științific, măsurile propuse vor avea drept rezultat modificarea posibilităților de pescuit în Marea Neagră pentru navele de pescuit ale Uniunii în ceea ce privește volumul capturilor.

               Propunerea nu reflectă numai preocupările pe termen scurt, ci face parte și dintr-o abordare pe termen mai lung, care urmărește adaptarea treptată a pescuitului la niveluri sustenabile pe termen lung.

               În consecință, abordarea urmărită în propunere poate determina, pe termen mediu și lung, o reducere a efortului de pescuit, dar și cote stabile sau în creștere pe termen lung. Se așteaptă ca, pe termen lung, abordarea să aibă drept efect un impact redus asupra mediului, ca urmare a adaptării efortului de pescuit, precum și debarcări stabile sau în creștere. Pe termen lung, sustenabilitatea activităților de pescuit va crește.

               3.ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII

               Rezumatul acțiunii propuse

               Propunerea stabilește limitele de captură aplicabile în Marea Neagră activităților de pescuit din Uniune, în scopul realizării obiectivului PCP de garantare a unor niveluri ale activităților de pescuit care să fie sustenabile din punct de vedere biologic, economic și social.

               Temeiul juridic

               Temeiul juridic al propunerii îl constituie articolul 43 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE).

               Obligațiile Uniunii în ceea ce privește exploatarea durabilă a resurselor acvatice vii decurg din obligațiile prevăzute la articolul 2 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013.

               Principiul subsidiarității

               Propunerea este de competența exclusivă a Uniunii, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (d) din TFUE. În consecință, principiul subsidiarității nu se aplică.

               Principiul proporționalității

               Propunerea respectă principiul proporționalității din următorul motiv.

               Politica comună în domeniul pescuitului este o politică comună. În conformitate cu articolul 43 alineatul (3) din TFUE, Consiliului îi revine obligația de a adopta măsurile privind stabilirea și alocarea posibilităților de pescuit.

               Propunerea de regulament al Consiliului alocă posibilități de pescuit statelor membre. În conformitate cu articolul 16 alineatele (6) și (7) și cu articolul 17 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, statele membre au libertatea de a aloca astfel de posibilități navelor care le arborează pavilionul după cum consideră oportun. Prin urmare, statele membre au o libertate mare de manevră în luarea deciziilor legate de modelul socioeconomic pe care îl aleg pentru exploatarea posibilităților de pescuit care le sunt alocate.

               Propunerea nu are implicații financiare noi pentru statele membre. Prezentul regulament este adoptat anual de Consiliu, iar mijloacele publice și private de implementare a acestuia există deja.

               Alegerea instrumentelor

               Instrumente propuse: Regulament.

               Prezentul document este o propunere referitoare la gestionarea activităților de pescuit în temeiul articolului 43 alineatul (3) din TFUE și în conformitate cu articolul 16 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013.

               4.IMPLICAȚIILE BUGETARE

               Propunerea nu are nicio implicație pentru bugetul Uniunii.

               5.ELEMENTE OPȚIONALE

               Simplificare

               Propunerea prevede în continuare simplificarea procedurilor administrative pentru autoritățile publice (ale Uniunii Europene sau naționale), deoarece conține dispoziții similare cu cele din Regulamentul (UE) 2015/106 al Consiliului
                  5
               .

               Clauza de reexaminare / revizuire / caducitate

               Întrucât propunerea se referă la un regulament anual pentru anul 2016, aceasta nu conține o clauză de revizuire.

               Explicație detaliată

               Propunerea stabilește posibilitățile de pescuit ale statelor membre pentru anumite resurse halieutice sau grupe de resurse halieutice din Marea Neagră în 2016.

               Obligația de debarcare pentru stocurile capturate în cadrul anumitor activități de pescuit este aplicabilă de la 1 ianuarie 2015. În Marea Neagră, este vorba despre pescuitul de specii pelagice mici, și anume de șprot, care constituie unul din stocurile pentru care sunt prevăzute TAC-uri și cote în prezentul regulament.

               Odată cu introducerea obligației de debarcare, în conformitate cu articolul 16 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, posibilitățile de pescuit propuse reflectă trecerea de la cantitatea debarcată la cantitatea capturată. Acest lucru se bazează pe avizele științifice primite pentru stocurile de pește vizate de activitățile de pescuit prevăzute la articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013. Posibilitățile de pescuit ar trebui stabilite și în conformitate cu articolul 16 alineatul (1) (referitor la principiul stabilității relative) și alineatul (4) (referitor la obiectivele PCP și la regulile prevăzute în planurile multianuale) din regulamentul menționat. Valorile propuse reflectă avizele științifice și cadrul de stabilire a capturilor totale admisibile și a cotelor, prezentate în Comunicarea Comisiei privind consultarea referitoare la posibilitățile de pescuit pentru 2016.

