Anunţ juridic important

|

52007PC0484

Propunere de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1782/2003 de stabilire a normelor comune pentru schemele de sprijin direct în cadrul politicii agricole comune şi de stabilire a anumitor scheme de sprijin pentru agricultori şi a Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul European Agricol pentru Dezvoltare Rurală (FEADR)  /* COM/2007/0484 final - CNS 2007/0177 */

	[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |Bruxelles, 29.8.2007COM(2007) 484 final2007/0177 (CNS)Propunere deREGULAMENT AL CONSILIULUIde modificare a Regulamentului (CE) nr. 1782/2003 de stabilire a normelor comune pentru schemele de sprijin direct în cadrul politicii agricole comune şi de stabilire a anumitor scheme de sprijin pentru agricultori şi a Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul European Agricol pentru Dezvoltare Rurală (FEADR)(prezentată de Comisie)EXPUNERE DE MOTIVE1. CONTEXTUL PROPUNERII-  Motivele şi obiectivele propuneriiÎn 2003, Consiliul a ajuns la un acord politic în ceea ce priveşte reforma PAC, netezind astfel calea către remanierea în profunzime a modului în care UE oferă ajutor pentru venit agricultorilor şi către introducerea obligaţiilor cu privire la eco-condiţionalitate.-  Context generalÎn raportul către Consiliu cu privire la aplicarea eco-condiţionalităţii, Comisia a identificat unele îmbunătăţiri specifice posibile din punctul de vedere al eficienţei şi/sau al simplificării.-  Dispoziţiile în vigoare în domeniul propuneriiRegulamentul (CE) nr. 1782/2003 al Consiliului.-  Coerenţa cu celelalte politici şi obiective ale UniuniiNu se aplică.2. CONSULTAREA PăRţILOR INTERESATE şI STUDIUL DE IMPACT-  Consultarea părţilor interesatePărţile au fost deja consultate. Propunerea se referă la un aspect urgent.-  Obţinerea şi utilizarea cunoştinţelor de specialitateNu a fost necesară consultarea unor experţi externi.-  Studiu de impactNu se aplică.3. ELEMENTE JURIDICE ALE PROPUNERII-  Rezumatul acţiunii propuseScopul prezentei propuneri este aplicarea următoarelor îmbunătăţiri specifice începând cu anul 2008:-  finalizarea raportului Comisiei către Consiliu cu privire la introducerea progresivă a cerinţelor de reglementare în materie de gestionare acoperite de obligaţiile în materie de eco-condiţionalitate în noile state membre care au optat pentru schema de plată unică pe suprafaţă.-  simplificarea regulilor de eligibilitate atât în cadrul schemei de plată unică, cât şi în cadrul schemei de plată unică pe suprafaţă în ceea ce priveşte perioada în care terenul se află la dispoziţia agricultorului; clarificarea responsabilităţii agricultorului privind eco-condiţionalitatea în cazul unui transfer de teren în timpul anului calendaristic;-  introducerea unui temei juridic pentru punerea în aplicare, în materie de eco-condiţionalitate, a unei reguli de minimis privind aplicarea reducerilor şi a derogărilor de la reduceri pentru încălcări minore.În plus, se propune, pentru toate noile state membre care optează pentru diferenţierea valorii unitare a drepturilor alocate pentru hectarele de teren pentru păşunat sau păşune permanentă, cât şi pentru orice alte hectare eligibile în cadrul schemei de plată unică, stabilirea datei menţionate pentru identificarea parcelelor la 30 iunie 2006, în loc de 30 iunie 2003.Prezenta propunere cuprinde, de asemenea, o modificare a dispoziţiilor speciale care guvernează plăţile directe naţionale complementare din Cipru, ca rezultat al prelungirii perioadei de aplicare a schemei de plată unică pe suprafaţă, adoptată de Consiliu la 19 decembrie 2006.-  Temeiul juridicArticolul 37 alineatul (2) din Tratatul de instituire a Comunităţii Europene.-  Principiul proporţionalităţiiPropunerea respectă principiul proporţionalităţii din următoarele motive: abolirea regulii celor zece luni, a regulii privind încălcările minore şi a regulii de minimis din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 va simplifica sarcina administrativă.-  Alegerea instrumentelorInstrument propus: regulament.Alte mijloace nu ar fi potrivite, deoarece: un regulament nu poate fi modificat decât printr-un alt regulament.4. IMPLICAţII BUGETARECosturile suplimentare pentru bugetul comunitar ar reprezenta consecinţe ale neaplicării reducerilor în materie de eco-condiţionalitate, în cazul aplicării regulii de minimis şi a derogărilor pentru încălcări minore.5. INFORMAţII SUPLIMENTARE-  SimplificarePropunerea prevede simplificarea procedurilor administrative din sarcina autorităţilor publice (comunitare sau naţionale).Simplificarea regulilor de eligibilitate din cadrul schemei de plată unică şi al schemei de plată unică pe suprafaţă în ceea ce priveşte perioada în care terenul se află la dispoziţia agricultorului.Propunerea este inclusă în Programul legislativ şi de lucru al Comisiei cu numărul de referinţă 2007/AGRI/040.2007/0177 (CNS)Propunere deREGULAMENT AL CONSILIULUIde modificare a Regulamentului (CE) nr. 1782/2003 de stabilire a normelor comune pentru schemele de sprijin direct în cadrul politicii agricole comune şi de stabilire a anumitor scheme de sprijin pentru agricultori şi a Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul European Agricol pentru Dezvoltare Rurală (FEADR)CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul de instituire a Comunităţii Europene, în special articolul 37 alineatul (2) al treilea paragraf,având în vedere propunerea Comisiei,având în vedere avizul Parlamentului European[1],întrucât:(1) Experienţa a arătat necesitatea introducerii unei măsuri de toleranţă pentru cazurile de nerespectări minore, ale căror gravitate, sferă şi durată nu ar justifica o reducere imediată a plăţilor directe care urmează să fie acordate. O astfel de măsură de toleranţă ar trebui să includă în special o monitorizare specifică din partea autorităţii competente. De asemenea, a aplica reduceri sumelor iniţiale foarte mici poate reprezenta un obstacol pentru administraţie, oferind în acelaşi timp o valoare adăugată îndoielnică, datorită aspectului descurajant. În consecinţă, se impune stabilirea unui prag adecvat, în limita căruia statele membre pot decide să nu aplice nicio reducere, cu condiţia să se prevadă o monitorizare specifică.