				|

		52013PC0263

			Propunere de REGULAMENT AL CONSILIULUI de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 990/2011 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de biciclete originare din Republica Populară Chineză în urma unei reexaminări intermediare în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 /* COM/2013/0263 final - 2013/0138 (NLE) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
 Contextul propunerii
   || Motivele și obiectivele propunerii Prezenta propunere se referă la aplicarea Regulamentului (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene („regulamentul de bază”), în cadrul anchetei de reexaminare intermediară privind taxa antidumping în vigoare aplicată importurilor de biciclete originare din Republica Populară Chineză („RPC”). ||
   || Contextul general Prezenta propunere se înscrie în contextul punerii în aplicare a regulamentului de bază și este rezultatul unei anchete care s-a desfășurat în conformitate cu cerințele de fond și de procedură prevăzute în regulamentul de bază.
   || Dispoziții în vigoare în domeniul propunerii Prin Regulamentul (CEE) nr. 2474/93[1], Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă de 30,6 % la importurile de biciclete originare din RPC. În urma unei anchete privind eludarea măsurilor antidumping, derulată conform articolului 13 din regulamentul de bază, această taxă a fost extinsă, prin Regulamentul (CE) nr. 71/97 al Consiliului[2], la importurile unor anumite componente de biciclete originare din RPC. După o reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor, conform articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Consiliul a decis, prin Regulamentul (CE) nr. 1524/2000[3], că măsurile menționate anterior trebuie menținute. Pe baza unei reexaminări intermediare efectuate conform articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, Consiliul a decis, prin Regulamentul (CE) nr. 1095/2005[4], majorarea taxei antidumping în vigoare la 48,5 %. În urma unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, efectuată conform articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Consiliul a decis, prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 990/2011[5], menținerea măsurilor menționate anterior.
   || Coerența cu alte politici și obiective ale Uniunii Nu se aplică.
 Consultarea părților interesate și evaluarea impactului
   || Consultarea părților interesate
   || Părțile interesate vizate de procedură au avut posibilitatea de a-și apăra interesele pe parcursul anchetei, în conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază.
   || Obținerea și utilizarea expertizei
   || Nu a fost necesar să se recurgă la expertiză externă.
   || Evaluarea impactului Prezenta propunere este rezultatul punerii în aplicare a regulamentului de bază. Regulamentul de bază nu prevede o evaluare generală a impactului, dar conține o listă exhaustivă de condiții care trebuie evaluate.
 Elementele juridice ale propunerii
   || Rezumatul acțiunii propuse La 9 martie 2012, Comisia a anunțat printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, deschiderea unei reexaminări intermediare a măsurilor antidumping aplicabile importurilor de biciclete originare din RPC. Reexaminarea a fost deschisă ex officio. În cadrul anchetei de reexaminare s-a constatat că circumstanțele în ceea ce privește dumpingul și prejudiciul nu s-au schimbat în mod semnificativ, fiind așadar necesară menținerea măsurilor instituite pentru a contracara dumpingul. De asemenea, ancheta a confirmat că abrogarea măsurilor antidumping ar avea ca rezultat persistența dumpingului și a prejudiciului semnificativ suferit de industria din Uniune. S-a stabilit totodată că menținerea măsurilor nu este împotriva interesului Uniunii. În ceea ce privește cei trei producători-exportatori care au cooperat, ancheta a arătat că există o modificare de natură durabilă a circumstanțelor și marjele de dumping aferente fiecăruia dintre aceștia trebuie, prin urmare, modificate. În consecință, pentru a modifica Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 990/2011, se propune adoptarea de către Consiliu a propunerii de regulament anexate, regulamentul respectiv urmând a fi publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene până la 5 iunie 2013 cel târziu.
   || Temei juridic Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene.
   || Principiul subsidiarității Propunerea intră în sfera competenței exclusive a Uniunii Europene. Așadar, principiul subsidiarității nu se aplică.
   || Principiul proporționalității Propunerea respectă principiul proporționalității din motivele expuse în continuare.
   || Tipul acțiunii este descris în regulamentul de bază menționat anterior și exclude luarea de decizii la nivel național.
   || Nu este necesară indicarea modului de reducere la minimum a sarcinii financiare și administrative care revine Uniunii, guvernelor naționale, autorităților regionale și locale, operatorilor economici și cetățenilor sau de asigurare a proporționalității acesteia cu obiectivul propunerii.
   || Alegerea instrumentelor
   || Instrumente propuse: regulament.
   || Alte mijloace nu ar fi adecvate din următorul motiv: regulamentul de bază nu prevede opțiuni alternative.
 Implicații bugetare
   || Propunerea nu are nicio implicație asupra bugetului Uniunii.
2013/0138 (NLE)
Propunere de
REGULAMENT AL CONSILIULUI
de modificare a Regulamentului de punere în
aplicare (UE) nr. 990/2011 de instituire a unei taxe antidumping
definitive la importurile de biciclete originare din Republica Populară Chineză
în urma unei reexaminări intermediare în conformitate cu articolul 11 alineatul
(3) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea
Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE)
nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția
împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care
nu sunt membre ale Comunității Europene[6]
(„regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (4) și
articolul 11 alineatele (3), (5) și (6),
având în vedere propunerea prezentată de
Comisia Europeană („Comisia”) după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1.           Măsuri în vigoare
(1)       Prin
Regulamentul (CEE) nr. 2474/93[7], Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă de 30,6 % la
importurile de biciclete originare din Republica Populară Chineză („RPC” sau
„țara în cauză”), pe baza unei anchete inițiale. În urma unei anchete privind
eludarea măsurilor antidumping, derulată conform articolului 13 din
regulamentul de bază, această taxă a fost extinsă, prin Regulamentul (CE)
nr. 71/97 al Consiliului[8], la importurile unor
anumite componente de biciclete originare din RPC. În plus, s-a decis
instituirea unui „regim de scutire” în temeiul articolului 13
alineatul (2) din regulamentul de bază. Condițiile acestui regim au fost
stabilite în detaliu în Regulamentul (CE) nr. 88/97 al Comisiei[9]. Pentru a beneficia de o scutire de la taxa extinsă, producătorii de
biciclete din Uniune trebuie să respecte condițiile prevăzute la articolul 13
alineatul (2) din regulamentul de bază, și anume piesele chinezești trebuie să
constituie mai puțin de 60% din valoarea totală a pieselor produsului asamblat
sau valoarea adăugată a pieselor încorporate în cadrul operațiunii de asamblare
trebuie să fie mai mare de 25% din costul de fabricație. Până în prezent, au
fost acordate peste 250 de scutiri.
(2)       După o reexaminare efectuată
în perspectiva expirării măsurilor, conform articolului 11 alineatul (2)
din regulamentul de bază, Consiliul a decis, prin Regulamentul (CE)
nr. 1524/2000[10],
că măsurile menționate anterior trebuie menținute.
(3)       Pe
baza unei reexaminări intermediare efectuate conform articolului 11 alineatul
(3) din regulamentul de bază („reexaminarea intermediară de modificare”),
Consiliul a decis, prin Regulamentul (CE) nr. 1095/2005[11], majorarea taxei antidumping în vigoare la 48,5 %.
(4)       În urma unei reexaminări a
măsurilor împotriva practicilor de eludare, efectuată în conformitate cu
articolul 13 alineatul (4) și cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de
bază, Consiliul a decis, prin Regulamentul (CE) nr. 171/2008[12], să
mențină extinderea taxei antidumping impusă importurilor de biciclete originare
din RPC la importurile unor anumite componente de biciclete originare din RPC.
(5)       După
o reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor, conform
articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Consiliul a decis,
prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 990/2011[13] („ancheta anterioară”), menținerea măsurilor menționate anterior.
2.           Deschiderea ex officio a
anchetei
(6)       În urma reexaminării în
perspectiva expirării măsurilor, care s-a încheiat în octombrie 2011,
elementele de probă aflate la dispoziția Comisiei indicau faptul că, în ceea ce
privește dumpingul și prejudiciul, este posibil ca circumstanțele care au stat
la baza instituirii măsurilor existente să se fi modificat și ca modificările
să fie de natură durabilă.
(7)       Conform dovezilor prima facie de care dispunea
Comisia, sistemul de contingente la export aplicat în cazul producătorilor de
biciclete din RPC, care nu a permis producătorilor-exportatori să primească
tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață
în cadrul reexaminării intermediare de modificare, a fost suprimat în ianuarie 2011.
(8)       Mai mult, structura
industriei Uniunii a suferit unele modificări. În special, mai mulți
producători din Uniune au trecut de la un ciclu complet de producție la
operațiuni de asamblare (parțiale), utilizând componente importate.
(9)       Pe de
altă parte, ca urmare a valurilor de extindere a Uniunii Europene din 2004 și
2007, un număr semnificativ de producători s-au alăturat industriei
producătoare de biciclete din Uniune. În plus, mai mulți producători care
făceau parte din industria UE înainte de cele două valuri de extindere și-au
transferat unitățile de producție sau au înființat noi astfel de unități în
state membre nou-aderate. Din aceste motive, este posibil ca nivelul costurilor
în industria Uniunii să se fi modificat.
(10)     În fine, nivelul actual de
eliminare a prejudiciului a fost calculat pe baza bicicletelor din oțel, însă
realitatea arată că, în prezent, majoritatea bicicletelor sunt fabricate din
aliaje de aluminiu.
(11)     Toate aceste evoluții s-au
dovedit a fi de natură durabilă, justificând așadar necesitatea de a reevalua
constatările privind prejudiciul și dumpingul.
(12)     De asemenea, numărul de
societăți care beneficiază de regimul de scutire crește cu rapiditate; cu toate
acestea, de la introducerea sa în 1997, regimul nu a mai fost adaptat. În plus,
sistemul de monitorizare a importurilor de componente scutite de măsurile
antidumping a devenit foarte complex și greoi, ceea ce ar putea pune în pericol
eficacitatea sa.
(13)     După ce a stabilit, în urma
consultării Comitetului consultativ, că există suficiente dovezi prima facie
pentru deschiderea unei anchete în conformitate cu articolul 11 alineatul (3)
din regulamentul de bază, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat la 9
martie 2012 în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene („aviz de deschidere”)[14], deschiderea ex officio a unei reexaminări intermediare a
măsurilor antidumping aplicabile importurilor de biciclete originare din RPC.
3.           Ancheta paralelă privind
eludarea măsurilor antidumping
(14)     La 25
septembrie 2012, Comisia a deschis, prin Regulamentul (UE) nr. 875/2012 al
Comisiei[15], o anchetă privind o
posibilă eludare a măsurilor antidumping instituite prin Regulamentul de punere
în aplicare (UE) nr. 990/2011 al Consiliului asupra importurilor de
biciclete originare din RPC prin importul de biciclete expediate din Indonezia,
Malaysia, Sri Lanka și Tunisia, declarate sau nedeclarate ca fiind originare
din Indonezia, Malaysia, Sri Lanka și Tunisia, și a decis supunerea acestor
importuri înregistrării („ancheta privind eludarea măsurilor”).
(15)     În mai
2013, Consiliul a extins, prin Regulamentul (UE) nr. XXX/2013[16] („regulamentul
împotriva eludării măsurilor”), măsurile antidumping în vigoare aplicabile
importurilor de biciclete originare din RPC la importurile de biciclete
expediate din Indonezia, Malaysia, Sri Lanka și Tunisia, indiferent dacă
acestea sunt sau nu sunt declarate ca originare din Indonezia, Malaysia, Sri
Lanka și Tunisia, deoarece s-a constatat că aceste importuri eludează măsurile
antidumping prin transbordare și/sau prin operațiuni de asamblare în sensul
articolului 13 alineatele (1) și (2) din regulamentul de bază.
4.           Ancheta paralelă privind
subvențiile
(16)     La 27
aprilie 2012, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial
al Uniunii Europene[17], inițierea unei
proceduri antisubvenție cu privire la importurile de biciclete originare din
RPC în Uniune („ancheta antisubvenție”).
(17)     În noiembrie 2012, printr-un
aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene[18], Comisia
a anunțat că elementele constatate în ancheta privind eludarea măsurilor
menționată în considerentele 14 și 15 de mai sus pot fi utilizate în ancheta
antisubvenție.
(18)     În mai 2013, Comisia a închis
ancheta antisubvenție, prin Regulamentul (UE) nr. xxx/2013, fără a institui măsuri[19].
5.           Părțile interesate de anchetă
(19)     Comisia a trimis înștiințări
oficiale cu privire la deschiderea anchetei producătorilor cunoscuți și
asociațiilor cunoscute de producători din Uniune, producătorilor‑exportatori
cunoscuți din RPC și unei asociații de producători chinezi, reprezentanților
țării în cauză, importatorilor cunoscuți și asociațiilor cunoscute de
importatori, producătorilor cunoscuți de componente pentru biciclete din Uniune
și asociațiilor acestora, precum și asociațiilor cunoscute de utilizatori. Părților
interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute, în scris,
punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de
deschidere.
(20)     Având în vedere numărul
evident ridicat de producători-exportatori, de producători și importatori
neafiliați din Uniune, în avizul de deschidere s-a prevăzut posibilitatea de a
se recurge la eșantionare, conform articolului 17 din regulamentul de bază.
Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz
afirmativ, pentru a alege eșantioanele, toți producătorii-exportatori și
asociațiile lor cunoscute, precum și toți producătorii și importatorii
neafiliați din Uniune au fost invitați să se facă cunoscuți Comisiei și să
furnizeze, astfel cum s-a specificat în avizul de deschidere, informații de
bază privind activitățile pe care le-au derulat în legătură cu produsul în
cauză în perioada 1 ianuarie 2011 – 31 decembrie 2011.
(21)     Întrucât reprezentanții țării în
cauză nu s-au anunțat dispuși să coopereze la momentul inițierii procedurii,
Comisia a contactat aproximativ 70 de societăți chineze cunoscute deja
serviciilor Comisiei din ancheta anterioară. Într-o fază ulterioară, la
deschiderea anchetei antisubvenție menționate în considerentul 16 de mai sus,
Comisia a identificat alți aproximativ 300 de producători‑exportatori chinezi,
care au fost de asemenea contactați în cadrul acestei reexaminări intermediare.
(22)     În pofida eforturilor Comisiei
de a determina părțile să coopereze, numai opt grupuri chineze de producători-exportatori
s-au anunțat dispuse în acest sens, iar dintre acestea numai patru au raportat
exporturi către Uniune în perioada anchetei de reexaminare („PAR”), definită în
considerentul 37 de mai jos, ceea ce reprezintă mai puțin de 4 % din totalul
importurilor de biciclete din RPC în cursul PAR.
(23)     Pe baza celor de mai sus, s-a
decis că nu este necesară eșantionarea pentru producătorii-exportatori din RPC.
(24)     Astfel cum se menționează mai jos în considerentele 63, 64 și
131, pentru un grup exportator chinez, și anume Giant China, s-a justificat
aplicarea articolului 18 alineatul (1) din regulamentul de bază. Ca o
consecință, nivelul de cooperare al producătorilor-exportatori chinezi a scăzut
și mai mult.
(25)     Așa cum se explică în
considerentele 32–35 de mai jos, a fost selectat un eșantion de producători din
Uniune.
(26)     În
considerentul 36 de mai jos se explică decizia conform căreia nu a fost
necesară eșantionarea pentru importatorii neafiliați.
(27)     Comisia a trimis chestionare
tuturor părților despre care se știa că sunt interesate și tuturor celorlalte
părți care au solicitat acest lucru în termenele prevăzute în avizul de
deschidere, și anume producătorilor din Uniune incluși în eșantion,
producătorilor‑exportatori cooperanți din RPC, importatorilor neafiliați care
s-au făcut cunoscuți astfel cum se descrie în considerentul 36 de mai jos și
producătorilor cunoscuți de componente pentru biciclete din Uniune.
(28)     S-au primit răspunsuri la
chestionare și alte informații de la patru grupuri de producători‑exportatori
chinezi și de la reprezentanții acestora, de la opt producători din Uniune
incluși în eșantion, de la o asociație de utilizatori, de la opt asociații de
producători din Uniune, de la 53 de producători de componente pentru biciclete
și de la o asociație de producători de componente pentru biciclete. Niciunul
dintre importatorii neafiliați contactați nu au trimis răspunsuri la
chestionare.
(29)     Comisia
a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru
stabilirea existenței dumpingului, a prejudiciului rezultat, a cauzalității și
a interesului Uniunii și a efectuat verificări la sediile următoarelor
societăți:
(a)
Producători de biciclete din Uniune
–
Accell Hunland, Ungaria
–
Decathlon RGVS, Portugalia
–
Denver srl, Italia
–
SC Eurosport DHS, România
–
Koninklijke Gazelle, Țările de Jos
–
Maxcom Ltd, Bulgaria
–
MIFA, Germania
–
Sprick Rowery, Polonia
(b)
Producători de componente pentru biciclete
din Uniune
–
Chimsport, România
–
Telai Olagnero, Italia
(c)
Producători-exportatori din RPC
–
Ideal (Dong Guan) Bike Co.
–
Oyama Bicycles (Taicang) Co.
–
Zhejiang Baoguilai Vehicle Co.
(30)     Având în vedere necesitatea
stabilirii unei valori normale pentru producătorii‑exportatori chinezi cărora
nu li se poate acorda tratament de societate care funcționează conform
principiilor economiei de piață, s-a efectuat o vizită de verificare la sediile
următoarelor societăți, în scopul stabilirii valorii normale pe baza unor date
dintr-o țară analogă:
–
Distribuidora de Bicicletas Benotto, S.A. DE C.V.,
Ciudad de Mexico, Mexic,
–
Bicicletas Magistroni, Ciudad de Mexico, Mexic,
–
Bicicletas Mercurio SA DE CV, San Luis Potosi, Mexic.

(31)     După informarea cu privire la
faptele și considerentele esențiale („informare”), unele dintre părți au
afirmat că nu s-a acordat o perioadă de timp corespunzătoare pentru ca părțile
să formuleze observații. În această privință, trebuie menționat că părțile au
avut la dispoziție timp suficient pentru a-și prezenta observațiile, în
conformitate cu articolul 20 alineatul (5) din regulamentul de bază. În
consecință, această afirmație se respinge.
6.           Eșantionarea producătorilor
din Uniune
(32)     În avizul de deschidere,
Comisia a anunțat că a selectat provizoriu un eșantion de producători din
Uniune. Eșantionul respectiv a fost compus din opt societăți alese dintre cele
peste 380 de societăți producătoare din Uniune cunoscute înainte de deschiderea
anchetei, în special pe baza celui mai mare volum reprezentativ al producției
și al vânzărilor care putea fi în mod rezonabil investigat în timpul avut la dispoziție,
ținând cont de răspândirea geografică. Eșantionul a cuprins principalele țări
producătoare, clasate în funcție de volumele de producție. Pentru fiecare
dintre aceste țări, societățile incluse în eșantion se aflau printre cei mai
mari producători reprezentativi dispuși să coopereze. Eșantionul a inclus și
entități din cadrul celor mai mari grupuri cooperante. În acest caz, s-a
acordat o atenție deosebită includerii în eșantion a unui număr egal de
societăți din vechile state membre și din cele nou-aderate.
(33)     Eșantionul reprezenta
aproximativ 25 % din totalul estimat al producției și vânzărilor la
nivelul Uniunii în cursul PAR. Părțile interesate au fost invitate să consulte
dosarul și să prezinte observații referitoare la caracterul adecvat al
selecției în termen de 15 zile de la data publicării avizului de deschidere. Au
fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au
demonstrat că există motive speciale care justifică audierea.