               Având în vedere intenția Comisiei de a asigura utilizarea sustenabilă a resurselor halieutice, în conformitate cu politica Uniunii și cu angajamentele internaționale, menținând totodată posibilitățile de pescuit la niveluri stabile, variațiile anuale ale capturilor totale admisibile sunt limitate atât cât este posibil, în funcție de situația unui anumit stoc de pește.

               TAC-urile și cotele alocate statelor membre sunt indicate în anexa la propunerea de regulament.

               În conformitate cu articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 al Consiliului
                  6
               , se propune ca articolele 3 și 4 să nu se aplice stocurilor vizate de prezentul regulament. Cu toate acestea, în conformitate cu articolul 15 alineatul (9) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, flexibilitatea de la an la an prevăzută la articolul citat se aplică stocurilor care fac obiectul obligației de debarcare.

               2015/0264 (NLE)

               Propunere de

               REGULAMENT AL CONSILIULUI

               de stabilire, pentru 2016, a posibilităților de pescuit pentru anumite stocuri de pește din Marea Neagră

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 43 alineatul (3),

               având în vedere propunerea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)În conformitate cu articolul 43 alineatul (3) din tratat, Consiliul, la propunerea Comisiei, adoptă măsurile privind stabilirea și alocarea posibilităților de pescuit.

               (2)Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului
                  7
                dispune că trebuie adoptate măsuri de conservare ținând seama de recomandările științifice, tehnice și economice disponibile, inclusiv, după caz, de rapoartele elaborate de Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP).

               (3)Consiliului îi revine sarcina de a adopta măsuri privind stabilirea și alocarea posibilităților de pescuit pe zone sau pe grupuri de zone de pescuit din Marea Neagră, inclusiv anumite condiții legate funcțional de acestea, după caz. În conformitate cu articolul 16 alineatele (1) și (4) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, posibilitățile de pescuit trebuie alocate între statele membre într-un mod care să asigure fiecărui stat membru o stabilitate relativă a activităților de pescuit pentru fiecare stoc sau tip de pescuit și în conformitate cu obiectivele politicii comune în domeniul pescuitului prevăzute la articolul 2 alineatul (2) din regulamentul respectiv.

               (4)Capturile totale admisibile (TAC-urile) ar trebui să fie stabilite pe baza avizelor științifice disponibile, ținându-se seama de aspectele biologice și socioeconomice și asigurându-se totodată un tratament echitabil pentru toate sectoarele de pescuit, precum și pe baza opiniilor exprimate cu ocazia consultării părților interesate.

               (5)Pentru pescuitul de șprot, obligația de debarcare menționată la articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 se aplică de la 1 ianuarie 2015. Articolul 16 alineatul (2) din regulamentul respectiv prevede că, atunci când se introduce o obligație de debarcare pentru un stoc de pește, posibilitățile de pescuit se stabilesc ținând cont de trecerea de la stabilirea posibilităților de pescuit pentru a reflecta debarcările la stabilirea posibilităților de pescuit pentru a reflecta capturile.

               (6)La reuniunea sa anuală din 2015, Comisia Generală pentru Pescuit în Marea Mediterană a adoptat Recomandarea CGPM/39/2015/4 de stabilire a unor măsuri de gestionare a stocurilor de câine de mare în Marea Neagră. Având în vedere situația îngrijorătoare a acestui stoc, care ar putea fi în pragul colapsului, până când măsurile de gestionare recomandate de Comisia Generală pentru Pescuit în Marea Mediterană devin pe deplin operaționale, se impune includerea în prezentul regulament a posibilităților de pescuit pentru câinele de mare.

               (7)Utilizarea posibilităților de pescuit prevăzute în prezentul regulament face obiectul Regulamentului (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului
                  8
               , în special al articolelor 33 și 34 din respectivul regulament, referitoare la înregistrarea capturilor și la transmiterea datelor privind epuizarea posibilităților de pescuit. Prin urmare, este necesar să se precizeze codurile care urmează să fie folosite de statele membre atunci când transmit Comisiei datele privind debarcările de stocuri care fac obiectul prezentului regulament.

               (8)În conformitate cu articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 al Consiliului
                  9
               , la stabilirea TAC-urilor Consiliul decide căror stocuri nu li se aplică articolele 3 și 4, în special pe baza situației biologice a stocurilor.