(2) Articolul 44 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003[2] al Consiliului prevede că parcelele corespunzătoare hectarelor eligibile stau la dispoziţia agricultorilor pe o perioadă de cel puţin zece luni. Experienţa arată că această condiţie riscă să limiteze funcţionarea pieţei funciare şi să creeze un volum semnificativ de muncă administrativă pentru agricultori şi pentru serviciile administrative. Reducerea perioadei nu ar pune în pericol gestionarea obligaţiilor aferente eco-condiţionalităţii. Pe de altă parte, este necesar, de asemenea, să se stabilească o dată la care parcelele să fie la dispoziţia agricultorului, pentru a evita dublarea cererilor vizând acelaşi teren. În consecinţă, ar trebui să se decidă ca parcelele să fie puse la dispoziţia agricultorilor la data de 15 iunie a anului în care depun cererea de ajutor. Aceeaşi regulă trebuie aplicată şi în cazul statelor membre care au adoptat schema de plată unică pe suprafaţă. De asemenea, este necesară stabilirea regulilor cu privire la responsabilităţile referitoare la eco-condiţionalitate în cazul transferului de terenuri.(3) Articolul 71h din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 prevede că, în cadrul schemei de plată unică, noile state membre, în sensul articolului 2 litera (g) din acelaşi regulament, pot diferenţia valoarea unitară a drepturilor alocate pentru hectarele de terenuri pentru păşunat sau de păşune permanentă şi pentru orice alte hectare eligibile identificate ca atare la 30 iunie 2003 sau la 30 iunie 2005, în cazul Bulgariei şi al României. Noile state membre au stabilit un sistem de identificare a parcelelor agricole în conformitate cu articolul 20 din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003. La trecerea de la vechiul sistem de identificare la cel nou, este posibil ca, datorită unor dificultăţi de natură tehnică, caracteristicile unor parcele, aşa cum erau în 2003, să nu fi fost reluate cu exactitate în noul sistem de identificare. Data menţionată pentru identificarea parcelelor trebuie stabilită la 30 iunie 2006, pentru a permite aplicarea cu uşurinţă, în toate statele membre, a acestei diferenţieri opţionale. Textul articolului 71h din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 trebuie adaptat în consecinţă.(4) Experienţa a arătat că înfiinţarea reţelei administrative, necesară pentru aplicarea cerinţelor de reglementare în materie de gestionare acoperite de obligaţiile privind eco-condiţionalitatea solicită un volum important de muncă administrativă. O perioadă de trei ani de introducere progresivă în noile state membre care utilizează schema de plată unică, similară cu introducerea progresivă care a fost aplicată în Comunitate, în componenţa pe care o avea aceasta la 30 aprilie 2004, în conformitate cu calendarul descris în anexa III la Regulamentul (CE) nr. 1782/2003, ar uşura procesul de introducere a cerinţelor de reglementare în materie de gestionare şi aplucarea lor în mod adecvat. Această introducere progresivă ar trebui să fie posibilă în cazul în care noul stat membru decide să aplice integral plăţile directe înainte de ultima dată posibilă de aplicare a schemei de plată unică pe suprafaţă. Articolul 143b alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 şi articolul 51 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1689/2005[3] al Consiliului trebuie modificate în consecinţă.(5) La articolul 143b alineatele (10) şi (11) din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 se stabilesc normele care guvernează trecerea noilor state membre care utilizează schema de plată unică pe suprafaţă la aplicarea schemei de plată unică. După evaluarea stadiului de pregătire a noului stat membru în cauză, în conformitate cu aceste norme, Comisia trebuie să autorizeze decizia noului stat membru de a pune în aplicare schema de plată unică. Autorizarea prealabilă de către Comisie nu pare să fie necesară într-un context actual, în care aproape toate plăţile directe sunt decuplate şi dacă se ia în considerare faptul că atât schema de plată unică pe suprafaţă, cât şi schema de plată unică reprezintă plăţi decuplate şi legate de suprafaţă, care prezintă majoritatea elementelor sistemului integrat, în special sistemul de identificare a parcelelor agricole. În consecinţă, aceste prevederi ar trebui eliminate.(6) Tabelul 2 din anexa XII la Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 stabileşte cuantumurile totale ale plăţilor directe naţionale complementare care urmează să fie acordate în Cipru în situaţia aplicării schemei de plată unică pe suprafaţă (SAPS) până în 2008. Ca urmare a extinderii aplicării SAPS prin Regulamentul (CE) nr. 2012/2006 al Consiliului, este necesară stabilirea cuantumurilor totale în cazul aplicării SAPS în 2009 şi 2010.(7) Noile state membre care au decis să aplice schema de plată unică au optat pentru introducerea acesteia începând cu 2007. Se recomandă aplicarea modificării de la articolul 71h din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 cu începere de la acea dată.(8) Prin urmare, este necesară modificarea în consecinţă a Regulamentului (CE) nr. 1782/2003 şi a Regulamentului (CE) nr. 1698/2005,ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:Articolul 1Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 se modifică după cum urmează:(1) Articolul 6 se modifică după cum urmează:(a) Alineatul (1) se înlocuieşte cu următorul text:„1. Atunci când cerinţele de reglementare în materie de gestionare sau bunele condiţii agricole şi de mediu nu sunt întrunite într-un anumit an calendaristic (denumit în continuare „anul calendaristic în cauză”), cuantumul total al plăţilor directe care urmează să fie acordate, după aplicarea articolelor 10 şi 11, agricultorului care a depus o cerere în cursul anului calendaristic în cauză se reduce sau se anulează în conformitate cu normele detaliate stabilite la articolul 7.În temeiul alineatului (2), agricultorul care a depus o cerere de ajutor este responsabil în cazul în care nu poate dovedi că nerespectarea în cauză nu este rezultatul unei acţiuni sau al unei omisiuni care poate fi atribuită în mod direct:(a) agricultorului, sau(b) în cazul în care terenul agricol a fost transferat în cursul anului calendaristic în cauză,-  cesionarului, în cazul în care transferul a avut loc între data menţionată la articolul 44 alineatul (3) şi data de 1 ianuarie a următorului an calendaristic;-  cedentului, în cazul în care transferul a avut loc între data de 1 ianuarie a anului calendaristic în cauză şi data menţionată la articolul 44 alineatul (3).”(b) Se adaugă următorul alineat:„3. Fără a aduce atingere alineatului (1) şi ca urmare a condiţiilor stabilite în normele detaliate menţionate la articolul 7 alineatul (1), statele membre pot decide să nu aplice o reducere de 50 EUR sau mai puţin per agricultor şi per an calendaristic.Cu toate acestea, orice constatare de nerespectare face obiectul unei monitorizări specifice de către autoritatea competentă. Orice astfel de constatări, măsurile de monitorizare şi măsura de remediere care urmează să fie luate sunt notificate agricultorului.”