(34)     Unele dintre părțile interesate
au formulat obiecții cu privire la eșantionarea producătorilor din Uniune. Ele
au susținut că: (i) eșantionul provizoriu cuprinde numai anumite entități
juridice din cadrul unor grupuri de societăți afiliate, și nu toate entitățile
juridice care compun întreaga entitate economică producătoare a produsului
aflat în discuție; și (ii) s-a propus includerea unei societăți care a
funcționat în pierdere în perioada recentă, aceeași în care producătorii din
Uniune au prosperat. În plus, s-a afirmat că pierderile respective nu erau
legate de produsul în cauză.
(35)     Aceste
argumente au fost respinse din următoarele motive: (i) entitățile care fac
parte din grupuri mai mari și care, așa cum s-a constatat, funcționează
independent de alte filiale ale aceluiași grup au fost considerate
reprezentative pentru industria din Uniune și, prin urmare, nu a fost necesar
să se analizeze întregul grup în ansamblul său; (ii) partea interesată în cauză
nu a prezentat elemente justificative care să-i susțină afirmația conform căreia
societatea selectată a fi inclusă în eșantion și care se presupune a fi
înregistrat pierderi nu ar fi reprezentativă pentru industria din Uniune. În fine, eșantionul
ales trebuie să fie reprezentativ pentru industria din Uniune, însă societățile
selectate nu trebuie neapărat să fie omogene. Așadar, s-a impus respingerea argumentelor
respectivei părți interesate.

7.           Eșantionarea importatorilor
neafiliați
(36)     În avizul de deschidere s-a
prevăzut, de asemenea, eșantionarea importatorilor neafiliați. La deschiderea
procedurii, au fost contactați toți importatorii neafiliați cunoscuți. Având în
vedere numărul mic de răspunsuri primite în cadrul procedurii de eșantionare,
nu s-a selectat niciun eșantion. Toți importatorii neafiliați care au răspuns,
au fost invitați să coopereze și au primit un chestionar. Niciunul dintre
importatorii neafiliați nu a furnizat răspuns la chestionar și nici nu au
cooperat mai departe în cadrul acestei anchete.
8.           Perioada
de anchetă
(37)     Ancheta privind dumpingul și
prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2011 și
31 decembrie 2011 („perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Pentru
evaluarea prejudiciului, s-au examinat tendințe înregistrate în perioada dintre
ianuarie 2008 și sfârșitul PAR („perioada examinată”).
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL
SIMILAR
1.           Produsul
în cauză
(38)     Produsele care fac obiectul
acestei anchete de reexaminare sunt biciclete și alte vehicule similare
(inclusiv triciclurile pentru livrări de marfă, dar excluzând monociclurile),
fără motor („produsul care face obiectul reexaminării”) originare din RPC, care
se încadrează în prezent la codurile NC 8712 00 30 și ex 8712 00 70.
(39)     Ca și în ancheta anterioară,
bicicletele au fost clasificate în următoarele categorii:
–
(A) ATB (biciclete de teren, inclusiv biciclete de
munte, de 24″ sau 26″),
–
(B) biciclete pentru plimbare/de
oraș/hibride/pentru orice tip de drum (VTC)/pentru turism, de 26″ sau 28″,
–
(C) biciclete pentru tineret (motocross - BMX)
și biciclete pentru copii, de 16″ sau 20″,
–
(D) alte biciclete/vehicule similare (cu excepția
monociclurilor).
(40)     Toate tipurile de biciclete
definite mai sus au aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază. În plus,
acestea sunt vândute prin canale de distribuție similare, precum comercianți cu
amănuntul specializați, lanțuri de magazine de articole sportive și mari
lanțuri comerciale de pe piața Uniunii. Deoarece bicicletele sunt identice din
punctul de vedere al aplicațiilor și utilizărilor de bază, ele sunt într-o mare
măsură interschimbabile, ceea ce înseamnă că modelele din categorii diferite
concurează între ele. Pe această bază, s-a concluzionat că toate categoriile
constituie unul și același produs.
(41)     Una dintre părți a susținut că
diferitele tipuri de biciclete au caracteristici și utilizări care diferă
semnificativ și, de asemenea, prețuri semnificativ diferite, iar pentru
consumatori, aceste tipuri diferite de biciclete nu sunt interschimbabile. S-a
afirmat, de asemenea, că bicicletele din oțel și aluminiu nu sunt considerate
interschimbabile, existând și diferențe de preț între ele.
(42)     Pentru a-și susține
argumentele, partea respectivă a prezentat un studiu referitor la principalele
caracteristici fizice și tehnice și la utilizările a cinci tipuri diferite de
produse, precum și la aspectul interschimbabilității acestora. Trebuie menționat că, după cum se pretinde, studiul
se bazează pe răspunsurile date de 36 de persoane, însă nu se cunoaște cu
claritate modul în care au fost aleși respondenții. În
plus, se pare că studiul a fost elaborat special pentru această anchetă. El nu conține niciun tip de date cuantificabile. Se remarcă faptul că acest studiu se dovedește a fi
bazat pe declarațiile unor clienți și/sau ale unor producători de biciclete, și
nu pe dovezi verificabile. Prin urmare,
reprezentativitatea rezultatelor sale este discutabilă.
(43)     Partea respectivă nu a
prezentat niciun alt element de probă în sprijinul argumentelor sale.
(44)     Ancheta a confirmat că toate
tipurile de biciclete definite mai sus au aceleași caracteristici fizice și
tehnice de bază. În special, s-a constatat că utilizarea unor materii prime
diferite nu are niciun impact asupra caracteristicilor de bază ale unei
biciclete. Deși oțelul și aluminiul prezintă diferențe în ceea ce privește
anumite proprietăți tehnice, precum masa, caracteristicile de bază ale
bicicletelor fabricate din oțel și ale celor din aluminiu rămân similare.
(45)     De asemenea, partea respectivă
nu a furnizat nicio dovadă clară conform căreia bicicletele fabricate din oțel
ar avea caracteristici fizice și tehnice de bază diferite față de cele ale
bicicletelor fabricate din aluminiu.
(46)     În ceea ce privește
aplicațiile specifice și utilizarea produsului, precum și percepția
consumatorilor, ancheta actuală a confirmat că toate bicicletele au aceleași
aplicații de bază și îndeplinesc, în esență, aceeași funcție. Este adevărat că
diferitele categorii de produse sunt, în principal, destinate să îndeplinească
cerințe diferite ale utilizatorilor finali, însă adesea o bicicletă dintr-o
anumită categorie va avea, pentru un utilizator final, o varietate de
utilizări.
(47)     Așadar, nu există o delimitare
clară bazată pe utilizările date diferitelor categorii de produse de către
utilizatorii finali și pe modul în care consumatorii percep aceste categorii.
(48)     Pe de altă parte, în ceea ce
privește producția, distribuția și contabilitatea, adesea înșiși producătorii
din Uniune nu fac distincție între bicicletele încadrate în categorii diferite.
De fapt, adesea pentru toate categoriile de biciclete, aceștia utilizează
procese de producție similare.
(49)     În plus, bicicletele încadrate
în categorii diferite sunt vândute prin canale de distribuție similare, precum
comercianți cu amănuntul specializați, lanțuri de magazine de articole sportive
și mari lanțuri comerciale de pe piața Uniunii.
(50)     Pe această bază, s-a
concluzionat că toate categoriile constituie unul și același produs.
(51)     Una dintre părți a sesizat faptul că ancheta actuală vizează
codurile NC menționate în considerentul 38 de mai sus, în timp ce ancheta
anterioară menționată în considerentul 5 de mai sus s-a referit la trei coduri
NC, și anume ex 8712 00 10, 8712 00 30 și ex 8712 00 80. În această privință,
trebuie menționat faptul că schimbarea codurilor se datorează modificărilor la
Nomenclatura combinată introduse prin Regulamentul (UE)
nr. 1006/2011, care a intrat în vigoare la 1.1.2012[20].
(52)     În acest context, partea
respectivă a afirmat că bicicletele fără rulmenți cu bile nu ar trebui să fie
considerate unul și același produs cu bicicletele cu rulmenți cu bile. Cu toate
acestea, în cadrul anchetei s-a demonstrat că bicicletele cu rulmenți cu bile
și cele fără rulmenți cu bile au aceleași caracteristici tehnice și aceleași
utilizări. Mai mult, partea nu a furnizat elemente doveditoare pentru a-și
susține afirmația, aceasta fiind așadar respinsă.
(53)     Partea respectivă a susținut,
de asemenea, că există o diferență semnificativă între prețurile medii la
import înregistrate de Eurostat pentru cele două coduri NC la care se
încadrează produsul în cauză. În această privință, se subliniază faptul că, așa
cum se precizează în considerentul 157 de mai jos, având în vedere că este
vorba despre o gamă de produse, prețul mediu înregistrat de Eurostat poate
servi doar ca indicator de evoluție a prețurilor, însă nu este util atunci când
se compară prețurile de vânzare din diferite țări cu cele din Uniune.
(54)     După
informare, una dintre părți și-a susținut din nou argumentul conform căruia
diferitele tipuri de biciclete vizate de actuala anchetă nu sunt produse
similare, afirmând că a prezentat dovezi clare referitoare la presupusele
diferențe care există între diversele tipuri de biciclete din punctul de vedere
al materiilor prime folosite, al caracteristicilor fizice și tehnice și al
utilizărilor.
(55)     În legătură cu acest subiect,
trebuie precizat că dovada clară pe care partea susține că a prezentat-o este,
de fapt, studiul asupra căruia Comisia și-a prezentat concluziile în
considerentul 42 de mai sus. După o analiză corespunzătoare, Comisia a concluzionat
că reprezentativitatea rezultatelor acestui studiu este discutabilă, motivele
fiind expuse în considerentul 42.
(56)     Părțile au susținut că
bicicletele pentru copii, definite de partea respectivă ca fiind biciclete cu
dimensiuni ale roții mai mici sau egale cu 16 inci, trebuie excluse din gama de
produse care face obiectul anchetei. Aceste afirmații s-au bazat pe premisa că
în special durata de utilizare și simplitatea caracteristicilor separă în mod
clar aceste biciclete de alte tipuri de biciclete care fac obiectul actualei
anchete.
(57)     Cu toate acestea, argumentele
prezentate s-au dovedit a fi insuficiente pentru a exclude bicicletele cu
dimensiuni ale roții mai mici sau egale cu 16 inci din definiția produsului în
cauză, deoarece nu s-au adus elemente de probă suficiente care să demonstreze
că, în cadrul acestei anchete, aceste biciclete se pot delimita în mod clar de
alte tipuri de biciclete vizate de anchetă. Dimpotrivă, s-a constatat că, de
fapt, caracteristicile fizice și tehnice esențiale pe care bicicletele cu
dimensiuni ale roții mai mici sau egale cu 16 inci le au în comun cu
produsul în cauză – vehicul cu propulsie umană, acționat cu pedale, având mai
mult de o roată prinsă de un cadru – sunt mult mai importante decât oricare
dintre diferențe (în special dimensiunea roții). Mai mult, s-a dovedit că
producția, filierele de vânzare și serviciile pentru consumatori nu diferă în
mod fundamental de cele utilizate în cazul altor tipuri de biciclete vizate de
anchetă. Simplul fapt că bicicletele cu roți de până la 16 inci reprezintă
un subgrup distinct de produse în cauză nu justifică excluderea acestora din
gama de produse vizate. S-a constatat că, în realitate, bicicletele cu
dimensiuni ale roții mai mici sau egale cu 16 inci nu pot fi separate clar
de produsul în cauză, ci prezintă mai degrabă multe elemente care coincid cu
definiția produsului în cauză, în special faptul că este vorba despre un
vehicul cu propulsie umană, acționat cu pedale, care are mai mult de o roată și
este utilizat în principal pentru transport și activități sportive. În acest
sens, ancheta a scos la lumină faptul că unul dintre producătorii-exportatori
chinezi care au cooperat exporta, de fapt, către Uniune biciclete cu
dimensiunea roții de 12 inci care nu sunt considerate neapărat biciclete
pentru copii, ele fiind biciclete pliabile care au ca și caracteristică
importantă posibilitatea de depozitare și care sunt folosite de adulți.
(58)     În consecință, se respinge
solicitarea de a exclude din gama de produse vizate de anchetă bicicletele cu
dimensiuni ale roții mai mici sau egale cu 16 inci.
2.           Produsul similar
(59)     Bicicletele produse și vândute
de industria din Uniune pe piața Uniunii, cele produse și vândute pe piața
țării analoge și cele originare din RPC care sunt importate pe piața Uniunii au
aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază și aceleași utilizări și
sunt, prin urmare, considerate produse similare în sensul articolului 1
alineatul (4) din regulamentul de bază.
C. DUMPINGUL
1.           Tratamentul de societate care
funcționează în condițiile unei economii de piață (TEP)
1.1.        Evaluarea pentru acordarea TEP
(60)     Conform articolului 2
alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în anchetele antidumping
privind importurile originare din RPC, valoarea normală se determină în
conformitate cu alineatele (1)-(6) din articolul respectiv pentru acei
producători despre care s-a constatat că îndeplinesc criteriile stabilite la
articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. Pe scurt și cu
titlu pur orientativ, aceste criterii sunt:
–
deciziile economice se adoptă ținându-se seama de
semnalele pieței, fără intervenție semnificativă din partea statului, iar
costurile reflectă valorile pieței;
–
societățile au un set clar de registre contabile de
bază care sunt auditate de către un auditor independent în conformitate cu
standardele internaționale de contabilitate (IAS) și sunt utilizate în toate
scopurile;
–
nu există denaturări semnificative induse de
vechiul sistem de economie planificată;
–
legislația privind falimentul și proprietatea
garantează stabilitatea și certitudinea juridică; și
–
operațiunile de schimb valutar se realizează la
cursurile pieței.
(61)     În cadrul actualei anchete, toate grupurile de exportatori
care au cooperat inițial la anchetă au solicitat TEP în conformitate cu
articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază și au
completat formularul de cerere de acordare a TEP în termenul prevăzut.
(62)     Pentru toate grupurile de
exportatori care au cooperat inițial la anchetă, Comisia a încercat să obțină
toate informațiile considerate necesare și a verificat, la sediile grupurilor
respective, informațiile furnizate în cererea de acordare a TEP.
(63)     Răspunsul furnizat de unul
dintre grupuri, și anume Giant China, a fost considerat în mare măsură
incomplet, deoarece nu cuprindea toate informațiile solicitate referitoare la
structura grupului, în pofida eforturilor depuse de Comisie pentru a obține
informațiile necesare din partea grupului.
(64)     Conform articolului 18
alineatul (1) din regulamentul de bază, grupul Giant China a fost informat
cu privire la posibilitatea recurgerii la datele disponibile în cazul său și a
fost invitat să prezinte observații. Însă, deoarece Giant China a refuzat să
furnizeze Comisiei informațiile necesare, s-a aplicat articolul 18 alineatul
(1) din regulamentul de bază și cererea de acordare a TEP a fost respinsă.
(65)     În plus, în urma anchetei, s-a
dovedit că TEP nu poate fi acordat niciunuia dintre grupurile de societăți
chineze deoarece niciunul dintre ele nu îndeplinește toate criteriile prevăzute
la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază, din motivele
expuse în continuare.
Criteriul 1
(66)     Niciunul dintre grupurile de
exportatori care au cooperat nu a reușit să demonstreze că îndeplinește
criteriul 1, din cauza intervenției statului în deciziile cu privire la
principalele materii prime (oțelul și aluminiul). Costul oțelului și
aluminiului reprezintă, pentru grupurile de exportatori care au cooperat, cel
puțin aproximativ 20 % - 25 % din costul de producție al produsului
în cauză. Multe societăți sunt pe deplin integrate pe verticală, ceea ce
înseamnă că ele achiziționează lingouri de aluminiu sau oțel pentru a fabrica
tuburi, care sunt la rândul lor utilizate la fabricarea de cadre/furci și, în
final, biciclete.
(67)     Ancheta a arătat că cele trei
grupuri de producători-exportatori chinezi care au cooperat achiziționează
oțelul și aluminiul pe care le utilizează la fabricarea produsului în cauză de
pe piața internă chineză.
(68)     Prețurile se bazează pe
cotația aluminiului la bursa de schimb a metalelor neferoase de la Shanghai
(„bursa” sau „SHFE”), controlată de stat. SHFE este o bursă închisă la care au
acces societățile înregistrate în RPC și cetățenii chinezi și este controlată
de către Comisia de Reglementare a Valorilor Mobiliare de Stat. Mai multe
reguli de funcționare a bursei contribuie la existența, pe bursa SHFE, a unei
volatilități scăzute și a unor prețuri care nu reflectă valorile pieței:
fluctuațiile de preț zilnice sunt limitate la 4 % peste sau sub prețul de
decontare din ziua de tranzacționare precedentă, tranzacțiile se efectuează cu
o frecvență redusă (până în a cincisprezecea zi a fiecărei luni), contractele
futures sunt limitate la o perioadă de maximum 12 luni și atât bursa, cât și
brokerii percep comisioane de tranzacționare.
(69)     În plus, în cazul
tranzacțiilor pe SHFE, livrările fizice pot avea loc doar într‑un antrepozit
autorizat din RPC, spre deosebire tranzacțiile de pe bursele internaționale, în
baza cărora livrările pot fi efectuate oriunde în lume. Mai mult, SHFE fiind o
platformă destinată exclusiv schimburilor fizice (nu se vând instrumente
financiare derivate), aceasta face ca piața de aluminiu din RPC să fie complet
izolată. În consecință, arbitrajul cu punctul de referință la nivel mondial,
London Metals Exchange („LME”) sau cu alte piețe este practic imposibil, iar
bursa respectivă funcționează în mod izolat față de alte piețe din lume. Prin
urmare, nu poate avea loc un arbitraj între aceste piețe. În cursul PAR,
prețurile la aluminiul primar erau cu aproximativ 7 % mai scăzute pe SHFE
(fără TVA) în comparație cu LME (de asemenea, fără TVA), comparația făcându-se
pe baza prețului spot.
(70)     Statul intervine, de asemenea,
în mecanismele de stabilire a prețurilor pe bursa SHFE, el fiind atât vânzător,
cât și cumpărător de aluminiu primar prin intermediul Biroului Rezervei de Stat
și al altor organisme de stat. În plus, statul stabilește zilnic limite de preț
cu ajutorul regulilor SHFE, care au fost aprobate de către autoritatea
națională de reglementare, Comisia de Reglementare a Valorilor Mobiliare de
Stat din China (China Securities Regulatory Commission – CSRC).
(71)     RPC susține fabricarea
produselor din aluminiu prin acordarea unei restituiri parțiale de TVA pentru
exportul multor produse din aluminiu (pentru biciclete, rata este de
15 %); în schimb, pentru exporturile de aluminiu primar nu se acordă nicio
restituire. Acesta este un stimulent acordat industriei chineze pentru a
prelucra aluminiul și are un impact direct asupra disponibilității și
prețurilor aluminiului primar pe piața internă. În plus, ancheta a scos la
iveală faptul că taxa pentru exportul de aluminiu primar este de 17 %, în
timp ce pentru exporturile de biciclete nu se aplică nicio taxă la export, ceea
ce întărește constatarea privind interferența statului chinez pe piața internă
a aluminiului Aceste instrumente au un efect de scădere a prețurilor interne,
încurajând industria internă să fabrice produse finite care conțin aluminiu
(precum produsul în cauză), destinate atât pieței interne, cât și piețelor de
export.
(72)     Intervențiile pe piață prin
intermediul Biroului Rezervei de Stat („BRS”), care face parte din Comisia
Națională pentru Dezvoltare și Reformă („CNDR”), sunt un alt tip de denaturare
a pieței de către statul chinez. La sfârșitul anului 2008 – începutul anului
2009, BRS a început să cumpere stocuri de aluminiu primar de la topitoriile de
aluminiu din RPC pentru a stimula prețul acestei materii prime. Conform
agenției Bloomberg[21],
BRS a revândut aluminiul primar pe piață, de exemplu la începutul lunii
noiembrie 2010. Agenția de știri Xinhua a anunțat aceste măsuri de constituire
de stocuri în decembrie 2008, explicând că se planifică acumularea a
300 000 de tone de aluminiu la prețuri cu 10 % mai mari decât prețul
pieței în cadrul unei măsuri destinate susținerii prețurilor[22]. Planul
de constituire de stocuri al BRS prevedea achiziții de la mai multe topitorii
din RPC, deși aproximativ jumătate din cantitate avea să fie cumpărată de la
Aluminium Corporation of China Ltd. Cele prezentate de mai sus demonstrează
faptul că statul chinez joacă un rol principal în stabilirea prețurilor la
aluminiul primar și intervine pe piață.