                (9)Pentru a evita întreruperea activităților de pescuit și pentru a asigura pescarilor din Uniune mijloace de existență, este important ca respectivele activități de pescuit în Marea Neagră să fie deschise la 1 ianuarie 2016. Din motive de urgență, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare imediat după publicarea sa.

               ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

               CAPITOLUL I
                  Obiect, domeniu de aplicare și definiții

               Articolul 1
               Obiect

               Prezentul regulament stabilește, pentru 2016, posibilitățile de pescuit pentru stocurile de pește aparținând următoarelor specii din Marea Neagră:

               (a)Calcan (Psetta maxima)

               (b)Șprot (Sprattus sprattus)

               (c)Câine de mare (Squalus acanthias),

               Articolul 2
               Domeniu de aplicare

               Prezentul regulament se aplică navelor de pescuit ale Uniunii care își desfășoară activitatea în Marea Neagră.

               Articolul 3
               Definiții

               În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

               (a)„CGPM” înseamnă Comisia Generală pentru Pescuit în Marea Mediterană;

               (b)„Marea Neagră” constituie subzona geografică 29, astfel cum este definită în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 1343/2011 al Parlamentului European și al Consiliului
                  10
               ;

               (c)„navă de pescuit” înseamnă orice navă echipată pentru exploatarea comercială a resurselor biologice marine;

               (d)prin „navă de pescuit a Uniunii” se înțelege o navă de pescuit care arborează pavilionul unui stat membru și care este înregistrată în Uniune;

               (e)
                     prin „stoc” se înțelege o resursă biologică marină existentă într-o anumită zonă de gestionare;

               (f)„captură totală admisibilă” (TAC) înseamnă:

               (i) în cazul activităților de pescuit care fac obiectul obligației de debarcare menționate la articolul 15 din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013, cantitatea care poate fi capturată anual din fiecare stoc;

               (ii) în cazul celorlalte activități de pescuit, cantitatea care poate fi debarcată anual din fiecare stoc;

               (g)„cota” înseamnă o proporție din TAC alocată Uniunii, unui stat membru sau unei țări terțe.

               CAPITOLUL II
                  Posibilități de pescuit

               Articolul 4
               TAC-urile și alocarea acestora

               TAC-urile pentru navele de pescuit ale Uniunii, alocarea TAC-urilor statelor membre și, după caz, condițiile legate funcțional de acestea sunt stabilite în anexă.

               Articolul 5
               Dispoziții speciale privind alocarea posibilităților de pescuit

               Alocarea posibilităților de pescuit statelor membre conform prezentului regulament nu aduce atingere:

               (a)schimburilor efectuate în temeiul articolului 16 alineatul (8) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013;

               (b)deducerilor și realocărilor efectuate în temeiul articolului 37 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009;

               (c)debarcărilor suplimentare permise în temeiul articolului 15 alineatul (9) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013;

               (d)cantităților transferate în conformitate cu articolul 15 alineatul (9) din Regulamentul (UE) nr. 1380/2013;

               (e)deducerilor efectuate în conformitate cu articolele 105 și 107 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.

               Articolul 6
               Condiții pentru debarcarea capturilor și a capturilor accidentale care nu fac obiectul obligației de debarcare

               Capturile și capturile accidentale de calcan sunt reținute la bord sau debarcate numai dacă au fost efectuate de nave ale Uniunii care arborează pavilionul unui stat membru care dispune de o cotă, iar această cotă nu a fost epuizată.

               CAPITOLUL III
                  Dispoziții finale

               Articolul 7
               Transmiterea datelor

               Când, în temeiul articolelor 33 și 34 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, statele membre transmit Comisiei date privind cantitățile debarcate din fiecare stoc de pește, acestea utilizează codurile stocurilor prevăzute în anexa la prezentul regulament.

               Articolul 8
               Intrarea în vigoare

               Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

               Se aplică de la 1 ianuarie 2016.

               Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în statele membre.

               Adoptat la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)
                  Recomandarea CGPM/39/2015/3 de stabilire a unui set de măsuri pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat de calcan în Marea Neagră, adoptată de Comisia Generală pentru Pescuit în Marea Mediterană (CGPM) în cadrul celei de-a 39-a sesiuni (Milano, mai 2015).

                     (2)
                  Recomandarea CGPM/39/2015/4 de stabilire a unor măsuri de gestionare a stocurilor de câine de mare din Marea Neagră, adoptată de Comisia Generală pentru Pescuit în Marea Mediterană (CGPM) în cadrul celei de-a 39-a sesiuni (Milano, mai 2015).

                     (3)
                  JO L 19, 19.1.2015, p.1.