(2) „La articolul 7 alineatul (2) se adaugă următoarele paragrafe:„În urma condiţiilor stabilite în normele detaliate menţionate la alineatul (1), statele membre pot decide să nu se aplice nicio reducere, în cazul în care o nerespectare este considerată minoră, în funcţie de împrejurările specifice şi ţinând cont de gravitatea, sfera şi durata acesteia. Cu toate acestea, cazurile de nerespectare care reprezintă un risc direct faţă de sănătatea publică sau animală nu sunt considerate minore.Orice constatare de nerespectare minoră face, totuşi, obiectul unei monitorizări specifice de către autoritatea competentă. Orice astfel de constatare, măsurile de monitorizare şi măsura de remediere care urmează să fie luate sunt notificate agricultorului.” Prezentul paragraf nu se aplică în cazul în care agricultorul a luat măsuri imediate de remediere care au dus la încetarea nerespectării constatate.”(3) La articolul 44 alineatul (3), a doua teză se înlocuieşte cu următorul text:„Exceptând cazurile de forţă majoră sau circumstanţele excepţionale, aceste parcele se află la dispoziţia agricultorului la data de 15 iunie a anului depunerii cererii de ajutor.”(4) Articolul 71h se înlocuieşte cu următorul text:„Articolul 71h Terenurile pentru păşunatNoile state membre pot, de asemenea, în funcţie de anumite criterii obiective, să stabilească, în cadrul plafonului regional sau al unei părţi din acesta, valori unitare diferite ale drepturilor la plată care urmează să fie alocate agricultorilor menţionaţi la articolul 71f alineatul (1) pentru hectare de terenuri pentru păşunat identificate ca atare la 30 iunie 2006 şi pentru orice alte hectare eligibile ori pentru hectare de păşune permanentă identificate ca atare la 30 iunie 2006 şi pentru orice alte hectare eligibile.”(5) Articolul 143b se modifică după cum urmează:(a) La primul paragraf de la alineatul (5) se adaugă următoarea propoziţie:„Exceptând cazurile de forţă majoră sau circumstanţele excepţionale, aceste parcele se află la dispoziţia agricultorului la data de 15 iunie a anului depunerii cererii de ajutor.”(b) La alineatul 6, al treilea paragraf se înlocuieşte cu următorul text:„Începând cu 1 ianuarie 2005 şi până la 31 decembrie 2008, aplicarea articolelor 3, 4, 6, 7 şi 9 este opţională pentru noile state membre, în măsura în care respectivele prevederi privesc cerinţele de reglementare în materie de gestionare. Începând cu 1 ianuarie 2009, agricultorii care primesc plăţi în cadrul schemei de plată unică pe suprafaţă au obligaţia de a respecta cerinţele de reglementare în materie de gestionare prevăzute în anexa III, în conformitate cu următorul calendar:(a) cerinţele prevăzute la punctul A se aplică de la 1 ianuarie 2009;(b) cerinţele prevăzute la punctul B se aplică de la 1 ianuarie 2010;(c) cerinţele prevăzute la punctul C se aplică de la 1 ianuarie 2011.Cu toate acestea, în cazul Bulgariei şi al României, aplicarea articolelor 3, 4, 6, 7 şi 9 este opţională până la 31 decembrie 2011, în măsura în care respectivele dispoziţii privesc cerinţele de reglementare în materie de gestionare. Începând cu 1 ianuarie 2012, agricultorii care primesc plăţi în cadrul schemei de plată unică pe suprafaţă au obligaţia de a respecta cerinţele de reglementare în materie de gestionare prevăzute în anexa III, în conformitate cu următorul calendar:(a) cerinţele prevăzute la punctul A se aplică de la 1 ianuarie 2012;(b) cerinţele prevăzute la punctul B se aplică de la 1 ianuarie 2013;(c) cerinţele prevăzute la punctul C se aplică de la 1 ianuarie 2014.Noile state membre pot aplica această opţiune în cazul în care decid să încheie aplicarea schemei de plată unică pe suprafaţă înainte de sfârşitul perioadei de aplicare menţionate la alineatul (9).”(c) la alineatul (9), prima teză se înlocuieşte cu următorul text:„Pentru oricare dintre noile state membre, schema de plată unică pe suprafaţă poate fi aplicată până la sfârşitul anului 2010.”(d) Se elimină alineatele (10) şi (11).(6) Anexa XII se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.Articolul 2La articolul 51 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1698/2005, al doilea paragraf se înlocuieşte cu următorul text:„Derogarea prevăzută la primul paragraf se aplică până la 31 decembrie 2008. Începând cu 1 ianuarie 2009, agricultorii care primesc plăţi în cadrul schemei de plată unică pe suprafaţă au obligaţia de a respecta cerinţele de reglementare în materie de gestionare prevăzute în anexa III la Regulamentul (CE) nr. 1782/2003, în conformitate cu următorul calendar:(a) cerinţele prevăzute la punctul A se aplică de la 1 ianuarie 2009;(b) cerinţele prevăzute la punctul B se aplică de la 1 ianuarie 2010;(c) cerinţele prevăzute la punctul C se aplică de la 1 ianuarie 2011.Cu toate acestea, în cazul Bulgariei şi al României, aplicarea articolelor 3, 4, 6, 7 şi 9 din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 este opţională până la 31 decembrie 2011, în măsura în care respectivele dispoziţii privesc cerinţele de reglementare în materie de gestionare. Începând cu 1 ianuarie 2012, agricultorii care primesc plăţi în cadrul schemei de plată unică pe suprafaţă au obligaţia de a respecta cerinţele de reglementare în materie de gestionare prevăzute în anexa III la Regulamentul (CE) nr. 1782/2003, în conformitate cu următorul calendar:(a) cerinţele prevăzute la punctul A se aplică de la 1 ianuarie 2012;(b) cerinţele prevăzute la punctul B se aplică de la 1 ianuarie 2013;(c) cerinţele prevăzute la punctul C se aplică de la 1 ianuarie 2014.”Articolul 3Prezentul regulament intră în vigoare în a şaptea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .Prezentul regulament se aplică de la 1 ianuarie 2008. Cu toate acestea, articolul 1 alineatul (4) se aplică de la 1 ianuarie 2007.Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale şi se aplică direct în toate statele membre.Adoptat la Bruxelles,Pentru ConsiliuPreşedinteleANEXĂÎn tabelul 2 din anexa XII la Regulamentul (CE) nr. 1782/2003, se adaugă următoarele două coloane:„2009 | 2010 |0 | 0 |1 795 543 | 1 572 955 |0 | 0 |3 456 448 | 3 438 488 |4 608 945 | 4 608 945 |10 724 282 | 10 670 282 |5 547 000 | 5 115 000 |156 332 | 149 600 |4 323 820 | 4 312 300 |1 038 575 | 1 035 875 |31 650 945 | 30 903 405 |”[1] JO C …, …, p. ….[2] JO L 270, 21.10.2003, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2013/2006 (JO L 384, 29.12.2006, p. 13).[3] JO L 277, 21.10.2005, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2012/2006 (JO L 384, 29.12.2006, p. 8).