(73)     Astfel cum se confirmă printre
altele în cel de-al doisprezecelea plan cincinal de dezvoltare pentru industria
aluminiului (2011-2015) în care Guvernul Chinei își declară în mod explicit
intenția de „a ajusta reducerile impozitelor și taxelor la export, precum și
alte pârghii economice și de a controla în mod strict nivelul total de
extindere și exporturile de produse primare”, intervenția semnificativă a
statului, astfel cum a fost descrisă mai sus, este asumată în mod clar. Acest
plan continuă politica din precedentul plan pentru industria aluminiului. În plus,
aceste planuri au fost implementate pe o perioadă de mai mulți ani și, după cum
s-a arătat mai sus, mai multe dintre măsurile de implementare erau în vigoare
în cursul PAR.
(74)     Astfel, multiplele denaturări
ale prețurilor aluminiului primar pe care statul le induce pe piața chineză
afectează prețurile materiilor prime. Mai mult, producătorii beneficiază de un
avantaj de pe urma acestor denaturări, în sensul că achiziționează de obicei de
pe piața chineză, de la furnizori locali care utilizează ca referință prețurile
de pe piețele spot din RPC (sau SHFE). În cursul PAR, aceste prețuri erau cu
aproximativ 7 % mai mici decât prețurile de pe piața mondială. Teoretic,
societățile chineze pot, de asemenea, să cumpere anumite cantități la prețurile
de la LME dacă prețurile de pe piața chineză sunt mai mari în urma intervenției
statului, însă opțiunea inversă este imposibilă pentru operatorii care nu sunt
de origine chineză.
(75)     S-a concluzionat așadar că
piața chineză a oțelului este denaturată din cauza unei intervenții majore din
partea statului.
(76)     Intervenția statului chinez în
sectorul siderurgic este demonstrată de faptul că marea majoritate a
principalilor producători de oțel din RPC sunt societăți de stat, iar
capacitatea instalată și producția de oțel sunt influențate de diferitele
planuri cincinale pentru sectoarele industriale, în special de cel de-al 12-lea
plan cincinal în curs (2011‑2015) pentru sectorul fierului și oțelului.
(77)     Statul exercită, de asemenea,
un control semnificativ asupra pieței de materii prime. Cocsul (care, alături
de minereul de fier, este principala materie primă pentru producerea oțelului)
este supus unor restricții cantitative la export și unei taxe la export de
40 %. Prin urmare, se poate trage concluzia că piața chineză a oțelului
este denaturată din cauza intervenției majore a statului.
(78)     O anchetă antidumping derulată
de Comisie[23],
a confirmat relevanța intervenției statului și în sectorul specializat al
țevilor și tuburilor, acestea fiind principalele materii prime utilizate la
fabricarea bicicletelor din oțel.
(79)     Prin urmare, s-a concluzionat
că piața chineză a oțelului este denaturată din cauza unei intervenții majore
din partea statului.
(80)     În aceste circumstanțe,
niciuna dintre societăți nu a fost în măsură să demonstreze că își adoptă
deciziile comerciale privind achiziționarea de materii fără intervenție
semnificativă din partea statului și că costurile cu principalii factori de
producție reflectă în mare măsură valorile pieței. Așadar, societățile
respective nu au putut demonstra că îndeplinesc criteriul 1.
(81)     Cei trei
producători-exportatori chinezi care au cooperat au putut să demonstreze că
îndeplinesc celelalte patru criterii.
(82)     Având
în vedere constatările prezentate mai sus în legătură cu criteriul 1, s-a
considerat, după consultarea Comitetului consultativ, că trebuie să se refuze
acordarea TEP pentru cele trei grupuri de producători-exportatori din RPC care
au cooperat.
(83)     Comisia a comunicat
societăților vizate din RPC și reclamantului, în mod oficial, rezultatele
constatărilor referitoare la acordarea TEP. Acestora li s-a oferit, de
asemenea, posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și
de a solicita o audiere, în cazul în care existau motive speciale în acest
sens.
1.2.        Observațiile părților
(84)     În urma comunicării
concluziilor privind acordarea TEP, una dintre societăți a susținut că la baza
refuzului de a acorda TEP a stat industria chineză producătoare de biciclete în
ansamblu, și nu societăți individuale. În această privință, trebuie menționat
că, deși Comisia a făcut o evaluare a sectoarelor oțelului și aluminiului din
China, există o relație clară între piețele oțelului și aluminiului din RPC și
achiziționarea de produse din oțel și aluminiu ca materie primă de către
grupurile care au cooperat.
(85)     Mai mult, s-a susținut că
avantajul de cost pe care producătorii chinezi de biciclete îl au în ceea ce
privește oțelul și aluminiul este nesemnificativ, el reprezentând numai
1,4 %‑1,75 %, ținând cont de faptul că ponderea aluminiul primar și a
oțelului în costul de producție al bicicletelor este de 20 %‑25 %,
iar diferența între prețurile de la LME și SHFE a fost de 7 % în cursul
PAR.
(86)     În această privință, trebuie
subliniat faptul că factorul determinant în analiză este ponderea materiei
prime în costul de producție (care, în cazul de față, a fost semnificativă,
deoarece aceasta se ridica la cel puțin 20 %-25 % din costurile de
fabricație) și faptul că piața materiilor prime din RPC este denaturată. Valoarea
exactă a impactului acestei denaturări asupra costurilor societății nu este
considerată un factor decisiv.
(87)     S-a afirmat totodată că, în
cadrul unei alte anchete, Comisia a analizat prețurile materiilor prime directe
utilizate în procesul de fabricație a produsului în cauză, și nu prețul
materiei prime primare și, în cazul de față, Comisia ar fi trebuit așadar să
evalueze mai degrabă efectul intervenției statului asupra prețurilor materiilor
prime directe, acestea fiind extrudatele din aliaje de aluminiu, și nu asupra
aluminiului primar, care este materia primă primară.
(88)     În acest sens, trebuie
menționat că în cadrul fiecărei anchete, analiza se face pe baza
circumstanțelor proprii ale cazului respectiv. În plus, faptul că piața
aluminiului primar este controlată de stat arată că nici piața produselor
intermediare din aluminiu nu funcționează în condițiile unei economii de piață,
adică reacționând la cerere și ofertă. În consecință, afirmația a fost
respinsă.
(89)     S-a susținut, de asemenea, că
o diferență de preț la aluminiul primar între SHFE și LME nu poate determina o
diferență de preț la extrudatele din aliaje de aluminiu între piețele
respective și că trebuie să se țină cont de factori precum randamentul
producției, capacitatea reziduală și costul obligațiilor de mediu.
(90)     În legătură cu acest subiect,
se subliniază faptul că nu s-a furnizat niciun element de probă pentru a
susține această afirmație. În absența unor elemente de probă, Comisia nu a fost
în măsură să analizeze și să verifice afirmația și aceasta a fost, prin urmare,
respinsă.
(91)     În plus, s-a afirmat că prin
ignorarea faptului că există o serie de produse intermediare derivate, Comisia
ignoră caracteristicile și factorii care determină efectiv prețul unei
biciclete ca produs finit. Mai concret, având în vedere că bicicletele sunt
vândute direct consumatorilor finali (spre deosebire de aluminiul primar), alți
factori decât prețul materiei prime determină prețul produsului, precum
caracteristicile tehnice specifice ale bicicletei și cererea din partea
consumatorilor.
(92)     Cu toate acestea, nu au fost
furnizate detalii concrete cu privire la factorii și caracteristicile care ar
trebui luate în considerare și, din acest motiv, Comisia nu a putut să prezinte
observații în acest sens.
(93)     S-a susținut, de asemenea, că
principiile care stau la baza funcționării SHFE au fost evaluate incorect de
către Comisie. Argumentele au fost că CSRC reglementează funcționarea SHFE la
fel cum procedează, printre altele, Autorité des marchés financiers („AMF”) în
Franța sau Financial Services Authority („FSA”) în Regatul Unit și că rolul și
măsurile specifice de reglementare/supraveghere ale CSRC sunt în concordanță cu
principiile G20. Concluziile privind acordarea TEP bazate pe rolul CSRC și pe
funcționarea SHFE sunt lipsite de fundament.
(94)     Trebuie menționat că
societatea respectivă nu a ținut cont de faptul că FSA[24] și AMF[25] sunt
organisme neguvernamentale independente, în timp ce CSRC este un departament la
nivel de minister, care funcționează sub autoritatea directă a Consiliului de
Stat[26].
Consiliul de Stat este organul executiv suprem al puterii de stat, dar și cel
mai înalt nivel al administrației de stat[27]. Acest fapt este încă o dovadă a implicării
active a statului în reglementarea pieței aluminiului din RPC. În ceea ce
privește conformitatea cu principiile G20, societatea a prezentat doar o
declarație, fără a explica efectiv principiile la care se referă. În
consecință, argumentul a fost respins.
(95)     Mai mult, una dintre societăți
a contestat concluzia Comisiei conform căreia este practic imposibil un
arbitraj între SHFE și punctul de referință la nivel mondial, LME, sau alte
piețe și, din acest motiv, SHFE funcționează în mod izolat față de alte piețe
mondiale.
(96)     Trebuie remarcat că acest
lucru este în contradicție cu recunoașterea de către societatea respectivă a
existenței unei diferențe de preț între SHFE și LME în perioada în care prețul
la SHFE era mai ridicat decât prețul la LME, societatea argumentând că în
această perioadă de timp producătorii chinezi au plătit mai mult pentru
produsele de aluminiu decât producătorii din Uniune.
(97)     Societatea a avansat, de
asemenea, argumentul că în 2010 SHFE a început să permită livrări fizice de
aluminiu în antrepozite vamale din zona de liber schimb din Shanghai. Însă
această declarație nu contrazice, ci chiar confirmă concluziile Comisiei, și
anume că livrările fizice pot avea loc doar într-un antrepozit aprobat de SHFE
și aflat pe teritoriul RPC, spre deosebire de tranzacțiile de pe bursele
internaționale, în cazul cărora livrările se pot face în orice loc din lume.
(98)     S-a susținut totodată că SHFE
este o bursă futures la care tranzacționează contracte futures pe aluminiu din
1991, concluzia Comisiei potrivit căreia la SHFE nu se vând instrumente financiare
derivate fiind așadar greșită.
(99)     SHFE este, într-adevăr, o
piață futures, însă contractele futures tranzacționate la SHFE sunt decontate
prin livrare fizică. În RPC, sunt limitate produsele financiare derivate care
nu implică livrări fizice (adică nu sunt executate efectiv, ci tranzacționate
înainte de termenul de livrare), ceea ce înseamnă că SHFE este doar o platformă
pentru schimburi fizice care izolează piața chineză a aluminiului.
(100)   S-a mai afirmat că
raționamentul Comisiei cu privire la efectele măsurilor în materie de TVA/taxe
și ale măsurilor legate de stocurile de aluminiu primar asupra stabilirii
prețului bicicletelor este îndoielnic din punct de vedere economic și
insuficient fundamentat.
(101)   Cu toate acestea, ținând cont
de faptul că societatea nu a explicat care sunt elementele lipsă din analiza
Comisiei și nici nu a prezentat dovezi pentru a-și susține afirmația, Comisia
nu a putut formula observații pe acest subiect.
(102)   Un alt argument prezentat a
fost acela că există similitudini între politica industrială din RPC și
politicile UE și Comisia nu a demonstrat că politica industrială din RPC are
vreun impact direct sau semnificativ asupra deciziilor privind factorii de
producție, asupra producției de biciclete sau asupra operațiunilor de vânzări
ale producătorilor‑exportatori de biciclete din China.
(103)   În această privință, trebuie
menționat că societatea nu a specificat la care dintre politicile UE se referă
și, prin urmare, Comisia nu este în măsură să comenteze pe marginea acestei
afirmații. În plus, în legătură cu afirmația că nu s-a demonstrat impactul
semnificativ al politicii industriale din RPC asupra deciziilor privind
factorii de producție, asupra producției sau asupra vânzărilor
producătorilor-exportatori de biciclete din China, trebuie reținut că existența
unui plan cincinal pentru industria aluminiului din RPC, denaturarea prețului
aluminiului tranzacționat la o bursă izolată, în condițiile în care aluminiul
are o pondere de 20-25 % din costul total de fabricație al unei biciclete,
indică o legătură evidentă între politica industrială din RPC și deciziile
privind factorii de producție, producția și vânzările
producătorilor-exportatori de biciclete din China.
(104)   De asemenea, s-a afirmat că
termenul de trei luni prevăzut în regulamentul de bază nu a fost respectat de
Comisie. Referitor la acest subiect, trebuie menționat că, din cauza nivelului
scăzut de cooperare din partea exportatorilor chinezi, Comisia a făcut eforturi
suplimentare pentru a determina o creștere a nivelului de cooperare prin
contactarea unui număr mare de alți exportatori identificați ulterior, pe
parcursul anchetei. În consecință, nu a fost posibilă analizarea îndeplinirii
criteriilor pentru acordarea TEP în termenul prevăzut. Mai mult, se reamintește
faptul că Tribunalul[28]
a hotărât recent că o decizie privind acordarea TEP adoptată în afara
termenului de trei luni prevăzut la articolul 2 alineatul (7) litera (c)
din regulamentul de bază nu este, în sine, un motiv suficient pentru a
determina anularea unui regulament de instituire a unor măsuri antidumping. Pe
de altă parte, trebuie menționat că articolul 2 alineatul (7) din regulamentul
de bază a fost între timp modificat, în sensul că determinarea de către Comisie
a îndeplinirii criteriilor pentru acordarea TEP se limitează la societățile
incluse în eșantion și această determinare se face, în mod normal, în termen de
șapte luni, dar în orice caz nu mai târziu de 8 luni de la deschiderea anchetei[29]. Această
modificare se aplică tuturor anchetelor noi și în curs, inclusiv celei de față.
Deciziile au fost adoptate în termen de opt luni de la data inițierii
procedurii.
(105)   Având în vedere cele de mai
sus, se respinge afirmația referitoare la nerespectarea termenului de trei
luni.
1.3.        Solicitările părților
(106)   Una dintre părți a solicitat să
fie, de asemenea, analizate cererile de acordare a tratamentului de societate
care funcționează în condițiile unei economii de piață („TEP”) ale
producătorilor din RPC care și-au încetat exporturile către Uniune. S-a afirmat
că producătorii respectivi au încetat să mai exporte către Uniune numai din
cauza taxelor antidumping în vigoare din 2005.
(107)   În această privință, trebuie
subliniat că constatările referitoare la dumping și prejudiciu se referă la
perioada anchetei de reexaminare („PAR”) aleasă în conformitate cu articolul 6
alineatul (1) din regulamentul de bază. Aceasta înseamnă că datele colectate de
la producătorii-exportatori în vederea stabilirii valorii normale și a prețului
de export se referă, de asemenea, strict la perioada respectivă. Analiza pentru
acordarea TEP se desfășoară în contextul stabilirii valorii normale pentru
producătorii-exportatori din RPC, care se compară apoi cu prețul de export din
cursul aceleiași perioade. Dacă un producător nu a exportat produsul în cauză
în cursul PAR, nu se poate stabili un preț de export și nu se poate calcula
nicio marjă de dumping. Așadar, nu se justifică efectuarea unei analize pentru
acordarea TEP unui producător care nu a exportat produsul în cauză în cursul
PAR. Cu toate acestea, se reamintește faptul că toți producătorii-exportatori
au posibilitatea de a solicita efectuarea unei „reexaminări intermediare”
pentru reanalizarea situației lor în conformitate cu articolul 11 alineatul (3)
din regulamentul de bază sau producătorii-exportatori care nu au exportat
produsul în cauză în perioada de anchetă pe baza căreia au fost stabilite
măsurile au posibilitatea de a solicita o „reexaminare pentru un nou
exportator” în conformitate cu articolul 11 alineatul (4) din regulamentul
menționat.
(108)   În plus, în solicitarea sa,
partea respectivă a făcut referire la hotărârea Curții de Justiție a
Comunităților Europene în cauza Brosmann[30] și părea să sugereze că, pe baza acesteia,
ar trebui să li se permită producătorilor din RPC să prezinte cereri de
acordare a TEP chiar dacă nu au exportat produsul în cauză către Uniune în
cursul perioadei vizate de ancheta actuală. Trebuie remarcat faptul că
hotărârea la care s-a făcut referire nu abordează situația cererilor de acordare
a TEP prezentate de producătorii-exportatori care nu au exportat în cursul
perioadei de anchetă și, prin urmare, nu este relevantă în contextul de față.
(109)   În consecință, solicitarea a
fost respinsă.
(110)   S-a susținut, de asemenea, că
prețurile de export pentru societățile care nu au efectuat exporturi către
Uniune în cursul PAR ar trebui stabilite pe baza articolului 2
alineatul (9) din regulamentul de bază, adică prin orice altă modalitate
rezonabilă.
(111)   Trebuie menționat în acest sens
că articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază nu afirmă faptul că
trebuie construit un preț de export pentru producătorii din țara în cauză în
cazul în care aceștia nu au exportat nicio cantitate către Uniune. Dimpotrivă,
articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază se referă la prețul de
revânzare a produsului importat ca bază pentru construirea prețului de export
și la ajustări pentru toate costurile survenite între import și revânzare, ceea
ce implică faptul că importurile către Uniune s-au realizat efectiv. Termenii
„orice altă modalitate rezonabilă” din prima teză a acestei dispoziții se
referă la anumite cazuri în care nu pot fi utilizate metodologiile menționate
anterior. Această referire nu aduce atingere sensului implicat de articol, și anume
că au avut loc importuri în Uniunea Europeană în cursul PAR.
1.4.        Concluzie
(112)   Pe baza celor de mai sus,
niciunul dintre grupurile chineze care au solicitat TEP nu a putut demonstra că
îndeplinește criteriile prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din
regulamentul de bază. În consecință, s-a considerat că tuturor acestor grupuri
trebuie să li se refuze acordarea TEP.
2.           Tratamentul
individual
(113)   Prin Regulamentul (UE)
nr. 765/2012[31],
care a intrat în vigoare la 6 septembrie 2012, Parlamentul European și
Consiliul au modificat articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază.
Articolul 2 din Regulamentul (UE) nr. 765/2012 prevede că modificarea
respectivă se aplică numai anchetelor deschise după intrarea sa în vigoare. În
consecință, având în vedere că actuala anchetă a fost inițiată la 9 martie
2012, modificarea nu s-a aplicat în acest caz.
(114)   Conform
articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, se stabilește
o taxă aplicabilă la nivel național, dacă este cazul, pentru țările care intră
sub incidența articolului 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, cu excepția
cazurilor în care societățile sunt în măsură să demonstreze, în conformitate cu
articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază, că prețurile lor de export,
cantitățile exportate, condițiile de vânzare sunt stabilite în mod liber, că
operațiunile de schimb valutar se efectuează la cursul de schimb al pieței și
că o eventuală intervenție a statului nu este de natură să permită eludarea
măsurilor dacă exportatorii beneficiază de rate individuale ale taxelor.
(115)   Cele trei grupuri de
exportatori cooperanți care au prezentat cereri pentru acordarea TEP au
solicitat, de asemenea, tratament individual în cazul în care nu li se acordă
TEP. Pe baza informațiilor disponibile, s-a stabilit că toate cele trei grupuri
din RPC îndeplinesc toate cerințele pentru a beneficia de tratamentul
individual.