                     (4)
                  JO L 78, 20.3.2013, p.1

                     (5)
                  Regulamentul (UE) 2015/106 al Consiliului din 19 ianuarie 2015 de stabilire, pentru 2015, a posibilităților de pescuit pentru anumite stocuri de pește și grupuri de stocuri de pește din Marea Neagră

                     (6)
                  Regulamentul (CE) nr. 847/96 al Consiliului din 6 mai 1996 privind introducerea unor condiții suplimentare pentru gestionarea interanuală a totalurilor admise de captură (TAC) și a cotelor de pescuit (JO L 115, 9.5.1996, p. 3).

                     (7)
                  Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind politica comună în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1954/2003 și (CE) nr. 1224/2009 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 2371/2002 și (CE) nr. 639/2004 ale Consiliului și a Deciziei 2004/585/CE a Consiliului (JO L 354, 28.12.2013, p. 22).

                     (8)
                  Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 847/96, (CE) nr. 2371/2002, (CE) nr. 811/2004, (CE) nr. 768/2005, (CE) nr. 2115/2005, (CE) nr. 2166/2005, (CE) nr. 388/2006, (CE) nr. 509/2007, (CE) nr. 676/2007, (CE) nr. 1098/2007, (CE) nr. 1300/2008, (CE) nr. 1342/2008 și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 2847/93, (CE) nr. 1627/94 și (CE) nr. 1966/2006 (JO L 343, 22.12.2009, p. 1).

                     (9)
                  Regulamentul (CE) nr. 847/96 al Consiliului din 6 mai 1996 privind introducerea unor condiții suplimentare pentru gestionarea interanuală a totalurilor admise de captură (TAC) și a cotelor de pescuit (JO L 115, 9.5.1996, p. 3).

                     (10)
                  Regulamentul (UE) nr. 1343/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 decembrie 2011 privind unele dispoziții referitoare la pescuitul în zona Acordului CGPM (Comisia Generală pentru Pescuit în Marea Mediterană) și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1967/2006 al Consiliului privind măsurile de gestionare pentru exploatarea durabilă a resurselor halieutice în Marea Mediterană (JO L 347, 30.12.2011, p. 44).

    ---documentbreak---

               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 24.11.2015
            COM(2015) 579 final
            ANEXĂ
            la propunerea de regulament al Consiliului de stabilire, pentru 2016, a posibilităților de pescuit pentru anumite stocuri de pește din Marea Neagră

               ANEXĂ

               TAC-URI APLICABILE NAVELOR DE PESCUIT ALE UNIUNII ÎN ZONELE PENTRU CARE AU FOST STABILITE TAC-URI, ÎN FUNCȚIE DE SPECIE ȘI DE ZONĂ

               În următoarele tabele sunt stabilite TAC-urile și cotele de pescuit (în tone de greutate în viu, dacă nu se specifică altfel) pentru fiecare stoc și condițiile legate funcțional de acestea.

               Stocurile de pește sunt enumerate în ordinea alfabetică a denumirilor speciilor în limba latină. În scopul aplicării prezentului regulament, următorul tabel de corespondență indică denumirile în limba latină și denumirile comune:

                        Denumirea științifică

                        Codul alfa-3

                        Denumirea obișnuită

                        Psetta maxima

                        TUR

                        Calcan

                        Sprattus sprattus

                        SPR

                        Șprot

                        Squalus acanthias

                        DGS

                        Câine de mare

                        Specia:

                        Calcan

                        Zona:

                        Apele Uniunii din Marea Neagră

                        Psetta maxima

                        TUR/F37.4.2.C.

                        Bulgaria

                         0

                        (*)

                        TAC analitică

                        Articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică.

                        Articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică.

                        România

                         0

                        (*)

                        Uniune

                         0

                        (*)

                        TAC

                        Nu se aplică

                        _________

                         (*) Între 15 aprilie și 15 iunie 2016 nu este autorizată nicio activitate de pescuit, inclusiv transbordarea, luarea la bord, debarcarea și prima vânzare.

                        Specia:

                        Șprot

                        Zona:

                        Apele Uniunii din Marea Neagră

                        Sprattus sprattus

                        SPR/F37.4.2.C

                        Bulgaria

                        8 032,5

                        TAC analitică

                        Articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică.

                        Articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică.

                        România

                        3 442,5

                        Uniune

                        11 475

                        TAC

                        Nu se aplică

                        Specia:

                        Câine de mare

                        Zona:

                        Apele Uniunii din Marea Neagră

                        Squalus acanthias

                        DGS/F37.4.2.C.

                        Bulgaria

                         0

                        TAC analitică

                        Articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică.

                        Articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 nu se aplică.

                        România

                        0

                        Uniune

                        0

                        TAC

                        Nu se aplică