Anunţ juridic important

|

52008PC0813

Propunere de regulament al Parlamentului European şi al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1081/2006 privind Fondul Social European în vederea adăugării de noi tipuri de costuri eligibile pentru o contribuţie din partea FSE  /* COM/2008/0813 final - COD 2008/0232 */

	[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |Bruxelles, 26.11.2008COM(2008) 813 final2008/0232 (COD)Propunere deREGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUIde modificare a Regulamentului (CE) nr. 1081/2006 privind Fondul Social European în vederea adăugării de noi tipuri de costuri eligibile pentru o contribuție din partea FSEEXPUNERE DE MOTIVE-  Motivele și obiectivele propuneriiPropunerea vizează simplificarea operațiunilor Fondului Social European.-  Context general: noile provocări la care va trebui să răspundă viitorul FSEFondul Social European (FSE) a fost instituit prin articolul 146 din Tratat, care îi conferă drept obiectiv promovarea facilitării încadrării în muncă a lucrătorilor și creșterea mobilității lor geografice și profesionale. Pe această cale el contribuie, de asemenea, la realizarea obiectivului de coeziune economică și socială prevăzut la articolul 158 din Tratatul CE, sprijinind politicile și prioritățile care vizează realizarea de progrese pe calea ocupării integrale a forțelor de muncă, ameliorarea calității și productivității la locul de muncă și promovarea incluziunii și a coeziunii sociale, conform liniilor directoare și recomandărilor strategiei europene de ocupare a forței de muncă (European Employment Strategy = EES).Criza financiară și recesiunea actuală provoacă o intensificare rapidă a presiunii competitive exercitate asupra societăților din Europa și au efecte negative asupra bugetelor publice. În numeroase state membre creșterea economică a diminuat în mod semnificativ; în unele dintre ele ea este practic oprită. Cifrele privind șomajul încep să crească.În acest context de criză economică, utilizarea întregului potențial al Fondului Social European este deosebit de importantă pentru atenuarea problemelor șomerilor, îndeosebi a celor mai vulnerabili dintre ei. Trebuie să facem toate eforturile pentru a încuraja utilizarea eficace și rapidă a resurselor disponibile, fără a compromite totodată principiile de bună gestiune financiară. În acest cadru, prezenta propunere vizează adăugarea unei metode suplimentare, mai simple, de utilizare a Fondului Social European, astfel încât contribuția acestuia la soluționarea problemelor economice și sociale cu care se confruntă Europa să fie mai rapidă și mai eficace.Parlamentul European a subliniat în mai multe ocazii importanța unei simplificări a Fondurilor Structurale. Curtea de Conturi Europeană, în raportul său anual privind executarea bugetului pe 2007 a formulat o recomandare importantă în această privință. Aceasta a recomandat o simplificare a „bazei de calcul a costurilor eligibile și recursul într-o mai mare măsură la sumele forfetare sau la finanțările în rate fixe în locul rambursării «costurilor reale»”[1] . Începând din 2007, costurile indirecte pot fi finanțate de către FSE cu plata de rate fixe; 23 de state membre vor beneficia de această dispoziție. Cu toate acestea, plata sumelor forfetare nu este încă eligibilă în cadrul regulilor FSE. Prezenta propunere vizează extinderea finanțărilor în rate fixe la costurile directe; lărgirea domeniului de aplicare al baremelor standard de costuri; și permiterea utilizării sistemelor de plăți de sume forfetare.Propunerea nu va modifica focalizarea regulamentului Fondului Social European asupra celor patru mari domenii de acțiune aprobate de Consiliul European: creșterea capacității de adaptare a lucrătorilor și a întreprinderilor; ameliorarea accesului la locurile de muncă, prevenirea șomajului, prelungirea vieții active și creșterea participării pe piața muncii; consolidarea incluziunii sociale prin promovarea integrării profesionale a persoanelor defavorizate și combaterea discriminării; promovarea parteneriatelor în scopul reformelor în domeniul angajării și al incluziunii.În regiunile și în statele membre cele mai puțin prospere, fondurile structurale vor continua să se concentreze pe promovarea ajustării structurale, creșterii și creării de locuri de muncă. În acest scop, în cadrul obiectivului Convergență, în plus față de prioritățile menționate mai sus, FSE va continua să sprijine acțiunile destinate creșterii și ameliorării investițiilor în capitalul uman, în special prin îmbunătățirea sistemelor de învățământ și de formare, precum și acțiunile vizând dezvoltarea capacităților instituționale și eficacitatea administrației publice, la nivel național, regional și local. În cele din urmă, propunerea nu modifică atenția acordată angajamentului Uniunii în favoarea eliminării inegalităților dintre femei și bărbați și a promovării unei bune guvernări. Implicarea partenerilor sociali continuă să aibă o importanță deosebită pentru punerea în aplicare a priorităților și a operațiunilor Fondului și îndeosebi, dacă situația economică actuală o cere, pentru reprogramarea parțială a programelor Fondului Social European.În paralel cu această propunere, Comisia sugerează anumite modificări în regulamentele fondurilor structurale (în special în regulamentul general), pentru ca, în condiții de criză, respectivele fonduri să poată fi utilizate în modul cel mai eficace posibil. Una din propunerile care vor afecta FSE este aceea vizând punerea la dispoziția autorităților de gestionare a unor avansuri de fonduri sporite, pentru ca acestea să poată lansa noi operațiuni.-  Coerența cu celelalte politici și obiective ale UniuniiN/A1. ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII-  Rezumatul acțiunii propuseAcțiunea propusă vizează modificarea regulamentului privind FSE în scopul introducerii unor elemente necesare simplificării administrării și utilizării fondurilor.-  Temeiul juridicPropunerea se bazează pe articolul 148 din Tratatul CE.-  Principiul subsidiaritățiiNu se aplică principiul subsidiarității, întrucât propunerea ține în mod exclusiv de competența Comunității.2008/0232 (COD)Propunere deREGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUIde modificare a Regulamentului (CE) nr. 1081/2006 privind Fondul Social European în vederea adăugării de noi tipuri de costuri eligibile pentru o contribuție din partea FSEPARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 148,având în vedere propunerea Comisiei[2],având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European[3],având în vedere avizul Comitetului Regiunilor[4],hotărând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din Tratat[5],întrucât:(1) Articolul 56 din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 din 11 iulie 2006 de stabilire a anumitor dispoziții generale privind Fondul European de Dezvoltarea Regională, Fondul Social European și Fondul de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1260/1999[6] prevede ca normele de eligibilitate a cheltuielilor să fie stabilite la nivel național, cu anumite excepții prevăzute pentru Fondul European de Dezvoltare Regională și Fondul Social European (FSE).