3.           Valoarea normală
3.1.        Țară analogă
(116)   În conformitate cu articolul 2
alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru
producătorii-exportatori care nu beneficiază de TEP trebuie să fie stabilită pe
baza prețurilor interne sau a valorii normale construite într-o țară analogă.
(117)   În acest scop, în avizul de
deschidere, Comisia a propus Mexicul, care a mai fost folosit ca țară analogă
în ancheta anterioară privind RPC.
(118)   Toate părțile interesate au
avut posibilitatea de a comenta această alegere.
(119)   Una dintre părți a susținut că
Mexic nu reprezintă cea mai bună alegere de țară analogă și că Taiwan este o
opțiune mai bună deoarece acesta este un mare producător de biciclete și are
mai multe elemente în comun cu RPC decât Mexicul, fiind posibil ca valoarea
normală a Taiwanului să fie mai fiabilă.
(120)   Comisia a încercat să obțină cooperarea
a 15 țări, și anume Bangladesh, Canada, Cambodgia, India, Indonezia, Malaysia,
Mexic, Norvegia, Filipine, Sri Lanka, Taiwan, Thailanda, Tunisia, Turcia și
SUA.
(121)   S-au primit răspunsuri la
chestionar numai de la trei producători de biciclete mexicani, care au acceptat
totodată efectuarea de vizite la sediile lor pentru verificarea răspunsurilor
pe care le-au furnizat. Nicio altă societate din țările contactate nu a
cooperat. Cei trei producători au avut vânzări pe piața internă reprezentând peste
30 % din piața mexicană, estimată la aproximativ 1,7 milioane de unități
în 2011. S-a constatat că există peste 14 producători și mai mulți importatori
care își desfășoară activitatea într-un mediu competitiv. În 2011, bicicletele
importate proveneau în principal din RPC (peste 60 %) și Taiwan
(20 %). Aceste importuri au reprezentat aproximativ 5 % din piața
internă (sursa: raportul anual al ANAFABI, asociația mexicană a producătorilor
de biciclete).
(122)   Profilul pieței mexicane pentru
produsul în cauză, numărul de operatori, concurența pe piața națională și
caracteristicile procesului de producție au confirmat faptul că Mexicul rămâne
o țară analogă adecvată. Ținând cont de cele de mai sus, se poate considera că
piața mexicană este o piață reprezentativă și concurențială. Prin urmare, s-a
concluzionat că Mexicul este o țară analogă adecvată.
3.2.        Stabilirea valorii normale în
țara analogă
(123)   Conform articolului 2 alineatul
(7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost stabilită pe
baza informațiilor verificate primite de la producătorii din țara analogă, după
cum se arată mai jos.
(124)   Ancheta a arătat că produsul în
cauză a fost vândut în cantități reprezentative pe piața internă mexicană.
(125)   S-a analizat apoi dacă aceste
vânzări pot fi considerate ca fiind efectuate în cadrul unor operațiuni
comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din
regulamentul de bază. În acest scop, s-a stabilit, pentru fiecare tip de
produs, proporția vânzărilor profitabile către clienți independenți pe piața
internă în decursul PAR.
(126)   Dacă volumul vânzărilor pentru
un tip de produs, comercializat la un preț de vânzare net egal sau mai mare
decât costul de producție calculat, reprezenta mai mult de 80 % din
volumul total al vânzărilor pentru acel tip și dacă media ponderată a prețului
pentru acel tip respectiv era egală sau mai mare decât costul de producție,
valoarea normală s-a bazat pe prețul intern real. Acest preț s-a calculat ca
medie ponderată a prețurilor tuturor vânzărilor interne pentru tipul respectiv,
realizate în cursul PAR, indiferent dacă aceste vânzări au fost sau nu au fost
profitabile.
(127)   Dacă volumul vânzărilor
profitabile pentru un tip de produs reprezenta 80 % sau mai puțin din
volumul total al vânzărilor pentru acel tip sau dacă media ponderată a prețului
mediu pentru tipul respectiv era mai mică decât costul de producție, valoarea
normală s-a bazat pe prețul intern real, calculat ca medie ponderată numai a
vânzărilor profitabile pentru acel tip.
(128)   În plus, ancheta nu a
evidențiat niciun tip de produs pentru care să nu fi existat vânzări
profitabile.
4.           Prețul de export
(129)   În toate cazurile în care
produsul în cauză a fost exportat către clienți independenți din Uniune, prețul
de export s-a stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din
regulamentul de bază, și anume pe baza prețurilor de export plătite efectiv sau
de plătit.
(130)   În
cazurile în care vânzările s-au realizat prin intermediul unui importator sau
comerciant afiliat, prețurile de export au fost construite conform articolului
2 alineatul (9) din regulamentul de bază, pe baza prețurilor de revânzare
ale importatorului/comerciantului afiliat respectiv către primii clienți
independenți din Uniune. S-au operat ajustări pentru a ține cont de toate
costurile suportate între import și revânzare, inclusiv de cheltuielile de
vânzare, cheltuielile generale și administrative, precum și de profit. În ceea
ce privește marja de profit, s-a folosit profitul realizat de un
importator/comerciant neafiliat al produsului în cauză, întrucât profitul
efectiv al importatorului/comerciantului afiliat nu a fost considerat ca fiind
fiabil, având în vedere relația dintre producătorii-exportatori și
importatorul/comerciantul afiliat.
(131)   Astfel cum s-a menționat în
considerentele 63 și 64 de mai sus, Giant China a refuzat să furnizeze
serviciilor Comisiei informațiile necesare despre structura grupului și
informații esențiale referitoare la producție și la volumul și prețul
vânzărilor la export către Uniune realizate în cursul PAR, pentru produsul în
cauză, de societățile care fac parte din grupul Jinshan Development and
Construction Ltd („grupul Jinshan”) implicate în producția și vânzarea
produsului în cauză în RPC. Prin urmare, s-a aplicat articolul 18 alineatul (1)
din regulamentul de bază în ceea ce privește prețul de export.
(132)   Giant China a contestat
aplicarea articolului 18 alineatul (1) din regulamentul de bază atât în cazul
refuzului de a acorda TEP, cât și în cazul utilizării datelor disponibile
pentru calcularea prețului de export. Grupul a susținut că informațiile
solicitate de Comisie nu erau necesare pentru calcularea marjei de dumping. În
acest sens, Giant China a argumentat că informațiile solicitate grupului
Jinshan, stabilit în RPC, nu erau relevante pentru evaluarea în vederea
acordării TEP sau pentru calcularea prețului de export, acest grup având
legătură numai în mod foarte indirect cu Giant China și cu societățile sale
afiliate („grupul Giant”).
(133)   Însă ancheta a confirmat că una
dintre filialele grupului Giant care a fost activă în producerea și exportarea
produsului în cauză către Uniune pe parcursul unei părți din PAR, și anume
societatea Shanghai Giant & Phoenix Bicycles Co Ltd („GP”), avea legătură –
prin intermediul unui acționariat comun și a unor legături structurale și de
management – cu grupul Jinshan, acesta fiind implicat în producerea și vânzarea
produsului în cauză. Deoarece societățile aparținând grupului Jinshan implicate
în producerea și vânzarea produsului în cauză în RPC nu au returnat formularele
de cerere a TEP completate și nici nu au răspuns la chestionarul antidumping,
nu s-a putut evalua măsura în care producția și vânzările produsului în cauză
realizate de grupul Jinshan au influențat determinarea prețului de export
pentru GP și, ca atare, pentru întregul grup Giant. De asemenea, nu s-a putut
investiga nici îndeplinirea condițiilor prevăzute la articolul 2 alineatul (7)
litera (c) din regulamentul de bază. În lipsa cooperării în această chestiune,
s-a impus respingerea argumentelor aduse de Giant China.
(134)   Giant China a susținut totodată
că, pentru calcularea marjei individuale pentru un producător-exportator, nu
trebuie luate în considerare informațiile în materie de preț aferente altor
producători-exportatori, cu excepția cazului în care grupul Giant și grupul
Jinshan formează o entitate unică având în vedere existența unor strânse
legături financiare, comerciale și de management.
(135)   Elementele de probă aflate la
dosar susțin concluzia că există legătură între GP și grupul Jinshan, acestea
având relații strânse la nivelul acționariatului, al structurii și al
managementului. În lipsa informațiilor complete privind toate părțile care au
legătură cu GP, în special producătorii-exportatori de biciclete din China
constituiți ca filiale ale grupului Jinshan, nu se pot efectua calcule complete
și fiabile cu privire la prețul de export, fiind așadar imposibil să se
determine marja individuală pentru GP și, în consecință, pentru grupul Giant în
ansamblul său.
(136)   S-a susținut, de asemenea, că
informațiile solicitate au generat sarcini disproporționate pentru Giant China
și că, în cursul anchetei, aceasta a acționat la nivelul maxim al
posibilităților sale. În această privință, trebuie menționat că, până la etapa
de formulare a observațiilor în urma informării finale, nu s-a prezentat niciun
element de probă care să arate că Giant China a făcut eforturi pentru a colecta
informațiile solicitate în formularul de cerere a TEP și în chestionarul
antidumping pentru societățile din grupul Jinshan implicate în producerea și
vânzarea produsului în cauză. Pe parcursul anchetei, Giant China a susținut că
nu este necesară furnizarea informațiilor solicitate, însă nu a afirmat că
obținerea informațiilor respective ar presupune sarcini disproporționate. Giant
China a prezentat dovezi ale presupuselor eforturi făcute în acest sens numai
după informarea finală, etapă în care astfel de informații nu mai puteau fi
verificate. Prin urmare, ele nu au mai putut fi luate în considerare.
(137)   Giant China a afirmat că, în
orice caz, nu există riscul eludării eventualelor măsuri antidumping, de
exemplu prin transferul producției între cele două grupuri, deoarece societatea
GP – singura legătură între cele două grupuri – și-a încetat toate activitățile
în septembrie 2011. În legătură cu acest lucru, trebuie precizat că GP exista
încă la sfârșitul PAR, fapt confirmat și de Giant China. Ca atare, activitatea
de producție ar fi putut fi reluată în orice moment ulterior, iar presupusa
încetare a activităților GP în septembrie 2011 nu are nicio relevanță. În plus,
Giant China a argumentat că riscul eludării măsurilor ar fi putut fi abordat
într‑o altă manieră, și anume prin clauza de monitorizare menționată în
considerentele 276 și 277 de mai jos. În această privință, trebuie menționat că
clauza de monitorizare se aplică numai societăților neafiliate, astfel încât
riscurile implicate nu sunt de aceeași natură și nu s‑au putut aplica aceleași
măsuri.
(138)   Mai mult, Giant China a
susținut că ar fi trebuit efectuat un control la fața locului la sediul GP din
RPC pentru a verifica activitățile de producție și vânzare ale acestei
societăți după septembrie 2011. În acest sens, trebuie reținut că s-a
considerat că este irelevant dacă GP și-a încetat activitățile după septembrie
2011. De fapt, chiar dacă aceasta a fost realitatea, GP și-ar fi putut relua
activitățile de producție și vânzare de biciclete în orice moment, iar o
verificare la fața locului nu ar fi redus riscul ca acest lucru să se întâmple.
(139)   Giant China a prezentat, de
asemenea, anumite dovezi care atestă că acțiunile deținute de grupul Giant la
societatea GP au fost vândute la 30 martie 2013. Trebuie totuși precizat că
această tranzacție a avut loc după PAR și, având în vedere stadiul avansat al
anchetei, informația respectivă nu poate fi verificată și nici nu este
relevantă în cadrul actualei anchete. Astfel, dacă Giant China solicită o
reexaminare a situației sale de după vânzarea acțiunilor, acest lucru poate fi
avut în vedere la momentul corespunzător, conform dispozițiilor regulamentului
de bază.
(140)   Odată cu aceste elemente, Giant
China a furnizat și alte clarificări în legătură cu analiza Comisiei conform
căreia s-a considerat justificată aplicarea articolului 18
alineatul (1) din regulamentul de bază, însă acestea nu au fost de natură
să modifice concluzia inițială a Comisiei.
(141)   Se confirmă așadar concluziile
privind aplicarea articolului 18 alineatul (1) din regulamentul de bază în
cazul grupului Giant.
5.           Comparația
(142)   Valoarea normală și prețul de
export au fost comparate pe bază franco fabrică. Pentru a asigura o comparare
echitabilă între valoarea normală și prețul de export, s-au operat ajustări
pentru a ține seama, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din
regulamentul de bază, de diferențele care influențează prețurile și
comparabilitatea acestora. S-au efectuat ajustări, dacă a fost cazul, pentru a
lua în considerare taxele indirecte, reducerile de prețuri, nivelul comercial,
costurile de transport, de asigurare, de manipulare, auxiliare și de ambalare,
costurile de creditare și comisioanele bancare, în toate cazurile în care s-a
constatat că ele sunt rezonabile, exacte și dovedite.
6.           Marja de dumping
6.1.        Pentru
producătorii-exportatori care au cooperat
(143)   Pentru cele trei societăți
cooperante, marjele de dumping au fost stabilite prin compararea valorii
normale medii ponderate stabilite pentru producătorii mexicani care au cooperat
cu prețul mediu ponderat de export către Uniune al fiecărei societăți, în
conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.
(144)   Marjele de dumping, exprimate
ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt:
             Societate ||             Marjă de dumping
             Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd. ||             19,2%
             Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd. ||             20,9%
              Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd. ||             0%
6.2.        Pentru
toți ceilalți producători-exportatori
(145)   Având în vedere că nivelul de
cooperare din partea RPC a fost foarte scăzut, așa cum s-a menționat în considerentele
22 și 24 de mai sus, concluziile privind societățile care au cooperat nu pot fi
considerate reprezentative pentru această țară. Prin urmare, nu poate fi
revizuită marja de dumping la nivel național aplicabilă tuturor celorlalți
producători-exportatori din RPC.
(146)   Marja
de dumping la nivel național se menține așadar neschimbată, astfel cum s-a
stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1095/2005 al Consiliului, adică la
48,5 %.
D. DEFINIȚIA INDUSTRIEI DIN UNIUNE
1.           Producția din Uniune și
industria din Uniune
(147)   Se estimează că produsul
similar este fabricat de aproximativ 380 de producători cunoscuți din Uniune.
De asemenea, s-au făcut cunoscute șase asociații naționale de producători din
Uniune.
(148)   S-au utilizat toate
informațiile disponibile, inclusiv datele colectate de la producătorii din
Uniune și de la asociațiile naționale, precum și statisticile privind producția
pe care Comisia le-a avut la dispoziție pentru a determina producția totală a
Uniunii, aceasta totalizând aproximativ 11 milioane de biciclete în cursul PAR.

(149)   Producătorii din Uniune care
realizează întreaga producție a Uniunii constituie industria din Uniune în
sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4)
din regulamentul de bază și vor fi denumiți în continuare „industria din
Uniune”.
(150)   Astfel cum s-a precizat mai
sus, având în vedere numărul mare de producători din Uniune care au cooperat,
s-a selectat un eșantion de opt producători din Uniune, reprezentând
aproximativ 25 % din producția și vânzările totale de produs similar ale
industriei din Uniune în cursul PAR. Toți producătorii din Uniune incluși în
eșantion beneficiau de regimul de scutire descris în considerentul 1 de mai
sus.
E. SITUAȚIA PE PIAȚA UNIUNII
1.           Consumul
la nivelul Uniunii
(151)   Vânzările industriei din Uniune
au fost evaluate pe baza datelor furnizate de producători în răspunsurile lor
la chestionarul de eșantionare și pe baza datelor colectate de la diferite
asociații de producători de biciclete din Uniune.
(152)   Consumul din Uniune a fost determinat pe baza vânzărilor
realizate de întreaga industrie din Uniune pe piața Uniunii, estimate astfel
cum se indică în considerentul 151, la care se adaugă importurile din
toate țările incluse în raportările Eurostat.
(153)   Consumul total al Uniunii a
scăzut de la 22 459 062 de unități în 2008 la 20 116 602
unități în cursul PAR, reprezentând o scădere de 10 % în cursul perioadei
examinate. Principala cauză a acestui fapt este o scădere cu 8 % între
2008 și 2009, după care consumul a rămas stabil, înregistrând apoi doar o
ușoară scădere în cursul PAR (cu 2 %). În 2009, piața a fost afectată
îndeosebi de efectele crizei economice și, de atunci, nu s‑a mai înregistrat
nicio ameliorare. Scăderea ulterioară din 2011 a fost cauzată în principal de
menținerea comportamentului prudent al consumatorilor în ceea ce privește
cheltuielile, având în vedere actuala situație economică.
 Tabelul 1
 Consum
   || 2008 || 2009 || 2010 || 2011
 Volum (unități) ||   ||   ||   ||
 + Total importuri || 10 017 616 || 8 974 906 || 9 734 143 || 8 840 362
 + Producția Uniunii vândută pe piața Uniunii || 12 441 446 || 11 604 072 || 10 946 875 || 11 276 240
 = Consum || 22 459 062 || 20 578 978 || 20 681 018 || 20 116 602
 Indice (2008 = 100) || 100 || 92 || 92 || 90
 Sursa: Eurostat, răspunsuri la chestionare
2.           Importurile din RPC
2.1.        Volumul
importurilor care fac obiectul unui dumping și cota de piață a bicicletelor
originare din RPC
(154)   Volumul importurilor de produs în cauză originare din RPC a
fost stabilit pe baza datelor statistice furnizate de Eurostat. Volumul
importurilor din RPC a înregistrat o scădere accentuată între 2008 și 2009, de
la 941 522 de unități la 597 339 de unități, adică cu 37 %. În
2010, importurile au crescut, însă în cursul PAR au scăzut din nou, ajungând la
581 459 de unități. Scăderea semnificativă a importurilor din China a
coincis cu criza economică și, de atunci, situația nu s-a redresat. Per
ansamblu, în cursul perioadei examinate, importurile din China au scăzut cu
38%.
(155)   Ca atare, cota de piață a RPC a
scăzut de la 4,2 % în 2008 la 2,9 % în cursul PAR. Această scădere a
fost compensată parțial de reducerea consumului la nivelul Uniunii.
(156)   Cu toate acestea, trebuie
subliniat faptul că această cotă de piață relativ redusă și în scădere a
importurilor din China trebuie privită în contextul concluziilor anchetei
paralele privind eludarea măsurilor aflată în derulare, menționată în
considerentele 14 și 15 de mai sus (a se vedea considerentele 223 și 224 de mai
jos).
 Tabelul 2
 Importurile din RPC
   || 2008 || 2009 || 2010 || PAR
 Volumul importurilor din țara în cauză (unități) || 941 522 || 597 339 || 627 120 || 581 459
 Indice (2008 = 100) || 100 || 63 || 67 || 62
 Cota de piață a importurilor provenind din țara în cauză || 4,2% || 2,9% || 3,0% || 2,9%
 Sursa: Eurostat
3.           Prețurile importurilor în
cauză
3.1.        Evoluția
prețurilor
(157)   Așa cum s-a stabilit în
regulamentul (CE) nr. 1095/2005 al Consiliului[32], datele
Eurostat nu au putut fi utilizate decât într-o anumită măsură pentru stabilirea
evoluției prețurilor importurilor care fac obiectul unui dumping în perioada
cuprinsă între 2008 și PAR din motivele expuse în continuare.
(158)   Prețurile de import stabilite
pe baza datelor Eurostat nu țin cont de existența mai multor tipuri de produse
și de diferențele semnificative de preț între acestea. Prețurile medii din
fiecare țară depind în mare măsură de gama de produse din țara respectivă. Mai
mult, dintr-o comparație în funcție de model a importurilor efectuate de
exportatorii care au cooperat a rezultat că, inclusiv pentru același model sau
tip de produs, există diferențe semnificative de preț, în funcție de
componentele bicicletelor. Prin urmare, prețurile conform datelor Eurostat
rămân neconcludente și nu permit tragerea unor concluzii în scopul anchetei.
Prețurile de import conform datelor Eurostat pentru RPC, prezentate în cele ce
urmează sub formă de indici, pot servi doar ca indicatori ai evoluției
prețurilor, însă nu sunt utile atunci când se compară prețurile de vânzare din
diferite țări cu cele din Uniune.
(159)   În conformitate cu datele
Eurostat, prețurile medii ponderate ale importurilor din RPC, prezentate în
continuare sub formă de indici, au crescut considerabil în perioada examinată,
astfel cum se observă în tabelul 3. Cu toate acestea, fără a se cunoaște tipul
de biciclete care au fost importate din RPC și dacă au intervenit modificări în
gama de produse de la un an la altul, nu se poate trage nicio concluzie.
 Tabelul 3
 Prețul de import din RPC
   || 2008 || 2009 || 2010 || PAR
 Prețul de import din RPC ||   ||   ||   ||
 Indice (2008 = 100) || 100 || 173 || 217 || 214
 Sursa: Eurostat
3.2.        Subcotarea prețurilor
(160)   Subcotarea
prețurilor de către producătorii-exportatori cooperanți în cazul cărora s-a
constatat existența dumpingului a fost calculată pe baza prețului lor de export
real verificat (CIF la frontiera Uniunii), cu și fără taxa antidumping.
Prețurile de vânzare relevante ale industriei din Uniune au fost prețurile
practicate pentru clienți independenți din Uniune, ajustate, după caz, la
nivelul franco fabrică. În cursul PAR, în ceea ce privește diferitele tipuri de
produse definite în chestionar, s-a constatat o subcotare numai în cazul unuia
dintre producătorii-exportatori, în procent de 61 % fără taxa antidumping
și de 44 % cu taxa antidumping.
(161)   Având în vedere că nivelul de cooperare
al producătorilor-exportatori din China a fost foarte scăzut, iar constatările
referitoare la societățile care au cooperat nu au putut fi considerate ca fiind
reprezentative pentru această țară, precum și faptul că prețul mediu conform
datelor Eurostat nu a putut fi considerat concludent, s-a considerat că,
nefiind disponibile alte informații mai fiabile, nivelurile subcotării
determinate în cursul ultimei reexaminări efectuate în perspectiva expirării
măsurilor, care a condus la adoptarea Regulamentului (CE) nr. 1095/2005
menționat în considerentul 3, trebuie utilizate ca valori de referință pentru
stabilirea subcotării la nivel național pentru RPC; aceste valori sunt
53 % după deducerea taxei antidumping și 39 % cu taxa respectivă.
4.           Situația economică a
industriei din Uniune
(162)   Așa cum s-a menționat în
considerentele 8, 9 și 10 de mai sus, în cadrul anchetei actuale s-a analizat
dacă situația industriei din Uniune a suferit schimbări care să justifice
necesitatea de a reevalua constatările privind prejudiciul din reexaminarea
intermediară de modificare. Ancheta a confirmat următoarele: (i) Conform
tendințelor la nivel mondial, producția de biciclete din Uniune constă în
principal în asamblarea, cu o utilizare intensivă de forță de muncă, a unor
componente pentru biciclete concepute în funcție de specificațiile clienților
și fabricate în diverse țări de origine. (ii) Ancheta a arătat că, pentru a
reduce costurile de producție, industria din Uniune face permanent eforturi
pentru automatizarea și optimizarea procesului de asamblare. În plus, unii
producători din Uniune au beneficiat de costuri cu forța de muncă mai scăzute
în Europa Centrală și de Est, în comparație cu perioada de anchetă vizată de
reexaminarea intermediară de modificare. Statisticile de producție de care
dispune Comisia confirmă această tendință. (iii) Ancheta a confirmat preferința
pentru aliajele de aluminiu ca materie primă, însă oțelul a rămas principala
materie primă pentru modelele din segmentele inferioare ale pieței și pentru
bicicletele pentru copii. În lumina acestor schimbări, s-a făcut o analiză a
situației economice a industriei din Uniune, astfel cum se descrie mai jos.
(163)   Conform articolului 3 alineatul
(5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicatorii
economici relevanți care influențează situația industriei din Uniune.
(164)   În scopul analizei
prejudiciului, au fost stabiliți indicatorii de prejudiciu, după cum urmează:
·
s-au evaluat indicatori macroeconomici (producție,
capacitate de producție, gradul de utilizare a capacității, volum de vânzări,
cotă de piață, număr de angajați, productivitate, creștere, amploarea marjelor
de dumping și redresarea după efectele practicilor anterioare de dumping) la
nivelul întregii producții din Uniune pentru toți producătorii din Uniune, pe
baza informațiilor colectate de la asociațiile naționale ale producătorilor din
Uniune și de la societățile individuale din Uniune. Atunci când a fost posibil,
datele respective au fost confruntate cu informațiile generale existente în
statisticile oficiale relevante.
·
s-au evaluat indicatori microeconomici (stocuri,
prețul de vânzare unitar, costul de producție, fluxul de numerar,
rentabilitatea, randamentul investițiilor, capacitatea de a mobiliza
capitaluri, investiții și salarii) pentru producătorii din Uniune incluși în
eșantion, pe baza informațiilor furnizate de aceștia.
Indicatori macroeconomici
(a)
Producția, capacitatea de producție și
gradul de utilizare a capacității de producție
(165)   În cursul perioadei examinate,
producția industriei din Uniune a scăzut continuu și într‑un ritm mai rapid
decât consumul Uniunii, așa cum se arată în tabelul 1 din considerentul 153 de
mai sus. Astfel, producția a scăzut de la 13 541 244 de unități în
2008 la 11 026 646 de unități în PAR, aceasta însemnând o scădere de
19 %.
 Tabelul 4
 Producția totală a Uniunii
   || 2008 || 2009 || 2010 || PAR
 Volum (unități) ||   ||   ||   ||
 Producție ||  13 541 244 ||  12 778 305 ||  11 682 329 ||  11 026 646
 Indice (2008 = 100) || 100 || 94 || 86 || 81
 Sursa: Răspunsuri la chestionare, statistici oficiale relevante
(166)   Capacitatea
de producție s-a redus cu 5 % între 2008 și PAR, ceea ce a compensat
parțial impactul scăderii producției cu 19 % asupra gradului de utilizare
a capacității. Acesta din urmă a scăzut cu 14 % în aceeași perioadă,
ajungând la 74 % în cursul PAR.
 Tabelul 5
 Capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității
   || 2008 || 2009 || 2010 || PAR
 Volum (unități) ||   ||   ||   ||
 Capacitate de producție ||  15 804 000 ||  15 660 000 ||  15 150 000 ||  15 000 000
 Indice (2008 = 100) || 100 || 99 || 96 || 95
 Gradul de utilizare a capacității || 86% || 82% || 77% || 74%
 Indice (2008 = 100) || 100 || 95 || 90 || 86
 Sursa: Răspunsuri la chestionare, statistici oficiale relevante
(b)
Volumul vânzărilor
(167)   Per total, volumul vânzărilor
industriei din Uniune pe piața Uniunii a scăzut în mod similar consumului din
Uniune, și anume cu 9 % în cursul perioadei examinate, de la
12 441 446 de unități în 2008 la 11 276 240 de unități în
PAR. Cu toate acestea, între 2009 și 2010, vânzările au continuat să scadă,
însă consumul s-a menținut stabil, acest lucru fiind observat în scăderea cotei
de piață a industriei din Uniune în 2010, așa cum indică valorile din tabelul 7
de după considerentul 168 de mai jos. În cursul PAR, volumul vânzărilor a
crescut din nou, dar nu a atins nivelul din 2008.
 Tabelul 6
 Vânzările industriei din Uniune în Uniune
   || 2008 || 2009 || 2010 || PAR
 Volum (unități) ||  12 441 446 ||  11 604 072 ||  10 946 875 ||  11 276 240
 Indice (2008 = 100) || 100 || 93 || 88 || 91
 Sursa: Răspunsuri la chestionare, statistici oficiale relevante
(c)
Cota de piață
(168)   Cota de piață deținută de
industria din Uniune a crescut de la 55,4 % în 2008 la 56,1 % în PAR,
ceea ce înseamnă o creștere de 0,7 puncte procentuale în cursul PAR. Această
ușoară creștere de 0,7 puncte procentuale în cursul perioadei examinate a
cuprins și o scădere semnificativă de la 56,4 % în 2009 la 52,9 % în
2010. Creșterea globală a cotei de piață a industriei din Uniune pe fondul
scăderii volumului vânzărilor (a se vedea considerentul 167 de mai sus) poate
fi explicată prin scăderea globală a consumului (a se vedea considerentul 153
de mai sus).
 Tabelul 7
 Cota de piață a industriei din Uniune
   || 2008 || 2009 || 2010 || PAR
 Cota de piață a Uniunii || 55,4% || 56,4% || 52,9% || 56,1%
 Indice (2008 = 100) || 100 || 102 || 96 || 101
 Sursa: Răspunsuri la chestionare, statistici oficiale relevante
(d)
Numărul de angajați și productivitatea
(169)   Numărul de angajați direcți a
scăzut cu 17 %, de la 14 197 în 2008 la 11 783 în cursul PAR.
Această scădere s-a datorat reducerii volumului producției.
(170)   În ansamblu, productivitatea a
scăzut cu 2% în cursul perioadei examinate. Scăderea producției între 2008 și
2009, combinată cu menținerea unui număr constant de angajați în aceeași
perioadă, a dus la o scădere a productivității între 2008 și 2009. A urmat apoi
o creștere a productivității între 2009 și 2010, care poate fi explicată prin
restructurarea acestei industrii și prin investițiile în procese de producție
mai eficiente în cursul aceleiași perioade. În cursul PAR s-a înregistrat o
nouă scădere a volumului producției, care, cuplată cu o scădere mai puțin
pronunțată a numărului de angajați, a avut ca rezultat o nouă scădere a
productivității în cursul PAR.
 Tabelul 8
 Numărul totalul de angajați și productivitatea totală în Uniune
   || 2008 || 2009 || 2010 || PAR
 Număr de angajați ||  14 197 ||  14 147 ||  12 067 ||  11 783
 Indice (2008 = 100) || 100 || 100 || 85 || 83
 Productivitate (unități/an) || 954 || 903 || 968 || 936
 Indice (2008 = 100) ||  100 || 95 || 102 || 98
 Sursa: Răspunsuri la chestionare, statistici oficiale relevante
(e)
Creșterea
(171)   În cursul perioadei examinate,
consumul a scăzut cu 10 %. Cota de piață a industriei din Uniune a rămas
relativ constantă (crescând doar ușor, cu +0,7 puncte procentuale în cursul
perioadei examinate, așa cum se arată în considerentul 168 de mai sus). Recesiunea
pieței Uniunii indică faptul că producătorii din Uniune nu au șansa de a
beneficia de o creștere.
(f)
Amploarea marjei de dumping
(172)   Dumpingul
practicat de RPC a continuat în cursul PAR, așa cum se explică în
considerentele 143–145 de mai sus. Având în vedere existența unei capacități de
producție neutilizate semnificative în RPC (a se vedea considerentul 203 de mai
jos) și eludarea constatată a măsurilor antidumping (a se vedea considerentele
223 și 224 de mai jos), impactul marjei de dumping reale asupra industriei din
Uniune nu poate fi considerat neglijabil.
(g)
Redresarea în urma practicilor de dumping
anterioare
(173)   S-a analizat dacă industria din
Uniune s-a redresat în urma efectelor practicilor de dumping anterioare și s-a
concluzionat că, așa cum indică în special persistența unei rentabilități
scăzute și diminuarea gradului de utilizare a capacității, nu s-a produs
redresarea preconizată a industriei din Uniune după efectele practicilor de
dumping anterioare. Redresarea industriei din Uniune a fost, de asemenea,
împiedicată de practicile constatate de eludare a măsurilor antidumping (a se
vedea considerentele 223 și 224 de mai jos).
Indicatori microeconomici
(h)
Stocuri
(174)   Stocurile de biciclete ale
producătorilor din Uniune se ridicau, la sfârșitul PAR, la 517 977 de
unități, rămânând în general stabile în raport cu nivelul din 2008 în pofida
unei scăderi de 25 % între 2008 și 2009.
(175)   Unii dintre producătorii din
Uniune au avut stocuri foarte limitate, deoarece ei își vindeau întreaga
producție către societăți afiliate din cadrul propriului grup. În plus, s-a
constatat că producătorii din Uniune produc în principal pe bază de comenzi de
la clienți. Toți acești factori au denaturat evoluția stocurilor în cursul
perioadei examinate și, în consecință, acest indicator nu poate fi considerat
relevant.
 Tabelul 9
 Stocuri
   || 2008 || 2009 || 2010 || PAR
 Volum (unități) ||   ||   ||   ||
 Stocuri finale ||  519,832 ||  390,398 ||  522,779 ||  517,977
 Indice (2008 = 100) || 100 || 75 || 101 || 100
 Sursa: Răspunsuri la chestionare
(i)
Prețurile de vânzare și costurile
(176)   Prețurile medii de vânzare
franco fabrică în Uniune au rămas stabile în cursul perioadei examinate, deși
s-a înregistrat o creștere de 3 % între 2008 și 2009. În cursul PAR,
prețul de vânzare a scăzut din nou la nivelul anului 2008.
 Tabelul 10
 Prețul de vânzare unitar în Uniune
   || 2008 || 2009 || 2010 || PAR
 Preț unitar de vânzare în UE (EUR) || 144 || 149 || 146 || 144
 Indice (2008 = 100) || 100 || 103 || 102 || 100
 Sursa: Răspunsuri la chestionare
(177)   Costul de producție a fost
calculat pe baza mediei ponderate pentru toate tipurile de produs similar
fabricate de producătorii din Uniune. Așa cum se indică în tabelul 11 de mai
jos, costul de producție a crescut ușor cu 2 % în perioada examinată.
 Tabelul 11
 Costul unitar de producție
   || 2008 || 2009 || 2010 || PAR
 Cost unitar de producție (EUR/unitate) || 141 || 147 || 146 || 145
 Indice (2008 = 100) || 100 || 104 || 103 || 102
 Sursa: Răspunsuri la chestionare
(j)
Rentabilitatea
(178)   Nivelurile de rentabilitate au
fost determinate pe baza vânzărilor către clienți independenți. Între 2010 și
PAR, industria din Uniune s-a situat aproape de pragul de rentabilitate. Per
ansamblu, rentabilitatea s-a deteriorat în cursul perioadei examinate,
înregistrându‑se o scădere de la 1,9 % în 2008 la -0,1 % în PAR.
 Tabelul 12
 Rentabilitatea
   || 2008 || 2009 || 2010 || PAR
 Rentabilitatea vânzărilor Uniunii || 1,9% || 1,6% || 0,3% || -0,1%
 Indice (2008 = 100) || 100 || 100 || 98 || 98
 Sursa: Răspunsuri la chestionare
(k)
Investițiile și randamentul investițiilor
(179)   Investițiile au înregistrat o
creștere semnificativă de 16 % în perioada examinată, de la
7 952 150 EUR în 2008 la 9 263 184 în cursul PAR.
Acest lucru reflectă eforturile susținute ale industriei din Uniune pentru a-și
crește eficiența procesului de fabricație și pentru a rămâne competitivă.
(180)   Randamentul investițiilor a avut
o evoluție similară cu cea a rentabilității. În 2008, randamentul investițiilor
a fost pozitiv (14 %), însă a scăzut la -1 % în cursul PAR.
 Tabelul 13
 Investițiile și randamentul investițiilor
   || 2008 || 2009 || 2010 || PAR
 Investiții (în mii EUR) ||  7 952 150 ||  9 421 745 ||  19 288 284 ||  9 263 184
 Indice (2008 = 100) || 100 || 118 || 243 || 116
 Randamentul investițiilor || 14% || 11% || 2% || -1%
 Sursa: Răspunsuri la chestionare
(l)
Fluxul de numerar și capacitatea de a
mobiliza capital
(181)   Fluxul de lichidități a urmat o
evoluție similară cu cea a rentabilității, dar a rămas pozitiv pe parcursul
perioadei examinate. Valorile sunt prezentate în tabelul 14 de mai jos, ca
procentaj din cifra de afaceri.
(182)   Singurii care nu au raportat
probleme deosebite legate de mobilizarea de capital au fost producătorii din
Uniune care fac parte din grupuri mai mari. Producătorii din Uniune care nu fac
parte din grupuri mai mari au raportat presiuni crescute asupra situației
lichidităților din cauza rentabilității scăzute și a deteriorării condițiilor
comerciale atât în raport cu furnizorii, cât și cu clienții. Capacitatea de a
mobiliza capital a fost, de asemenea, compromisă de reticența băncilor de a
finanța piața de biciclete având în vedere situația economică actuală.
 Tabelul 14
 Fluxul de numerar
   || 2008 || 2009 || 2010 || PAR
 Fluxul de numerar || 3,2% || 3,1% || 1,8% || 1,3%
 Indice (2008 = 100) || 100 || 97 || 99 || 98
 Sursa: Răspunsuri la chestionare
(m)
Salariile
(183)   Pe parcursul perioadei
examinate, cheltuielile salariale per angajat au rămas în general stabile, înregistrând
o creștere doar în 2009. Acest fapt se datorează în principal efectului
reducerilor de personal asupra grilelor de salarizare ale companiilor, combinat
cu păstrarea angajaților specializați pentru a menține nivelul de eficiență și
calitate.
 Tabelul 15
 Salariile
   || 2008 || 2009 || 2010 || PAR
 Cheltuieli salariale per angajat (EUR) || 15 747 || 17 393 || 17 383 || 16 581
 Indice (2008 = 100) || 100 || 110 || 110 || 105
 Sursa: Răspunsuri la chestionare
5.           Concluzie
privind prejudiciul
(184)   În pofida măsurilor în vigoare,
majoritatea indicatorilor de prejudiciu legați de performanțele industriei din
Uniune s-au deteriorat în cursul perioadei examinate. În special, indicatorii
macroeconomici, precum volumul de producție (-19 %), capacitatea de
producție (-5 %), gradul de utilizare a capacității (-14 %) și
numărul de angajați (-17 %) au scăzut în mod considerabil. Mai mult,
indicatorii microeconomici legați de profit au scăzut în perioada examinată,
rentabilitatea ajungând la -0,1 % în cursul PAR.
(185)   Conform
celor prezentate anterior, industria din Uniune se află în continuare într-o
situație fragilă, cu profituri în scădere, ajungând aproape de pragul de
rentabilitate în 2010 și în cursul PAR. În plus, orice perspectivă de nouă
creștere și profituri este subminată de presiunea exercitată de importurile din
RPC care fac obiectul unui dumping și de importurile care eludează măsurile
antidumping (a se vedea considerentele 223 și 224 de mai jos).
(186)   Cu toate acestea, industria din
Uniune a reușit să își mențină, și chiar să își crească ușor, cota de piață pe
o piață aflată în declin. Creșterea investițiilor în cursul perioadei
examinate (+16 %) arată eforturile făcute de industria din Uniune pentru a
rămâne competitivă. Acest lucru, împreună cu cele mai recente inovații ale
industriei din Uniune menționate în considerentul 248 de mai jos, demonstrează
vitalitatea și viabilitatea economică ale acesteia.
(187)   Pe această bază, se
concluzionează că industria din Uniune a continuat să sufere prejudicii
importante în sensul articolului 3 din regulamentul de bază și a rămas într-o
situație vulnerabilă.