(2) Articolul 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1081/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iulie 2006 privind Fondul Social European și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1784/1999[7] stabilește care sunt cheltuielile eligibile pentru o contribuție din partea FSE, conform celor stabilite la articolul 11 alineatul (1) din respectivul regulament.(3) Criza financiară justifică nevoia unor simplificări suplimentare în vederea facilitării accesului la subvențiile cofinanțate de către Fondul Social European.(4) În raportul său anual pe 2007, Curtea de Conturi Europeană a recomandat autorității legislative și Comisiei să fie pregătite să revizuiască concepția viitoarelor programe de cheltuieli, examinând în mod corespunzător posibilitatea de a simplifica baza de calcul a costurilor eligibile și să recurgă într-o mai mare măsură la sume forfetare sau la plățile în rate fixe în locul rambursării „costurilor reale”.(5) În vederea garantării simplificării necesare a gestionării, administrării și controlului operațiunilor care beneficiază de subvenții FSE, îndeosebi atunci când sunt condiționate de un sistem de rambursare bazat pe rezultate, se cuvine să se adauge două forme suplimentare de costuri eligibile, și anume, sumele forfetare și ratele fixe bazate pe bareme standard de costuri unitare.(6) Pentru a garanta securitatea juridică în materie de eligibilitate a cheltuielilor, această simplificare trebuie să fie aplicabilă tuturor subvențiilor FSE. O aplicare retroactivă este deci necesară, cu efect de la 1 august 2006, data intrării în vigoare a Regulamentului (CE) nr. 1081/2006.(7) Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1081/2006 ar trebui să fie modificat în consecință.ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:Articolul 1Articolul 11 paragraful 3 din Regulamentul (CE) nr. 1081/2006 se modifică după cum urmează:(1) Litera (b) se înlocuiește cu următorul text:„(b) în caz de subvenționare:(i) costurile indirecte declarate pe baza unei rate fixe, în limita a 20 % din costurile directe ale unei operațiuni;(ii) costurile pe bază de rată fixă calculate prin aplicarea baremelor standard de costuri unitare astfel cum sunt ele definite de statul membru;(iii) sumele forfetare destinate a acoperi integral sau parțial costurile unei operațiuni.”(2) Se adaugă următoarele paragrafe doi, trei și patru:„Opțiunile menționate la litera (b) punctele (i), (ii) și (iii) din primul paragraf pot fi combinate numai dacă fiecare dintre ele se referă la o categorie diferită de costuri eligibile sau dacă sunt utilizate pentru proiecte diferite în cadrul aceleiași operațiuni.Costurile menționate la litera (b) punctele (i), (ii) și (iii) din primul paragraf sunt stabilite în prealabil pe baza unui calcul just, echitabil și verificabil.Suma forfetară menționată la litera (b) punctul (iii) din primul paragraf nu depășește 50 000 EUR.”Articolul 2Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .Cu toate acestea, el se aplică începând cu 1 august 2006.Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.Adoptat la Bruxelles, […]Pentru Parlamentul European Pentru ConsiliuPreședintele Președintele[…] […][1] Jurnalul Oficial al Uniunii Europene – C286, Volumul 51, 10 noiembrie 2008 „Curtea de Conturi – Raportul Anual al Curții de Conturi referitor la execuția bugetului privind exercițiul financiar 2007, însoțit de răspunsurile instituțiilor”, capitolul 2, paragraful 42.[2] JO C , , p. .[3] JO C , , p. .[4] JO C , , p. .[5] JO C , , p. .[6] JO C 210, 31.7.2006, p. 25.[7] JO L 210, 31.7.2006, p. 12.


Anunţ juridic important

|

52008PC0469

Propunere de regulament al Parlamentului european şi al Consiliului privind comerţul cu produse derivate din focă {SEC(2008) 2290} {SEC(2008) 2291}  /* COM/2008/0469 final - COD 2008/0160 */

	[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |Bruxelles, 23.7.2008COM(2008) 469 final2008/0160 (COD)Propunere deREGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUIprivind comerțul cu produse derivate din focă(prezentată de Comisie) {SEC(2008) 2290}{SEC(2008) 2291}EXPUNERE DE MOTIVE1. Contextul propunerii( Motivele și obiectivele propuneriiPrezenta propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului are ca scop interzicerea introducerii pe piață a produselor derivate din focă, precum și a importului în, tranzitului prin și exportului din Comunitate a acestora. Comerțul cu produsele respective ar fi totuși posibil la îndeplinirea anumitor condiții legate de maniera și metoda prin care sunt ucise și jupuite focile. De asemenea, prezenta propunere stabilește cerințe de informare vizând identificarea în mod clar a produselor derivate din foci care ar putea face obiectul schimburilor comerciale prin derogare de la interdicțiile în vigoare ca provenind dintr-o țară care îndeplinește condițiile impuse sau, alternativ, ca fiind obținute din foci care au fost ucise și jupuite de persoane acționând sub jurisdicția unor țări în care sunt îndeplinite condițiile respective.Interdicțiile sunt concepute pentru a înlocui diversele măsuri adoptate sau care urmează să fie adoptate de anumite state membre în vederea interzicerii importului, producerii și distribuirii, după caz, a produselor derivate din foci, astfel încât comerțul cu aceste produse desfășurat pe teritoriul Comunității să fie guvernat de condiții armonizate. Dispozițiile proiectului de regulament vizează, de asemenea, asigurarea faptului că produsele obținute din foci în afara Comunității nu pot fi importate în sau exportate din Comunitate și nu pot tranzita Comunitatea.În Comunitate se importă produse derivate din focă, care fac obiectul unor schimburi comerciale pe teritoriul acesteia. Dovezile disponibile sugerează că majoritatea acestor produse provin din țări terțe, deși există și în Comunitate un anumit nivel de producție, dat fiind că în Finlanda și în Suedia se ucid și se jupoaie foci, iar în alte state membre, cum ar fi Regatul Unit (Scoția), se fabrică produse din focă utilizându-se pieile cu blană de focă provenind din alte țări.De câțiva ani, o mare parte a opiniei publice este îngrijorată în legătură cu aspectele care țin de bunăstarea animalelor în contextul uciderii și jupuirii focilor și în legătură cu comerțul cu produse care se poate să fi fost obținute din foci ucise și jupuite într-un mod care implică durere, suferință psihică sau alte forme de suferință care pot fi evitate și pe care focile, ca mamifere dotate cu sensibilitate, sunt capabile să le resimtă. Prin urmare, aceste motive de îngrijorare au fost exprimate de membri ai opiniei publice din considerente etice. În decursul ultimilor ani, Comisia a primit un număr enorm de scrisori și petiții asupra acestui subiect, prin care cetățenii își exprimau profunda indignare și repulsie cu privire la comerțul cu produse din focă obținute în asemenea condiții.Ca urmare a îngrijorărilor exprimate de cetățeni, mai multe state membre au adoptat sau urmează să adopte ori să analizeze dispoziții legislative privind restricționarea sau interzicerea activităților economice legate de producția de produse derivate din focă. Legislatorii naționali atacă problema utilizând diverse măsuri de interzicere a importului, producerii, comercializării sau introducerii pe piață, după caz, a produselor derivate din focă sau din anumite specii de focă. Creșterea gradului de conștientizare în rândul opiniei publice și a presiunii acesteia asupra legislatorilor naționali vor duce probabil la adoptarea în continuare de inițiative legislative în statele membre, ca reacție la îngrijorarea generalizată a membrilor opiniei publice menționată mai sus.Două state membre au adoptat dispoziții legislative în scopul restricționării comerțului cu produse derivate din focă.