(188)   După informare, invocând cauza
„mandarinele conservate”[33],
părțile au susținut că era obligația Comisiei să ia măsurile necesare pentru a
remedia problema lipsei anumitor informații generată de slaba cooperare din
partea producătorilor‑exportatori chinezi și, având în vedere că nu a făcut
acest lucru, Comisia a încălcat obligațiile procedurale ce îi revin conform
regulamentului de bază. Mai mult, părțile au propus să se utilizeze
statisticile chineze privind exporturile, în care, spre deosebire de datele
Eurostat, există o defalcare pe principalele tipuri de biciclete exportate
către piața UE, sau să se solicite autorităților vamale naționale ale
principalelor state membre importatoare efectuarea unei analize privind
diferitele tipuri importate din RPC, conform articolului 6 alineatul (3) sau
(4) din regulamentul de bază.
(189)   După cum s-a precizat în
considerentele 19 și 21 de mai sus, Comisia a trimis înștiințări oficiale cu
privire la deschiderea anchetei producătorilor‑exportatori cunoscuți din RPC și unei asociații de producători chinezi,
precum și reprezentaților țării în cauză. Comisia a contactat aproximativ 70 de
societăți chineze cunoscute deja serviciilor Comisiei din ancheta anterioară
și, într-o fază ulterioară, la deschiderea anchetei antisubvenție menționate în
considerentul 16 de mai sus, Comisia a identificat alți aproximativ 300 de
producători‑exportatori chinezi, care
au fost de asemenea contactați în cadrul acestei reexaminări intermediare. În
plus, reprezentanții țării în cauză au fost înștiințați la deschiderea anchetei
cu privire la faptul că, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de
bază, dacă nu se obține un nivel suficient de cooperare din partea producătorilor‑exportatori,
Comisia poate să recurgă la datele disponibile pentru a trage concluziile. S-a
subliniat că o concluzie bazată pe datele disponibile poate fi mai puțin
avantajoasă pentru partea în cauză.
(190)   În cauza
„mandarinele conservate”, elementul analizat de Curte a fost nivelul
eforturilor pe care Comisia ar fi trebuit să le facă pentru a obține informații
relevante pentru calcularea valorii normale pe baza prețului sau a valorii
construite aferente producătorilor naționali dintr-o țară terță cu economie de
piață, prin încercarea de a obține cooperarea piețelor identificate ca fiind
potențiale piețe analoge.
(191)   În cazul actualei anchete,
lipsa informațiilor a fost cauzată de lipsa majoră de cooperare a părților care
sunt de fapt vizate de anchetă. După cum s-a menționat în considerentul 186 de
mai sus, părțile au fost invitate în mai multe rânduri să coopereze, însă nu au
făcut acest lucru. Astfel, spre deosebire de cazul „mandarinelor conservate”,
Comisia a încercat în mod activ și repetat să obțină cooperarea părților în
cauză. Așadar, paralela trasată între cauza „mandarinele conservate” și actuala
anchetă este nejustificată.
(192)   Comisia a analizat utilitatea
altor surse, inclusiv a statisticilor chineze privind exporturile, și a
concluzionat că sursele alternative nu sunt adecvate pentru ancheta de față,
deoarece nivelul de detaliere este insuficient pentru calcularea unor noi
marje. Pe de altă parte, s-a constatat că statisticile chineze nu sunt în
concordanță cu cele ale Eurostat, ele prezentând, de exemplu, niveluri
considerabil mai ridicate ale importurilor decât cele raportate de Eurostat.
Prin urmare, nu s-au putut utiliza sursele alternative propuse. Unele dintre
părți au propus, de asemenea, Comisiei să încerce să obțină cooperarea din
partea autorităților vamale naționale ale principalelor state membre
importatoare, în vederea efectuării unei analize a diferitelor tipuri de
produse importate din RPC. Ca răspuns la această solicitare, s-a considerat că,
lăsând la o parte faptul că este practic imposibilă colectarea unor astfel de
date, ele oricum nu ar fi putut umple golurile de informație cauzate de lipsa
cooperării. Principalul motiv este că, având în vedere nivelul care se impune
pentru o astfel de analiză, ea nu s-ar fi putut baza numai pe facturi, fără o
descriere a tipurilor respective de produse suficient de detaliată pentru a
permite o comparație relevantă a acestora.
(193)   Mai multe părți au susținut
totodată că Comisia nu a efectuat o analiză a gamei de produse în ceea ce
privește importurile din RPC pentru a se putea face o comparație corectă între
importuri și bicicletele produse în Uniune în scopul unei determinări obiective
a prejudiciului și a subcotării prețurilor. În plus, părțile au afirmat că
valoarea de referință a subcotării prețurilor utilizată de Comisie a fost cea
determinată în cadrul anchetei anterioare menționate în considerentul 5, care a
fost calculată pe baza prețurilor medii furnizate de Eurostat, fără a se
cunoaște structura efectivă a importurilor. S-a mai afirmat, de asemenea, că nu
s-a făcut niciun efort de către Comisie pentru a stabili dacă produsele
importate pot fi efectiv comparate cu bicicletele produse în Uniune și, în
consecință, analiza subcotării prețurilor efectuată de Comisie în ceea ce
privește producătorii care nu au cooperat este defectuoasă. Din aceste motive,
părțile au susținut că, în egală măsură, trebuie concluzionat că evaluarea
realizată de Comisie nu este obiectivă și că nu s-au furnizat explicații
corespunzătoare privind modul în care Comisia a ajuns la concluzia că Uniunea
suferă în continuare un prejudiciu important.
(194)   În această privință, trebuie
precizat că, așa cum s-a arătat în considerentul 160 de mai sus, subcotarea
prețurilor de către producătorii‑exportatori cooperanți în cazul cărora s-a
constatat existența dumpingului a fost calculată pe baza prețului lor de export
real verificat (CIF la frontiera Uniunii), cu și fără taxa antidumping,
luându-se în considerare gama de produse pe care aceștia au exportat-o către
Uniune în cursul PAR. Cu toate acestea, după cum s-a menționat anterior în
considerentul 145, având în vedere că nivelul de cooperare al producătorilor‑exportatori
chinezi a fost foarte scăzut și, ca atare, constatările referitoare la
producătorii‑exportatori chinezi care au cooperat nu au putut fi considerate
reprezentative pentru întreaga RPC, nu au putut fi modificate nivelurile
subcotării determinate în cursul reexaminării intermediare de modificare
amintite în considerentul 3.
(195)   Confruntându-se cu o lipsă de
cooperare generalizată, Comisia a trebuit să se bazeze pe elementele pe care
le-a avut la dispoziție pentru a determina nivelul dumpingului, al subcotării
și al prejudiciului la nivel național. În acest context, Comisia a avut în
vedere și alte surse de informații care, din motivele expuse în considerentele
192–194 de mai sus, nu au putut fi utilizate. Așadar, în lipsa unor informații
care să indice contrariul, nivelurile dumpingului, subcotării și prejudiciului
la nivel național stabilite în cadrul reexaminării intermediare de modificare
menționate în considerentul 3 de mai sus au fost luate ca valori de referință
pentru această anchetă.
(196)   Se confirmă faptul că, contrar
afirmațiilor părților, nivelurile de referință utilizate au fost cele stabilite
în cadrul reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor care s‑a
încheiat prin adoptarea Regulamentului (CE) nr. 1095/2005 menționat în
considerentul 3 de mai sus, și nu cele stabilite în cadrul reexaminării în
perspectiva expirării măsurilor care s‑a încheiat prin adoptarea Regulamentului
de punere în aplicare (UE) nr. 990/2011 menționat în considerentul 5 de mai
sus.
(197)   În plus, s-a afirmat că nu au
fost analizate de către Comisie presupusele erori comise de autoritățile vamale
naționale, ceea ce ar fi împiedicat efectuarea unei comparații echitabile a
prețurilor importurilor din China. Trebuie reamintit faptul că, în cadrul
actualei anchete, nu s-ar fi putut realiza nicio comparație utilă din cauza
lipsei generalizate de cooperare și, în aceste condiții, afirmația a fost
considerată ca lipsită de relevanță.
CARACTERUL DURABIL AL CIRCUMSTANȚELOR
MODIFICATE ȘI PROBABILITATEA PERSISTENȚEI DUMPINGULUI ȘI A PREJUDICIULUI
1.           Dumpingul
(198)   În conformitate cu articolul 11
alineatul (3) din regulamentul de bază, s-a analizat, de asemenea, dacă
circumstanțele privind dumpingul și prejudiciul s-au modificat semnificativ și
dacă aceste modificări pot fi considerate, în mod rezonabil, ca având un
caracter durabil.
(199)   În cadrul anchetei anterioare,
celor trei producători-exportatori chinezi care au cooperat le-a fost impusă o
taxă reziduală, iar în cadrul actualei anchete, pentru aceștia s-au calculat
rate individuale ale taxei. După cum s-a menționat anterior în considerentele
113 și 115, toți cei trei producători‑exportatori din RPC îndeplinesc toate
cerințele pentru a beneficia de tratamentul individual. Nu au existat
informații la dosar care să fi indicat că situația respectivilor producători‑exportatori
care au cooperat s-ar putea schimba în viitorul apropiat.
(200)   Mai mult, ancheta a revelat
faptul că sistemul chinezesc de contingente la export aplicat în cursul
reexaminării intermediare de modificare a fost abolit de guvernul din RPC și nu
este probabilă reinstituirea acestuia, în special având în vedere politicile
axate pe export pe care guvernul le derulează în sectorul bicicletelor, astfel
cum se descrie în considerentul 203 de mai jos. În plus, ancheta nu a scos la
lumină nicio dovadă că politica privind prețurile de export adoptată de aceste
trei societăți se va schimba semnificativ în viitorul apropiat.
(201)   Prin urmare, se consideră că
circumstanțele modificate care au condus la marjele de dumping calculate pentru
cei trei producători-exportatori chinezi care au cooperat au un caracter
durabil.
(202)   În ceea
ce privește taxa aplicabilă la nivel național pentru RPC, ancheta nu a
evidențiat existența unor circumstanțe modificate și se propune menținerea
nivelului taxei, astfel cum a fost stabilit în cadrul reexaminării intermediare
de modificare.
(203)   S-a analizat, de asemenea, dacă
mai este necesară menținerea măsurii pentru a contracara dumpingul. Conform
Asociației chineze a producătorilor de biciclete, producția totală de biciclete
din RPC a fost de 83,45 milioane de unități în 2011, ceea ce reprezintă o
creștere de 2,3 % față de anul 2010. În plus, industria chineză a
bicicletelor continuă să fie axată pe export. Astfel, în 2011, RPC a exportat
55,72 milioane de biciclete, reprezentând 67 % din producția totală,
aceasta însemnând o scădere de 4,2 % față de 2010. Vânzările pe piața
internă s-au ridicat, în 2011, la aproximativ 23,73 milioane de unități. Cea
mai importantă regiune de producție din RPC este Tianjin, unde s-a produs
aproximativ jumătate din producția totală a anului 2011. Conform celui de-al
12-lea plan cincinal de dezvoltare pentru industria ușoară și industria textilă
al municipalității Tianjin (Tianjin Municipal Light Industry and Textile
Industry Development Plan for the 12th Five-Year Plan), în această zonă se
dezvoltă noi parcuri industriale specializate în producția de biciclete. De
aceea se estimează că, până în 2015, capacitatea de producție de biciclete în
regiunea Tianjin va ajunge la 55 de milioane de biciclete, reprezentând o
creștere cu 44 % față de 2011, iar aproximativ jumătate din producție va
fi destinată exportului (mai mult decât consumul total de biciclete din Uniune
înregistrat în cursul PAR).
(204)   Pe de altă parte, cele trei
societăți care au cooperat au raportat grade de utilizare a capacității între
72 % și 81 % în cursul PAR. Extrapolând aceste date, se estimează că
industria chineză dispune de o capacitate de producție neutilizată de peste 25
de milioane de biciclete, adică mai mult decât dublul producției totale a
industriei din Uniune în cursul PAR și cu 24 % mai mare decât consumul
total al Uniunii. În plus, având în vedere că producția de biciclete presupune
o utilizare intensivă a forței de muncă, se pare că, datorită existenței unei
considerabile forțe de muncă ieftine în RPC, producătorii chinezi pot construi
capacități noi destul de rapid.
(205)   De asemenea, în ceea ce
privește volumul, piața Uniunii este a doua ca mărime la nivel mondial după
piața chineză, ceea ce face ca Uniunea să fie foarte atractivă din punctul de
vedere al cererii potențiale.
(206)   Constatările din ancheta
privind eludarea măsurilor (a se vedea considerentul 14 de mai sus) confirmă că
piața europeană continuă să fie atractivă pentru producătorii‑exportatori
chinezi și că, fără luarea unor măsuri, este foarte probabil ca aceștia să
redirecționeze volume considerabile de produse către Uniune.
(207)   În plus, și pe alte piețe
posibile importante pentru exporturile din RPC există măsuri antidumping în
vigoare (Canada[34]),
ceea ce reduce numărul de piețe potențiale din țări terțe disponibile pentru
exporturile chinezești nesupuse taxelor.
(208)   Se reamintește că SUA avea în
trecut o producție internă de biciclete și instituise taxe antidumping
împotriva RPC. Însă, după abrogarea taxelor antidumping la sfârșitul anilor
’90, importurile din China au invadat piața SUA. În anii care au urmat,
producția internă aproape a dispărut. În 2011, s-a estimat că 99 % dintre
bicicletele vândute în SUA erau importate, și anume 93 % din RPC și
6 % din Taiwan. Producția internă de biciclete din SUA este estimată la
aproximativ 56 000 de unități pe an, iar consumul anual de circa 16
milioane de biciclete. Conform evaluărilor, totalul pieței de biciclete din SUA
(inclusiv vânzările de piese și accesorii aferente) se ridica, în 2011, la 6
miliarde USD.
(209)   În concluzie, industria chineză
de biciclete este orientată către export, având antecedente de practici
neloiale de stabilire a prețurilor pe mai multe piețe din lume. Mai mult,
constatările din cadrul anchetei privind eludarea măsurilor au confirmat
menținerea interesului exportatorilor chinezi pentru piața Uniunii. Acest
comportament sugerează totodată că, dacă s-ar abroga măsurile, ar fi foarte
probabil ca piața Uniunii să devină ținta importurilor la prețuri scăzute
provenind din China, în scopul acaparării pieței interne. Așadar, se poate
concluziona că menținerea măsurilor este încă necesară pentru a contracara
dumpingul.
(210)   După informare, s-a afirmat că
în cadrul analizei nu s-a ținut seama de faptul că, în RPC, creșterea producției
este limitată de disponibilitatea forței de muncă și că RPC își pierde
avantajul pe care îl avea datorită costurilor cu forța de muncă în fața altor
țări din Asia de Sud care beneficiază de acorduri comerciale preferențiale.
Având în vedere lipsa de cooperare, această afirmație nu s-a putut verifica și
nu a fost luată în considerare.
2.           Prejudiciu
(211)   În ceea ce privește motivele
inițierii ex officio a unei reexaminări intermediare, în cadrul anchetei
s-au analizat următoarele modificări apărute în structura industriei
bicicletelor din UE: (i) trecerea de la un ciclu complet de producție la
operațiuni de asamblare (parțiale), utilizând componente importate; (ii)
modificările survenite în privința nivelului costurilor ca urmare a extinderii
Uniunii, a transferului de unități de producție și a înființării de noi astfel
de unități în Europa Centrală și de Est; (iii) orientarea tot mai pronunțată
către utilizarea altor materii prime, trecându-se de la oțel la aliaje, în
funcție de tendințele consumatorilor. Pe baza constatărilor enunțate în
considerentul 162 de mai sus, toate evoluțiile menționate anterior sunt în curs
și au caracter global, astfel încât este puțin probabil ca ele să fie
reversibile în viitorul apropiat.
(212)   Referitor la evaluarea probabilității
menținerii prejudiciului, dată fiind situația deja fragilă în care se află
industria din Uniune, astfel cum se descrie în considerentele 184–187, este în
egală măsură posibil ca producătorii din Uniune să nu mai poată rezista
presiunii exercitate asupra prețurilor de importurile din China care fac
obiectul unui dumping și, ca atare, să fie forțați să iasă de pe piața Uniunii,
consecințele fiind pierderea de investiții, locuri de muncă, tehnologie și
know-how (a se vedea considerentele 247 și 248 de mai jos). Se poate
concluziona așadar că, în cazul de față, există probabilitatea menținerii
prejudiciului dacă se abrogă măsurile.
Observațiile părților
(213)   Unele dintre părți au susținut
că industria din Uniune nu suferă prejudicii importante, deoarece informațiile
publice sugerează că situația financiară a acesteia este bună. Trebuie
menționat faptul că situația financiară a industriei din Uniune este evaluată
pe baza informațiilor colectate și verificate în cursul anchetei de la un
eșantion reprezentativ de producători din Uniune. Această evaluare nu poate fi
înlocuită cu informațiile publice referitoare la unii dintre producătorii din
Uniune, chiar dacă producția și vânzările acestora se presupun a fi
considerabile. Prin urmare, concluziile anchetei analizate mai sus în
considerentele 162–187 contrazic informațiile prezentate de către aceste părți.
Argumentele lor au fost așadar considerate nefondate.
(214)   S-a susținut, de asemenea, că
menținerea măsurilor antidumping împotriva RPC ar fi discriminatorie deoarece
se presupune că importurile din alte țări terțe fac obiectul unui dumping și
cauzează prejudicii, în special cele din Sri Lanka, și nu s-au instituit măsuri
antidumping în privința importurilor din aceste țări. Ca urmare a anchetei privind
eludarea măsurilor, măsurile antidumping au fost extinse și la importurile de
biciclete provenind, printre altele, din Sri Lanka. În plus, nu s-a prezentat
nicio dovadă care să demonstreze că producătorii veritabili din țara respectivă
ar practica dumpingul. În consecință, argumentul părții a fost considerat
nefondat și a fost respins.
G. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
1.           Introducere
(215)   Conform articolului 3
alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, s-a analizat dacă prejudiciul
important suferit de industria din Uniune a fost cauzat de respectivele
importuri care fac obiectul unui dumping. În afara importurilor care fac
obiectul unui dumping, s-au mai analizat și alți factori cunoscuți care ar fi
putut de asemenea să prejudicieze industria din Uniune, pentru a se evita că
eventualul prejudiciu cauzat de acești factori să fie atribuit importurilor
care fac obiectul unui dumping. S-au analizat în special rezultatele anchetei
privind eludarea măsurilor antidumping.
2.           Efectele
importurilor din China care fac obiectul unui dumping
(216)   Importurile din China au scăzut
în cursul perioadei examinate, ajungând la o cotă de piață de 2,9 % în
cursul PAR. Această cotă de piață redusă și în scădere trebuie privită în
contextul importurilor care eludează măsurile antidumping din Indonezia,
Malaysia, Sri Lanka și Tunisia (a se vedea considerentele 223 și 224 de mai
jos).
(217)   Astfel cum s-a menționat
anterior în considerentul 160, s-a concluzionat că importurile din RPC au
continuat să submineze în mod semnificativ prețurile de vânzare ale industriei
din Uniune pe piața Uniunii, exercitând astfel o presiune considerabilă asupra
nivelului prețurilor pe această piață.
(218)   În același timp, majoritatea
indicatorilor de prejudiciu au avut o evoluție descrescătoare, în special
producția (-19 %), volumul vânzărilor (-9 %), capacitatea de
producție (-5 %) și gradul de utilizare a capacității (-14 %).
(219)   Rentabilitatea
industriei din Uniune a scăzut în perioada examinată, industria din Uniune
fiind aproape de pragul de rentabilitate din cauza presiunii exercitate asupra
prețurilor de importurile din China. Din acest motiv, industria din Uniune nu a
fost în măsură să își ridice prețurile la niveluri profitabile fără pierderea
unei cote semnificative de piață.
(220)   În consecință, se
concluzionează că presiunea exercitată de importurile de biciclete la prețuri
de dumping a influențat decisiv actuala situație economică vulnerabilă în care
se află industria din Uniune.
(221)   După informare, s-a afirmat că relevanța scăderii nivelurilor
de producție și a gradului de utilizare a capacității nu a fost argumentată
corespunzător, în special dacă se consideră că scăderea producției nu are nicio
influență asupra rentabilității. Trebuie menționat că toate elementele
prejudiciului sunt relevante în contextul evaluării situației economice a
industriei din Uniune, indiferent dacă au sau nu au un impact asupra
nivelurilor de rentabilitate în cazul de față. Așa cum se explică în
considerentul 237 de mai jos, scăderea rentabilității și a altor indicatori
legați de profit nu a fost cauzată de declinul pieței, însă poate fi atribuită
menținerii presiunii importurilor chinezești care fac obiectul unui dumping.
Așadar, argumentul a fost respins.
(222)   Aceeași parte a mai susținut că
evoluția cotei de piață deținute de importurile din China nu a fost analizată
în mod corespunzător, deoarece în analiza respectivă nu s-a ținut cont de
scăderea accentuată a importurilor în perioada examinată. S-a afirmat totodată
că în analiza legăturii de cauzalitate nu s-au luat în considerare tendințele
de creștere a prețurilor acestor exporturi. Ca răspuns la aceste argumente, se
reamintește faptul că scăderea volumului importurilor din China trebuie privită
în contextul concluziilor anchetei paralele privind eludarea măsurilor (a se
vedea considerentul 216 de mai sus). Tendința de evoluție a prețurilor
importurilor din China stabilită pe baza datelor Eurostat nu este relevantă
pentru că nu ține cont de evoluția prețurilor importurilor de biciclete
chinezești care trec prin țările utilizate pentru eludarea măsurilor. Ca atare,
pe această bază, argumentul a fost respins.
3.           Efectul importurilor care
eludează măsurile antidumping
(223)   Astfel cum s-a menționat în considerentul 15 de mai sus,
ancheta privind eludarea măsurilor a stabilit existența unor practici de
eludare a măsurilor instituite împotriva RPC, prin operațiuni de asamblare și
transbordare via Indonezia, Malaysia, Sri Lanka și Tunisia. Pe baza acestor
constatări, diferența dintre volumul importurilor din țările respective
raportate de Eurostat și volumul exporturilor efectuate de producătorii
veritabili cunoscuți, adică cei care beneficiază de scutirea de la măsurile
extinse din motivele prevăzute în Regulamentul (UE) nr. XX/2013, a fost considerată ca reprezentând
importuri care au eludat măsurile în vigoare („importuri care eludează
măsurile”).
(224)   În contextul analizei legăturii
de cauzalitate, s-a considerat că aceste importuri provin efectiv din China și,
prin urmare, trebuie tratate împreună cu importurile directe din China. Ca
atare, volumul importurilor din China astfel determinat a atins, în cursul PAR,
1 904 761 de unități. În 2008, importurile ajunseseră la
2 321 240 de unități. În 2009, ele au înregistrat o scădere de 22 %,
până la 1 802 101 unități, și au crescut apoi în 2010 aproape până la
nivelul anului 2008, atingând o cotă de piață de 10,6 %. În fine,
importurile au scăzut din nou cu 13 % în cursul PAR, atingând o cotă de
piață de 9,5 %. În perioada examinată, volumul importurilor a scăzut cu
18 %. În contextul unei piețe aflate în declin (a se vedea considerentul
153 de mai sus), această scădere a volumului importurilor nu a avut ca rezultat
o scădere semnificativă a cotei de piață, deoarece aceasta din urmă s-a
diminuat cu doar 0,8 % în perioada examinată. Întrucât nu se cunosc gama
produselor importate din RPC și importurile care eludează măsurile, este
lipsită de sens compararea prețurilor acestor importuri cu prețurile industriei
din Uniune pe piața din Uniune.
 Tabelul 16
 Importurile din RPC împreună cu importurile care eludează măsurile provenind din Indonezia, Malaysia, Sri Lanka și Tunisia
   || 2008 || 2009 || 2010 || PAR
 Volumul importurilor (unități) || 2 321 240 || 1 802 101 || 2 194 354 || 1 904 761
 Indice (2008 = 100) || 100 || 78 || 95 || 82
 Cota de piață || 10,3% || 8,8% || 10,6% || 9,5%
 Sursa: Eurostat
(225)   După informare, unele dintre
părți au susținut că analiza impactului importurilor care eludează măsurile
prezintă lacune deoarece se bazează exclusiv pe efectele asupra volumelor, fără
a se face nicio comparare a prețurilor bazată pe analiza gamei de produse. S-a
afirmat că această deficiență a analizei este rezultatul unui viciu de
procedură, deoarece, în pofida cooperării din partea producătorilor‑exportatori
din țările în cauză, analiza gamei de produse a fost omisă. S-a susținut totodată că importurile în
Uniune din aceste țări sunt compuse din biciclete ieftine pentru copii și alte
biciclete care nu concurează cu bicicletele produse în Uniune. Ca răspuns la aceste argumente, trebuie
menționat că efectuarea analizei gamei de produse s-a dovedit imposibilă din
motivele explicate în considerentul 192 de mai sus. De asemenea, majoritatea
importurilor care eludează măsurile au fost transbordări, iar în cazul acestora
nu au fost disponibile informații referitoare la gama de produse. În fine,
trebuie precizat că producătorii din Uniune fabrică produse care acoperă toate
segmentele și s-a concluzionat, prin urmare, că este lipsit de fundament
argumentul privind importurile de biciclete pentru copii și biciclete din segmentele
inferioare ale pieței, pretinse a nu reprezenta o concurență.
4.           Influența altor factori
4.1.        Importurile
din alte țări
(226)   Importurile din alte țări terțe
au totalizat, în cursul PAR, 6 931 333 de unități. Acest nivel al
importurilor indică o ușoară creștere de 1 % în perioada examinată.
(227)   Având în vedere diminuarea
consumului în Uniune, cota de piață deținută de importurile din alte țări terțe
a rămas, în linii mari, stabilă, atingând 34 % în cursul PAR.
(228)   Taiwan a rămas principala țară
exportatoare către Uniune, cu o cotă de piață relativ constantă pe parcursul
perioadei examinate, reprezentând 14 % din consumul Uniunii în cursul PAR.
(229)   Thailanda se situează pe locul
al doilea din punctul de vedere al exporturilor către Uniune. Cota sa de piață
a scăzut cu 2 puncte procentuale în perioada examinată, adică de la 7 % în
2008 la 5 % în cursul PAR.
(230)   Așa cum
se arată în considerentul 157 de mai sus, prețurile înregistrate de Eurostat nu
țin cont de diferențele dintre gamele de produse propuse de fiecare țară,
astfel încât, pentru a arăta evoluția prețurilor, se utilizează doar indici.
Întrucât nu se cunoaște gama de produse importate din alte țări terțe, este
inutilă compararea prețurilor acestor importuri cu prețurile industriei din
Uniune pe piața din Uniune.
(231)   Trebuie totuși reținut faptul
că importurile din Taiwan sunt singurele care depășesc ca volum importurile
chinezești (incluzând importurile care eludează măsurile). În această privință,
trebuie menționat că bicicletele importate din Taiwan sunt, de regulă,
destinate pieței produselor de vârf de gamă și nu a fost prezentată nicio
dovadă care să demonstreze contrariul. S-a concluzionat așadar că aceste
importuri nu pot fi considerate generatoare de prejudiciu pentru industria din
Uniune.
(232)   Mai multe dintre părți au
susținut că importurile din alte țări terțe au fost efectuate la prețuri
inferioare importurilor din China și, prin urmare, acestea din urmă nu sunt
cauza prejudiciului important suferit de industria din Uniune. Nu s-a putut
accepta acest argument deoarece, din motivele explicate în considerentul 157 de
mai sus, nu s-au putut determina prețurile medii de import pe baza datelor
Eurostat și, de aceea, nu s-au putut trage concluzii pe această bază.
(233)   O altă parte a argumentat că se
anticipează o creștere a importurilor din țările terțe care beneficiază de
sistemul generalizat de preferințe (SGP) începând cu 1 ianuarie 2011 (Cambodgia
și Bangladesh). Cu toate acestea, impactul asupra prețurilor de import și a
cantităților și efectele asupra pieței Uniunii nu pot fi evaluate în mod
aprioric. În plus, nu există informații disponibile cu privire la capacitatea
acestor țări de a crește capacitatea de producție și volumul vânzărilor pe
piața Uniunii. În plus, nu se poate trage nicio concluzie clară pe această
bază, iar acest argument a trebuit respins.
(234)   După informare, părțile au
susținut că în cadrul analizei nu s-a abordat în mod adecvat influența
importurilor din țări terțe care beneficiază de acorduri comerciale
preferențiale și s-a afirmat că importurile din aceste țări implică volume
considerabile în comparație cu importurile chinezești, iar unele dintre ele au
fost efectuate la prețuri considerabil mai scăzute. În acest context, se
reamintește că RPC este a doua mare sursă a importurilor în Uniune. Toate
importurile din alte țări terțe au înregistrat volume mai scăzute decât
importurile de biciclete chinezești. Totodată, împotriva acestor țări nu s-au
formulat acuzații de dumping. În concluzie, nu este posibil ca importurile din
aceste țări să fi avut vreun impact suficient încât să rupă legătura de
cauzalitate stabilită între volumele mari de importuri din China care au făcut
obiectul unui dumping și menținerea prejudiciului important suferit de industria
din Uniune. Pe această bază, argumentul a fost respins.
 Tabelul 17
 Importurile din alte țări terțe*
   || 2008 || 2009 || 2010 || PAR
   || Unități || Cotă de piață || Preț în EUR/unitate || Unități || Cotă de piață || Preț în EUR/unitate || Unități || Cotă de piață || Preț în EUR/unitate || Unități || Cotă de piață || Preț în EUR/unitate
 Taiwan || 3 428 043 || 15% ||   || 2 949 433 || 14% ||   || 3 458 448 || 17% ||   || 2 864 114 || 14% ||
 Indexat || 100 || 100 || 100 || 86 || 94 || 126 || 101 || 110 || 125 || 84 || 93 || 151
 Thailanda || 1 522 209 || 7% ||   || 1 384 410 || 7% ||   || 1 234 123 || 6% ||   || 993 952 || 5% ||
 Indexat || 100 || 100 || 100 || 91 || 99 || 118 || 81 || 88 || 114 || 65 || 73 || 113
 Altele || 2 746 124 || 12% || 66 || 2 838 962 || 14% || 73 || 2 847 164 || 14% || 80 || 3 077 535 || 15% || 80
 Indexat || 100 || 100 || 100 || 103 || 113 || 111 || 104 || 113 || 122 || 112 || 125 || 121
 Total || 7 696 376 || 34% || 99 || 7 172 805 || 35% || 116 || 7 539 735 || 36% || 122 || 6 935 601 || 34% || 132
 Indexat || 100 || 100 || 100 || 93 || 102 || 118 || 98 || 106 || 124 || 90 || 101 || 134
 *Nu sunt incluse importurile care eludează măsurile antidumping din Indonezia, Malaysia, Sri Lanka și Tunisia Sursa: Eurostat
4.2.        Evoluția
consumului
(235)   Astfel cum s-a menționat
anterior în considerentul 153, între anul 2008 și PAR, consumul a scăzut cu
10 %. Cu toate acestea, industria din Uniune și-a menținut, și chiar și-a
crescut ușor, cota de piață (a se vedea considerentul 168 de mai sus). Așadar,
declinul pieței nu poate fi o sursă a prejudiciului.
4.3.        Criza economică și condițiile
meteorologice
(236)   Unele dintre părți au susținut
că predominanța climatului economic neprielnic din UE a avut un impact asupra
comportamentului de cumpărare al consumatorilor în perioada examinată. S-a
afirmat, de asemenea, că condițiile meteorologice nefavorabile din Uniune în
2011 au influențat, cel puțin parțial, situația industriei din Uniune. S-a
argumentat că acești factori ar fi avut ca rezultat scăderea globală a
consumului de biciclete din Uniune.
(237)   Este adevărat că ancheta a
evidențiat o scădere a consumului din Uniune în perioada examinată, însă, după
cum s-a menționat în considerentul 234 de mai sus, declinul pieței nu poate fi
considerat o cauză a prejudiciului.
(238)   Aceste părți au mai afirmat că
producția și numărul de angajați au scăzut numai ca urmare a evoluției
consumului, și nu din cauza importurilor care fac obiectul unui dumping.
Totuși, având în vedere faptul că industria bicicletelor nu presupune costuri
fixe ridicate, scăderea producției nu a avut un impact asupra rentabilității
industriei din Uniune. În ceea ce privește numărul de angajați, scăderea se
datorează procesului de restructurare întreprins de industria din Uniune. În
orice caz, aceste evoluții nu explică tendințele negative ale celorlalți indicatori
de prejudiciu.
4.4.        Importurile care nu fac
obiectul unui dumping
(239)   Importurile care nu au făcut
obiectul unui dumping provenind de la unul dintre producătorii‑exportatori care
au cooperat au reprezentat cantități neglijabile, adică aproape 0 % din
totalul importurilor din RPC și, ca atare, nu este posibil ca acestea să fi
avut un efect perceptibil asupra situației industriei din Uniune.
4.5.        Bicicletele electrice
(240)   S-a susținut că prejudiciul
suferit de industria din Uniune a fost cauzat de dezvoltarea bicicletelor
electrice, care ar urma să înlocuiască treptat produsul în cauză. Cu toate
acestea, dezvoltarea bicicletelor electrice este o evoluție foarte recentă,
acestea având doar o pondere marginală în volumul vânzărilor în cursul PAR.
Prin urmare, nu este posibil ca ele să fi avut un impact asupra situației
industriei din Uniune.
4.6.        Efectul schimbărilor
structurale
(241)   După informare, una dintre
părți a afirmat că, în cadrul analizei prejudiciului și a legăturii de
cauzalitate, Comisia nu a examinat impactul schimbărilor structurale
recunoscute ale pieței și ale industriei din Uniune. S-a afirmat, de exemplu,
că în contextul analizei privind costurile de producție, Comisia nu a abordat
efectele transferului producției către țările din Europa de Est. Ca răspuns la
aceste afirmații, trebuie precizat că s-a efectuat analiza caracterului durabil
al schimbărilor (a se vedea considerentul 162) și s-a concluzionat că acestea
sunt de natură durabilă (a se vedea considerentul 211 de mai sus). De aceea,
s-a efectuat o nouă analiză a prejudiciului pe baza unui eșantion de
producători din Uniune, selectați astfel încât să reflecte schimbările
structurale. Se consideră deci că, în analiza prejudiciului și a legăturii de
cauzalitate, s-a ținut cont de impactul acestor schimbări. Așadar, argumentul a
fost respins.
4.7.        Concluzie
(242)   În pofida reducerii consumului
în Uniune, s-a constatat că pe piața acesteia au pătruns volume substanțiale de
importuri de biciclete chinezești care fac direct obiectul unui dumping sau
care eludează măsurile antidumping. Cota de piață semnificativă și relativ
stabilă a acestor importuri pe parcursul perioadei examinate a coincis cu o
perioadă de menținere a vulnerabilității economice a industriei din Uniune (a
se vedea considerentele 184–187 de mai sus). S-a concluzionat așadar că există
o legătură de cauzalitate între importurile din RPC (directe și cu eludarea
măsurilor) și prejudiciul important suferit de industria din Uniune.
(243)   Au fost analizați și alți
factori, precum impactul importurilor din alte țări terțe, evoluția consumului,
criza economică și condițiile meteorologice, importurile care nu au făcut
obiectul unui dumping sau dezvoltarea bicicletelor electrice. Niciunul dintre
acești factori nu a fost considerat suficient de relevant pentru a desface
legătura de cauzalitate stabilită între importurile chinezești care au făcut
obiectul unui dumping și importantul prejudiciu suferit.
(244)   Pe baza analizei de mai sus,
care a evidențiat și separat în mod clar efectele tuturor factorilor cunoscuți
asupra situației industriei din Uniune de efectele aducătoare de prejudicii ale
importurilor care au făcut obiectul unui dumping, s-a concluzionat cu titlu
provizoriu că importurile din RPC care au făcut obiectul unui dumping împreună
cu cele care au eludat măsurile antidumping au cauzat un prejudiciu important
industriei din Uniune în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de
bază.
H. INTERESUL UNIUNII
1.           Introducere
(245)   În conformitate cu articolul 21
din regulamentul de bază, s-a examinat dacă, în pofida concluziei privind
existența dumpingului aducător de prejudicii, există argumente convingătoare pe
baza cărora se poate concluziona în mod clar că nu este în interesul Uniunii să
instituie taxe antidumping împotriva importurilor din RPC la nivelurile
precizate mai jos (a se vedea considerentul 279).
(246)   Trebuie amintit că, în
anchetele anterioare, s-a considerat că adoptarea de măsuri nu era împotriva
interesului Uniunii. În plus, faptul că actuala anchetă este o reexaminare
intermediară în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de
bază, prin care se analizează situația în care există deja măsuri antidumping
în vigoare, permite evaluarea oricărui impact negativ excesiv asupra părților
vizate de măsurile antidumping în vigoare.
(247)   Determinarea
interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese relevante,
adică cele ale industriei din Uniune, ale producătorilor de componente pentru
biciclete, ale importatorilor neafiliați și ale utilizatorilor.
2.           Interesul industriei din
Uniune
(248)   Ancheta
a revelat faptul că industria respectivă se află încă într-o situație
vulnerabilă. Dat fiind volumul considerabil de importuri care fac obiectul unui
dumping din RPC și probabilitatea menținerii dumpingului și a prejudiciului,
este foarte posibil ca, în cazul abrogării măsurilor, producția Uniunii să
dispară.
(249)   Industria din Uniune contribuie
semnificativ la inovare tehnologică și crearea unor produse derivate, precum
recent dezvoltatele biciclete asistate electric (EPAC – Electrically Power
Assisted Cycles) și bicicletele electrice, care nu ar fi viabile din punct
de vedere economic fără existența unei industrii a bicicletelor în Uniune. Mai
mult, industria Uniunii contribuie la obiectivele de mediu, precum ecologizarea
transportului și decarbonizarea.
(250)   Industria din Uniune este, de
asemenea, o forță care pune în mișcare industrii conexe, precum producția de
componente și accesorii pentru biciclete și serviciile conexe. Ea generează în
total, direct și indirect, între 60 000 și 70 000 de locuri de
muncă pe piața Uniunii.
(251)   Industria din Uniune a făcut
eforturi pentru a se restructura și a investit în inovație, toate acestea fiind
irosite în cazul în care industria din Uniune ar dispărea. În schimb, dacă
măsurile rămân în vigoare, industria din Uniune ar putea să se mențină și chiar
să își crească volumul vânzărilor, generând astfel randamentul necesar al
investițiilor pentru a putea continua să reinvestească în tehnologii noi și în
inovare.
(252)   Având în vedere concluziile
privind situația industriei din Uniune, așa cum sunt prezentate în
considerentele 184–187 de mai sus, se poate anticipa că, în lipsa măsurilor,
situația financiară a industriei din Uniune s-ar putea deteriora semnificativ,
riscând, în ultimă instanță, încetarea producției. Prin urmare, măsurile
antidumping sunt în interesul industriei din Uniune.
3.           Interesul producătorilor de
componente pentru biciclete
(253)   Asociația producătorilor de
componente pentru biciclete (COLIPED) s-a făcut cunoscută în cursul anchetei.
COLIPED a prezentat informații conform cărora există aproximativ 370 de
societăți în Uniune care livrează componente producătorilor de biciclete și
furnizează locuri de muncă pentru aproximativ 16 000 de persoane.
Industria furnizoare este dependentă de menținerea producției de biciclete în
Uniune.
(254)   În favoarea măsurilor, s-au
pronunțat 53 de producători de componente pentru biciclete, ei reprezentând
39 % din cele 1,2 miliarde EUR la care se ridică cifra de
afaceri totală estimată a industriei componentelor pentru biciclete.