În timp ce comerțul cu produse derivate din focă face (sau ar putea în curând să facă) obiectul unor norme restrictive în anumite state membre, în alte state membre nu s-a adoptat nicio condiție specifică în acest sens, astfel încât în cadrul Comunității coexistă condiții comerciale diferite, care variază de la un stat membru sau grup de state membre la altul. În consecință, piața internă este fragmentată, deoarece comercianții trebuie să își adapteze practicile comerciale în funcție de diferitele dispoziții aflate în vigoare în fiecare stat membru.Tratatul de instituire a Comunității Europene nu prevede un anumit temei juridic pe baza căruia Comunitatea să poată adopta dispoziții legislative în domeniul eticii ca atare. Cu toate acestea, în cazurile în care tratatul conferă Comunității competența de a legifera în anumite domenii și dacă sunt îndeplinite condițiile specifice ale temeiurilor juridice respective, simplul fapt că organul legislativ al Comunității se bazează pe considerente etice nu îl împiedică să adopte măsuri legislative. În acest sens, ar trebui să se menționeze că tratatul permite Comunității să adopte măsuri vizând instituirea și menținerea unei piețe interne, care este o piață fără frontiere interne, conform articolului 14 din tratat.Din jurisprudența constantă a Curții de Justiție rezultă că, în cazul în care există diferențe între statele membre în ceea ce privește dispozițiile cu putere de lege și actele administrative, care sunt de așa natură încât să obstrucționeze libertățile fundamentale și, prin urmare, au efect direct asupra funcționării pieței interne, se justifică adoptarea de măsuri la nivel comunitar în vederea prevenirii apariției unor asemenea obstacole. În funcție de circumstanțe, măsurile respective pot consta în interzicerea temporară sau definitivă a comercializării unui produs sau a unor produse[1].Există diferențe între statele membre în ceea ce privește actele cu putere de lege și actele administrative referitoare la produsele derivate din focă. Două dintre statele membre au interzis deja comercializarea acestor produse, iar un al treilea a notificat intenția sa de a face același lucru. Alte state membre desfășoară dezbateri publice intense cu privire la necesitatea unor asemenea dispoziții legislative. Potrivit inițiatorilor lor, măsurile respective vizează stoparea comerțului cu produse derivate din focă în principal din motive etice legate de bunăstarea animalelor. Aceste interdicții de comercializare contribuie la o dezvoltare eterogenă a pieței respective și, prin urmare, sunt de natură să constituie obstacole în calea liberei circulații a mărfurilor.Având în vedere, de asemenea, creșterea gradului de conștientizare și sensibilizare a opiniei publice cu privire la considerentele etice legate de modul în care se obțin produsele din focă, este probabil să apară obstacole în calea liberei circulații a mărfurilor în cauză prin adoptarea de către statele membre a unor noi norme care să reflecte motivele respective de îngrijorare.Prin urmare, se justifică luarea de măsuri de către legislatorul comunitar în temeiul articolului 95 CE în ceea ce privește produsele derivate din focă[2].Armonizarea diverselor interdicții și/sau a altor măsuri restrictive aflate în prezent în vigoare este cea mai ușoară și mai simplă modalitate de a asigura faptul că în desfășurarea comerțului cu produse derivate din focă se ține seama de bunăstarea focilor din care se obțin produsele, cu condiția îndeplinirii anumitor cerințe.Curtea de Justiție a recunoscut că protecția bunăstării animalelor reprezintă un obiectiv legitim de interes public[3].De asemenea, Curtea de Justiție a susținut că, în cazul în care se îndeplinesc condițiile pentru invocarea articolului 95 CE ca temei juridic, legislatorul comunitar nu poate fi împiedicat să se bazeze pe acel temei juridic din motivul că protecția sănătății publice reprezintă un factor decisiv în hotărârile care urmează să fie luate[4].Dintr-o lectură combinată a jurisprudenței menționate mai sus rezultă că legislatorul comunitar nu poate fi împiedicat să se bazeze pe articolul 95 CE deoarece considerentele legate de bunăstarea animalelor ar constitui un factor decisiv în hotărârile care urmează să fie luate.În orice caz, proiectul de regulament, în măsura în care urmărește să prevadă condiții uniforme în baza cărora produsele derivate din focă să poată face obiectul schimburilor comerciale prin derogare de la interdicțiile care s-ar aplica în caz contrar, contribuie la asigurarea liberei circulații a mărfurilor respective pe piața internă.Dat fiind că marea majoritate a produselor derivate din focă existente în Comunitate provin din țări terțe, instituirea interdicției asupra comerțului trebuie să fie însoțită de o interdicție echivalentă asupra importurilor acelorași produse în Comunitate.O interdicție asupra tranzitului și exporturilor ar asigura, de asemenea, faptul că teritoriul Comunității nu este tranzitat de produse din focă și că în Comunitate nu se produc astfel de produse pentru export. Asemenea interdicții suplimentare ar contribui la eficientizarea interdicției asupra comerțului intracomunitar, deoarece există riscul ca produse derivate din focă plasate sub regim de tranzit sau despre care se pretinde că sunt produse pentru export să fie introduse în mod fraudulos pe piața comunitară.În măsura în care dispozițiile prezentului regulament afectează activitățile comerciale cu terțe țări care implică produse din focă, mai mult decât nivelul strict necesar pentru menținerea interdicției privind comerțul intracomunitar, interdicția ar trebui considerată, de asemenea, drept măsură care reglementează comerțul internațional.Diversele interdicții prevăzute în prezentul regulament ar răspunde îngrijorărilor privind bunăstarea animalelor exprimate de membrii opiniei publice în legătură cu posibila introducere în Comunitate a produselor obținute din foci care se poate să nu fi fost ucise și jupuite fără a li se provoca durere, suferință psihică și alte forme de suferință care pot fi evitate.Cu toate acestea, ar trebui să fie posibilă desfășurarea comerțului cu produse derivate din focă în cazul în care metodele de ucidere și de jupuire ar oferi garanții rezonabile că uciderea și jupuirea au loc fără provocarea de durere, suferință psihică sau alte forme de suferință care pot fi evitate.Prin urmare, cadrul legislativ astfel instituit ar fi conceput să ofere stimulente țărilor în cauză în vederea revizuirii și îmbunătățirii, dacă este necesar, a dispozițiilor legislative și a practicilor proprii cu privire la metodele obligatorii pentru uciderea și jupuirea focilor.Interesele economice și sociale fundamentale ale comunităților inuite care practică în mod tradițional vânătoarea de foci nu trebuie să fie afectate. Prin urmare, produsele din focă obținute în urma unor vânători tradiționale de foci desfășurate în mod tradițional de comunitățile inuite și contribuind la subzistența acestora nu trebuie să facă obiectul interdicțiilor prevăzute în prezentul regulament.-  Contextul generalProdusele derivate din focă fac obiectul schimburilor comerciale în cadrul și în afara Comunității.În cadrul Comunității, uciderea și jupuirea de foci au loc în Suedia, Finlanda și Regatul Unit (Scoția), în vederea obținerii de produse din focă sau în scopuri de combatere a dăunătorilor. În afara Comunității, uciderea și jupuirea de foci au loc, în aceleași scopuri, în Canada, Groenlanda, Namibia, Norvegia și Rusia.Comunitatea a adoptat de multă vreme dispoziții legislative corespunzătoare în scopul asigurării faptului că vânătoarea pe teritoriul și în afara Comunității nu ar pune în pericol starea de conservare a anumitor specii de focă (a se vedea mai jos).Dincolo de aceste preocupări legate de conservare, metodele utilizate pentru uciderea focilor și a puilor de focă suscită de câțiva ani motive serioase de îngrijorare în rândul membrilor opiniei publice, al organizațiilor și al anumitor state membre în legătură cu spaima, durerea, suferința psihică și alte forme de suferință resimțite de foci și de puii de focă.La 17 noiembrie 2006, Adunarea Parlamentară a Consiliului Europei a adoptat o recomandare privind vânătoarea de foci, prin care invita statele membre și cele cu statut de observator care practică vânătoarea de foci, printre altele, „să interzică toate metodele de vânătoare caracterizate prin cruzime, care nu garantează moartea instantanee, fără suferință, a animalelor, precum și asomarea animalelor cu instrumente precum hakapik-uri, bâte și arme de foc. ”La 26 septembrie 2006, Parlamentul European a adoptat o declarație prin care solicita Comisiei Europene să reglementeze importul, exportul și vânzarea tuturor produselor obținute din speciile de focă harpă și focă cu capișon, asigurând în același timp faptul că aceasta nu va afecta vânătoarea tradițională de foci practicată de inuiți.La 16 martie 2007, Belgia a adoptat o lege privind interzicerea fabricării și introducerii pe piață a produselor obținute din foci, în timp ce Țările de Jos au adoptat Decretul din 4 iulie 2007 de modificare a Legii florei și faunei (desemnarea speciilor de animale și plante) și a Decretului privind speciile protejate de animale și de plante (exceptări), în legătură cu interzicerea comerțului cu produse derivate din focă harpă și din focă cu capișon. Germania intenționează să adopte o lege privind interzicerea importului, prelucrării și introducerii pe piață a produselor derivate din focă. Nu se poate exclude apariția în viitor a unor inițiative similare ale altor state membre.-  Dispoziții în vigoare în domeniul prezentei propuneriComerțul cu produse derivate din focă face, într-o anumită măsură, obiectul unor dispoziții comunitare existente care prezintă însă diferențe semnificative în ceea ce privește domeniul de aplicare și motivațiile.Directiva 83/129/CEE a Consiliului din 28 martie 1983 interzice importul comercial în statele membre de piele de pui de focă din anumite specii[5] și de produse derivate[6]. Directiva a fost adoptată în urma mai multor studii care au ridicat semne de întrebare cu privire la starea populațiilor de foci harpă și de foci cu capișon, în special în legătură cu efectul vânătorii netradiționale asupra stării de conservare și asupra stării populațiilor de foci cu capișon. Deoarece vânătoarea, așa cum este practicată în mod tradițional de populația inuită, nu afectează puii de focă, directiva nu se aplică produselor rezultate din acest tip de vânătoare.Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică[7] protejează toate speciile de focă existente în Comunitate. Ca și în cazul tuturor celorlalte specii (și habitate) care fac obiectul directivei, scopul general al acesteia este să mențină sau să readucă la o stare favorabilă de conservare speciile de focă existente în Comunitate.În cadrul măsurilor concepute în vederea atingerii acestui obiectiv, articolul 15 din directivă interzice utilizarea tuturor mijloacelor neselective care ar putea cauza dispariția pe plan local sau perturbarea serioasă a populațiilor acestor specii. Metodele și mijloacele de capturare și ucidere interzise sunt enumerate în anexa VI litera (a), iar formele interzise de capturare și ucidere din mijloace de transport sunt enumerate în anexa VI litera (b).Directiva interzice toate formele de capturare și ucidere deliberată a specimenelor din speciile enumerate în anexa IV litera (a), inclusiv următoarele specii de focă: Monachus monachus și Phoca hispida saimensis . De asemenea, directiva impune ca, în lumina monitorizării stării de conservare a speciilor în cauză, statele membre să se asigure că măsurile privind capturarea din sălbăticie a specimenelor din speciile faunei sălbatice enumerate în anexa V – printre care se numără și toate speciile de focă existente în Comunitate care nu sunt incluse în anexa IV – precum și exploatarea acestora sunt compatibile cu menținerea unei stări de conservare favorabile a acestor specii. Asemenea măsuri ar putea include reglementarea metodelor de capturare a specimenelor, aplicarea în momentul respectiv a unor norme de vânătoare care să țină seama de conservarea populațiilor respective sau reglementarea cumpărării, vânzării, punerii în vânzare, deținerii în vederea vânzării sau transportului în scopul vânzării specimenelor.Statele membre au obligația de a prezenta un raport la fiecare șase ani cu privire la implementarea măsurilor adoptate în temeiul Directivei 92/43. Cea mai recentă perioadă de raportare a vizat anii 2001-2006 și a relevat pentru prima oară informații privind starea de conservare a tuturor speciilor de focă ce fac obiectul directivei.Regulamentul (CE) nr. 338/97 al Consiliului din 9 decembrie 1996 privind protecția speciilor faunei și florei sălbatice prin controlul comerțului cu acestea[8] pune în aplicare pe teritoriul Comunității Convenția privind comerțul internațional cu specii ale faunei și florei sălbatice pe cale de dispariție (CITES). Scopul regulamentului (și al CITES) este să garanteze conservarea speciilor din fauna și flora sălbatică prin reglementarea comerțului cu acestea. Conform CITES și regulamentului, schimburile comerciale au loc doar dacă nu pun în pericol supraviețuirea speciei în cauză. Mai multe specii de pinipede sunt enumerate în apendicele I sau în apendicele II la CITES și în anexele corespondente A și B la regulament. Propunerea de regulament vizează o singură specie - foca cu blană namibiană ( Arctocephalus pusillius pusillus ) – care este de asemenea inclusă în prezent în cadrul CITES (apendicele II).Pe scurt, legislația existentă urmărește obiective de conservare și punerea sa efectivă în aplicare depinde într-o anumită măsură (cel puțin în ceea ce privește Directiva 92/43) de evoluția stării de conservare a speciilor în cauză. În orice caz, nu interzice toate activitățile comerciale legate de toate speciile de focă, așa cum prevede prezenta propunere de regulament, nici nu tratează în mod specific metodele de ucidere și jupuire a focilor din perspectiva bunăstării animalelor.