Producătorii de componente pentru biciclete beneficiază de extinderea măsurilor
existente la principalele componente pentru biciclete (a se vedea considerentul
1 de mai sus). Regimul actual de scutire (a se vedea considerentul 1 de mai
sus) încurajează producția locală de componente de biciclete limitând ponderea
componentelor chinezești utilizate la mai puțin de 60 % din valoarea
totală. Datorită măsurilor în vigoare, industria din Uniune a fost capabilă să
se dezvolte și să investească în proiecte noi vizând reluarea producției
anumitor componente principale în Uniune.
(255)   În acest sens, s-a constatat
că, în absența măsurilor și având în vedere o presupusă încetare a producției
de biciclete în Uniune, industria componentelor pentru biciclete din Uniune va
suferi, de asemenea, consecințe negative, deoarece își va pierde clienții.
Așadar, s-a concluzionat că instituirea măsurilor antidumping ar fi în
interesul industriei producătoare de componente pentru biciclete.
4.           Interesul
utilizatorilor/consumatorilor
(256)   Federația Cicliștilor Europeni
(ECF – European Cyclists' Federation), o federație care înglobează toate
asociațiile naționale de cicliști din Europa, s-a exprimat în favoarea
menținerii măsurilor antidumping în vigoare. ECF a susținut că producția locală
este în interesul consumatorilor, deoarece ea garantează calitate, siguranță și
servicii specializate pentru clienți.
(257)   ECF a susținut că o creștere a
importurilor din RPC ar avea un impact negativ asupra calității și standardelor
ridicate de siguranță din Uniune, în detrimentul consumatorilor.
(258)   Se estimează că efectul taxelor
antidumping asupra prețurilor pentru consumatori nu este semnificativ, deoarece
majoritatea producătorilor de biciclete din Uniune beneficiază de regimul de
scutire și, până la 60 % din valoarea totală a componentelor utilizate,
componentele principale pot fi importate din RPC fără aplicarea niciunei taxe.
(259)   Se reamintește că ancheta
anterioară a condus la concluzia că impactul măsurilor nu ar fi semnificativ
pentru utilizatori/consumatori. În pofida existenței măsurilor, există
disponibile pe piață biciclete provenind atât din RPC, cât și din țări cărora
nu li se aplică nicio măsură. Ca atare, concluzia este că măsurile antidumping
nu afectează în mod semnificativ utilizatorii din Uniune.
(260)   După informare, una dintre
părți a susținut că în cadrul analizei nu s-a ținut cont de efectele negative
ale măsurilor asupra utilizatorilor, sub forma costurilor suplimentare pe care
le generează. Trebuie menționat că ECF, care reprezintă consumatorii, s-a
exprimat în favoarea măsurilor, din motive de calitate și de siguranță (a se
vedea considerentul 255 de mai sus). De asemenea, datorită regimului de
scutire, consumatorii beneficiază deja de prețuri mai mici la anumite
componente pentru biciclete (a se vedea considerentul 257 de mai sus). Așadar,
s-a concluzionat că argumentul este lipsit de fundament.
5.           Interesul importatorilor
neafiliați
(261)   Niciunul dintre importatorii
neafiliați nu a cooperat la anchetă. În consecință, nu a fost posibilă
realizarea unei evaluări a impactului măsurilor în cursul PAR. De asemenea,
trebuie reamintit faptul că obiectivul măsurilor antidumping nu este de a
împiedica importurile, ci de a restabili condițiile de concurență loială și de
a garanta că importurile nu sunt efectuate la prețuri de dumping generatoare de
prejudiciu.
(262)   Se
reamintește faptul că există și alte surse de importuri și că aproximativ
45 % din bicicletele cumpărate sunt, de fapt, biciclete importate.
(263)   Având în vedere că ar fi în
continuare admise pe piața Uniunii importurile la prețuri echitabile din RPC și
că vor continua, de asemenea, importurile din țări terțe, importatorii își vor
continua probabil activitatea comercială pe care o desfășoară în mod
tradițional, chiar dacă se mențin măsurile antidumping care vizează RPC.
Măsurile antidumping modificate pentru cei trei producători-exportatori
cooperanți ar spori posibilitățile de import din RPC cu taxe de 0 % sau cu
taxe reduse. Prin urmare, se concluzionează că măsurile antidumping nu au un
impact semnificativ asupra importatorilor neafiliați din Uniune.
6.           Eficacitatea măsurilor
(264)   Una dintre părți a susținut că
măsurile nu ar fi eficace având în vedere că industria din Uniune este afectată
în continuare de prejudiciu, chiar dacă există măsuri antidumping în vigoare de
aproape 20 de ani. Trebuie remarcat că, în pofida măsurilor în vigoare, s-a
confirmat faptul că producătorii‑exportatori chinezi au eludat aceste măsuri
utilizând alte țări terțe, ceea ce explică, cel puțin parțial, situația în care
se afla industria din Uniune în cursul PAR. Așadar, argumentul a fost respins.
(265)   După informare, unele dintre
părți au afirmat că măsurile, în vigoare de peste 23 de ani, nu pot fi
justificate nici de considerente juridice, nici de considerente de politică
comercială. Pentru a răspunde acestei afirmații, trebuie menționat că nu există
limite de timp care să restricționeze durata măsurilor, atât timp cât sunt
îndeplinite condițiile pentru instituirea sau menținerea acestora. Pe de altă
parte, având în vedere constatările care confirmă existența unui dumping
aducător de prejudicii, măsurile sunt justificate în cazul de față. În plus,
situația în care se află industria din Uniune este agravată de eludarea
măsurilor. Prin urmare, se respinge acest argument.
7.           Concluzie
(266)   Menținerea măsurilor vizând
importurile de biciclete originare din RPC ar fi, în mod clar, în interesul
industriei din Uniune și al furnizorilor de componente pentru biciclete din
Uniune. Aceasta va permite industriei din Uniune să se dezvolte și să-și
amelioreze situația cauzată de importurile care fac obiectul unui dumping. Mai
mult, importatorii nu vor fi afectați în mod semnificativ, deoarece vor fi în
continuare disponibile pe piață biciclete din RPC și alte țări terțe la prețuri
echitabile. S-a concluzionat totodată că, datorită utilizării extinse a
regimului actual de scutire de către industria din Uniune, măsurile în vigoare
nu au efecte negative relevante asupra utilizatorilor/consumatorilor. În
schimb, în cazul abrogării măsurilor, producătorii de biciclete din Uniune ar
fi probabil în situația de a-și înceta producția, punând în pericol existența
producătorilor de componente pentru biciclete din Uniune.
(267)   Prin prisma celor de mai sus,
se concluzionează că, pe baza informațiilor disponibile privind interesul
Uniunii, nu există argumente convingătoare împotriva instituirii unor măsuri în
ceea ce privește importurile de produs în cauză originare din RPC, utilizând
ratele indicate mai jos (considerentul 279).
I. TAXELE PROPUSE
1.           Nivelul de eliminare a
prejudiciului
(268)   Având în vedere concluziile la
care s-a ajuns în ceea ce privește dumpingul, prejudiciul aferent și interesul
Uniunii, măsurile existente, instituite prin Regulamentul (UE)
nr. 990/2011 al Consiliului, trebuie menținute, cu excepția cazurilor
specificate mai jos.
(269)   Pentru a determina nivelul
acestor măsuri, s-a ținut cont de marjele de dumping constatate și de valoarea
taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de producătorii din Uniune.
(270)   Măsurile trebuie instituite la
un nivel suficient pentru a elimina prejudiciul generat de importurile în
cauză, fără a depăși marja de dumping constatată. Pentru a calcula valoarea
taxei necesare pentru eliminarea efectelor dumpingului generator de prejudiciu,
s-a considerat că măsurile adoptate trebuie să permită industriei din Uniune
să-și acopere costurile de producție și să realizeze, per ansamblu, un profit
înainte de impozitare pe care o industrie de acest tip ar putea să îl obțină în
mod rezonabil în acest sector din vânzările de produs similar în Uniune, în
condiții normale de concurență, adică fără importuri care fac obiectul unui
dumping. Marja de profit înainte de impozitare utilizată pentru acest calcul a
fost de 8 % din cifra de afaceri aferentă vânzărilor de biciclete, adică
aceeași cu cea din ancheta anterioară, întrucât nu a existat niciun indiciu că
ar fi necesară modificarea acestei marje.
(271)   Dat fiind faptul că nivelul de
cooperare din partea RPC a fost foarte scăzut, așa cum s‑a menționat în
considerentele 22 și 24 de mai sus, concluziile privind societățile care au
cooperat nu pot fi considerate reprezentative pentru țara respectivă. Prin
urmare, marja de prejudiciu la nivel național este menținută neschimbată,
astfel cum a fost stabilită prin Regulamentul (CE) nr. 1095/2005[35].
(272)   Pentru cei doi exportatori care
au cooperat și în cazul cărora s-a constatat existența dumpingului, marjele de
prejudiciu au fost stabilite pe baza propriilor lor prețuri de export
comparate, la același nivel comercial, cu prețurile negeneratoare de prejudiciu
ale industriei UE pentru tipul de produs corespunzător. Nu s-a calculat nicio marjă
de prejudiciu pentru cea de-a treia societate, în cazul căreia nu s-a constatat
existența unui dumping. Pentru Oyama Bicycles
(Taicang) Co. Ltd, nu s-a identificat nicio marjă de prejudiciu. S-a constatat însă o marjă de prejudiciu
considerabilă, mai ridicată decât marja de dumping, în cazul Zhejiang Baoguilai
Vehicle Co. Ltd.
(273)   După informare, una dintre
părți a susținut că profitul vizat de 8 % a fost stabilit conform unor
condiții de piață care nu corespund situației actuale, iar Comisia nu a furnizat
argumente corespunzătoare pentru a justifica menținerea nivelului de profit
vizat determinat în cadrul anchetei anterioare menționate în considerentul 5 de
mai sus. Trebuie remarcat că, în cadrul anchetei actuale, nu s-a găsit niciun
indiciu conform căruia ar fi necesară modificarea ratei profitului vizat.
Partea respectivă nu a prezentat niciun calcul fundamentat al unui nivel
alternativ de profit care să fie utilizat. Așadar, argumentul a fost respins.
2.           Măsuri definitive
(274)   În ceea ce privește cele trei
grupuri de exportatori chinezi care au cooperat, nivelurile individuale ale
taxei antidumping specificate în prezentul regulament au fost stabilite pe baza
concluziilor anchetei actuale. În consecință, ele reflectă situația constatată
în legătură cu aceste grupuri în cursul anchetei. Aceste niveluri ale taxelor
(spre deosebire de taxa la nivel național aplicabilă „tuturor celorlalte
societăți”) se aplică, prin urmare, în mod exclusiv, importurilor de produse
originare din Republica Populară Chineză fabricate de grupurile respective și,
ca atare, de entitățile juridice specifice menționate. Produsele importate
fabricate de orice alt grup care nu este menționat în mod specific în partea
dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate
societăților menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri și
fac obiectul nivelului taxei aplicabil „tuturor celorlalte societăți”.
(275)   Orice cerere de aplicare a
acestor niveluri individuale ale taxei antidumping (de exemplu, în urma unei
schimbări a denumirii entității sau a înființării unor noi entități de
producție sau de vânzare) trebuie să fie adresată imediat Comisiei[36] și să
conțină toate informațiile relevante privind, în special eventualele modificări
ale activităților societății în ceea ce privește producția și vânzările interne
și la export care rezultă, de exemplu, în urma schimbării denumirii sau în urma
modificărilor survenite din punctul de vedere al entităților de producție și de
vânzare. Regulamentul va fi modificat, după caz, prin actualizarea listei
societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei.
(276)   Pentru a asigura aplicarea
corespunzătoare a taxei antidumping, nivelul taxei reziduale trebuie să se
aplice nu numai producătorilor-exportatori care nu cooperează, ci și acelor
producători care nu au realizat exporturi către Uniune în decursul PAR.
(277)   Pentru a reduce la minimum
riscurile de eludare din cauza diferenței mari dintre nivelurile taxelor, se
consideră că, în cazul de față, sunt necesare măsuri speciale pentru a asigura
aplicarea adecvată a taxelor antidumping. Aceste măsuri speciale includ
următoarele: prezentarea către autoritățile vamale ale statelor membre a unei
facturi comerciale valabile, care trebuie să fie conformă cu cerințele
prevăzute în anexa la prezentul regulament. Importurile care nu sunt însoțite
de o asemenea factură sunt supuse taxelor antidumping reziduale aplicabile
tuturor celorlalți producători-exportatori.
(278)   În
cazul în care exporturile uneia dintre societățile care beneficiază de niveluri
individuale ale taxei mai scăzute cresc semnificativ în volum după instituirea
măsurilor în cauză, s-ar putea considera că o astfel de creștere în volum
constituie ea însăși o modificare a configurației schimburilor comerciale,
modificare datorată instituirii măsurilor în sensul articolului 13 alineatul
(1) din regulamentul de bază. În astfel de împrejurări și cu condiția
îndeplinirii condițiilor, se poate deschide o anchetă privind eludarea
măsurilor antidumping. În cadrul anchetei, se poate analiza, printre altele,
necesitatea de a elimina nivelurile individuale ale taxei și de a institui, în
consecință, o taxă la nivel național.
(279)   Conform articolului 7 alineatul
(2) din regulamentul de bază, valorile taxei pentru exportatorii care au
cooperat se stabilesc la niveluri adecvate pentru a elimina prejudiciul suferit
de industria din Uniune. Pentru Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd și Ideal
(Dongguan) Bike Co. Ltd, nivelurile taxelor se bazează pe marjele de dumping
constatate în anchetă, acestea fiind inferioare marjelor de prejudiciu. În ceea
ce privește Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd, marja de prejudiciu a fost mai
scăzută decât marja de dumping și, prin urmare, taxa se stabilește la nivelul
marjei de prejudiciu.
(280)   Nivelurile individuale ale
taxei calculate pentru PAR trebuie să fie următoarele:
             Societate ||             Taxă definitivă
             Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd. ||             19,2%
             Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd. ||             0%
              Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd. ||             0%
             Toate celelalte societăți ||             48,5%
(281)   Se menționează că, în
conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (CE)
nr. 71/97 al Consiliului, taxa antidumping de 48,5 % impusă tuturor
celorlalte societăți prin prezentul regulament (a se vedea considerentul 279 de
mai sus) se aplică, de asemenea, importurilor de componente principale pentru
biciclete, astfel cum sunt definite la articolul 1 din Regulamentul (CE)
nr. 71/97 al Consiliului, originare din RPC,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
1. Se instituie o taxă antidumping definitivă
la importurile de biciclete și alte vehicule similare (inclusiv triciclurile
pentru livrări de marfă, dar excluzând monociclurile), fără motor, care se
încadrează la codurile NC 8712 00 30 și ex 8712 00 70 (coduri
TARIC 8712 00 70 91 și 8712 00 70 99), originare
din Republica Populară Chineză.
2. Se stabilește după cum urmează nivelul
taxei antidumping definitive aplicabile prețului net franco frontiera Uniunii,
înainte de vămuire, pentru produsele descrise la alineatul (1) și fabricate de
următoarele societăți:
 Societate || Taxă definitivă || Cod adițional TARIC
 Zhejiang Baoguilai Vehicle Co. Ltd. || 19,2% || B772
 Oyama Bicycles (Taicang) Co. Ltd. || 0% || B773
  Ideal (Dongguan) Bike Co., Ltd. || 0% || B774
 Toate celelalte societăți || 48,5% || B999
3. Aplicarea nivelurilor individuale ale taxei
specificate pentru societățile menționate la alineatul (2) este
condiționată de prezentarea în fața autorităților vamale ale statelor membre a
unei facturi comerciale valabile, care îndeplinește cerințele stabilite în
anexă. În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică taxa
aplicabilă pentru „toate celelalte societăți”.
4. În lipsa unor dispoziții contrare, se
aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Se menține extinderea, prin
Regulamentul (CE) nr. 71/97, a taxei antidumping impuse pentru
importurile de biciclete originare din Republica Populară Chineză la
importurile de anumite componente pentru biciclete originare din Republica
Populară Chineză.
Taxa antidumping definitivă menționată la
articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 71/97 este taxa
antidumping aplicabilă „tuturor celorlalte societăți” instituită prin
articolul 1 alineatul (2) de mai sus.
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua
următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate
elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles,
Pentru Consiliu
Preşedintele
ANEXĂ
O declarație semnată de un reprezentant
oficial al entității care emite factura comercială trebuie să apară, în
următorul format, pe factura comercială valabilă menționată la articolul 1
alineatul (3):
(1) numele și funcția reprezentantului oficial
al entității care emite factura comercială;
(2) următoarea declarație:
„Subsemnatul
certific prin prezenta că (volumul) de biciclete vândute la export către
Uniunea Europeană și cuprinse în prezenta factură au fost fabricate de (numele
societății și sediul social) (codul adițional TARIC) în (țara în cauză). Declar
că informațiile furnizate în prezenta factură sunt complete și corecte.
Data și semnătura”.
[1]               JO L 228,
9.9.1993, p. 1.
[2]               JO L 16,
18.1.1997, p. 55.
[3]               JO L 175,
14.7.2000, p. 39.
[4]               JO L 183,
14. 7.2005, p. 1.
[5]               JO L 261,
6.10.2011, p. 2.
[6]               JO L 343,
22.12.2009, p. 51.
[7]               JO L 228,
9.9.1993, p. 1.
[8]               JO L 16,
18.1.1997, p. 55.
[9]               JO L 17,
21.1.1997, p. 17.
[10]             JO L 175,
14.7.2000, p. 39.
[11]             JO L 183,
14.7.2005, p. 1.
[12]             JO L 55,
28.2.2008, p. 1.
[13]             JO L 261,
6.10.2011, p. 2.
[14]             JO C 71,
9.3.2012, p. 10.
[15]             JO L 258,
26.9.2012, p. 21.
[16]             JO L XXX, data, pagina.
[17]             JO C 122,
27.4.2012, p. 9.
[18]             JO
C 346, 14.11.2012, p.7.
[19]             JO L XXX, data, pagina.
[20]             JO L 282,
28.10.2011, p.1.
[21]             www.bloomberg.com.
[22]             http://news.xinhuanet.com/english/2008-12/26/content_10564812.htm.
[23]             Regulamentul
(UE) nr. 627/2011 al Comisiei de instituire a unei taxe antidumping provizorii
și Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1331/2011 al Consiliului de
instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de țevi și tuburi
fără sudură din Republica Populară Chineză.
[24]             http://www.fsa.gov.uk/about/who.

[25]             http://www.amf-france.org/affiche_page.asp?urldoc=lesmissionsamf.htm&lang=en&Id_Tab=0.

[26]             http://www.csrc.gov.cn/pub/csrc_en/about/.
[27]             http://english.gov.cn/links/statecouncil.htm.

[28]             Hotărârea
Tribunalului din 18 septembrie 2012 în cauza T-156/11, Since Hardware
(Guangzhou) Co., Ltd/Consiliul, punctul 167 (nepublicată încă) și hotărârea
Tribunalului din 10 octombrie 2012 în cauza T-150/09, Ningbo Yonghong Fasteners
Co., Ltd/Consiliul, punctul 53 (nepublicată încă).
[29]             Regulamentul
(UE) nr. 1168/2012 al Parlamentului European și al Consiliului de
modificare a Regulamentului (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului privind
protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea
țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene, JO L 344,
14.12.2012, p. 1.
[30]             Cauza
C-249/10 P.
[31]             JO L 237,
3.9.2012, p. 1.
[32]             JO
L 183, 14.7.2005, p.1.
[33]             Cauza
C-338/10 din 22 martie 2012.
[34]             SIMA –
Aviz de încheiere a reexaminării – Biciclete – 2011.
[35]             JO
L 183, 14.7.2005, p. 1.
[36]             European
Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Bruxelles,
Belgia.