-  Coerența cu celelalte politici și obiective ale UniuniiProtecția bunăstării animalelor este un obiectiv legitim care poate fi urmărit în interes public de Comunitate în exercitarea competențelor legislative care i-au fost conferite prin Tratatul CE[9]. Puterea legislativă a Comunității ține seama în mai multe domenii de considerentele privind bunăstarea animalelor. În anumite domenii, cum ar fi piața internă, instituțiile comunitare sunt chiar obligate să aibă pe deplin în vedere cerințele privind bunăstarea animalelor atunci când elaborează acte legislative[10].Bunăstarea animalelor se află, de asemenea, în centrul Planului de acțiune comunitar privind protecția și bunăstarea animalelor 2006-2010[11]. Acest plan de acțiune reflectă protocolul la Tratatul CE privind protecția animalelor definite ca ființe sensibile. După cum s-a convenit la momentul adoptării planului de acțiune și pentru a sprijini armonizarea standardelor de bunăstare a animalelor adoptate în Comunitate atât pe baze publice, cât și private, Comisia a demarat un studiu de fezabilitate în vederea creării unui Centru European pentru Protecția și Bunăstarea Animalelor. Acest centru european ar putea fi creat în așa fel încât să asiste Comunitatea și statele membre în ceea ce privește managementul aspectelor legate de bunăstarea animalelor, atât la nivel comunitar, cât și la nivel internațional. Odată stabilit, acest centru ar putea să asiste Comisia, de exemplu, la implementarea cerințelor de etichetare/marcare ale căror caracteristici primare urmează să fie stabilite prin prezentul regulament.Nu există niciun conflict între această propunere și alte acte legislative comunitare (a se vedea mai sus): prima se concentrează asupra considerentelor privind bunăstarea animalelor, iar celelalte tratează aspecte legate de conservare și, în măsura în care prezentul regulament ar impune dispoziții mai stricte în ceea ce privește comerțul, acest lucru ar fi perfect posibil, deoarece legislația comunitară existentă prevede doar cerințe minime. Dimpotrivă, în cazul în care s-ar permite comercializarea produselor din focă în temeiul unei derogări, este necesar să se asigure aplicarea în continuare a regimurilor specifice instituite în temeiul legislației comunitare existente.În ceea ce privește interdicția la import, aceasta este conformă cu articolul XX litera (a) din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT), în temeiul căruia este permisă adoptarea sau aplicarea de către orice parte la acord a unor măsuri necesare pentru protejarea moralității publice, cu condiția ca astfel de măsuri necesare să nu fie aplicate într-un mod care ar constitui o modalitate de discriminare arbitrară sau nejustificată. Regulamentul propus are caracter nediscriminatoriu, întrucât diversele interdicții pe care le stabilește se vor aplica atât comerțului intracomunitar, cât și importurilor și exporturilor.2. Consultarea păr Ț ILOR INTERESATE Ș I EVALUAREA IMPACTULUI( Consultarea părților interesateMetode de consultare, principalele sectoare vizate și profilul general al respondențilorComisia Europeană a desfășurat o consultare publică pe internet, oferind cetățenilor UE, precum și cetățenilor din țări care nu fac parte din UE să își exprime opiniile privind reglementarea vânătorii de foci, observațiile respective urmând să fie utilizate în cadrul procesului legislativ. S-au primit 73 153 de răspunsuri de la cetățeni din 160 de țări din întreaga lume. Acest număr ridicat de reacții (la care se adaugă circa 1 350 de e-mailuri) indică faptul că subiectul vânătorii de foci prezintă o importanță deosebită pentru un mare număr de cetățeni. Răspunsurile au indicat o nemulțumire majoră față de practicile folosite în prezent la vânătoarea de foci, cel puțin așa cum sunt percepute de publicul larg. Majoritatea netă a respondenților din aproape toate zonele geografice analizate au optat pentru o interdicție. Majoritatea respondenților proveneau din Regatul Unit, SUA și Canada.Mai mult, Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) a organizat o consultare a părților interesate, în cadrul activităților sale vizând emiterea unui aviz științific cu privire la aspecte legate de bunăstarea animalelor în contextul uciderii și jupuirii focilor (a se vedea mai jos). Părțile interesate au fost invitate să își exprime opiniile cu privire la exhaustivitatea și fiabilitatea datelor prezentate în proiectul de raport întocmit de grupul de lucru al EFSA, pentru a se evita orice posibilitate de omitere a unor dovezi științifice importante. Pe lângă acestea, Comisia Europeană a organizat un atelier care a reunit experți din țările care practică vânătoarea de foci, organizații neguvernamentale din domeniul bunăstării animalelor, precum și asociații ale comercianților de blănuri și ale vânătorilor, pentru a obține reacții cu privire la informațiile faptice utilizate pentru exercițiul de raportare pe țară (sisteme naționale de management cinegetic) realizat în cadrul evaluării globale a Comisiei. De asemenea, s-au ținut reuniuni bilaterale cu o întreagă serie de părți interesate, atât la nivel politic, cât și la nivel tehnic.Rezumatul răspunsurilor și modul în care acestea au fost luate în considerareRezultatele consultării au arătat că mulți respondenți sunt împotriva vânătorii de foci din motive principiale, care este posibil să provină dintr-o anumită percepție a relației om-natură. Cu toate acestea, rezultatele au arătat și că, pentru unii respondenți, nivelul de acceptabilitate al vânătorii de foci este influențat de modul în care este administrată și realizată vânătoarea, precum și de motivele care stau la baza ei.Propunerea ține seama de rezultatele consultărilor desfășurate în măsura în care urmărește să răspundă îngrijorărilor exprimate în legătură cu introducerea pe piața comunitară, inclusiv ca urmare a importurilor din țări terțe, a produselor derivate din foci care este posibil să nu fi fost ucise și jupuite fără a li se provoca durere, suferință psihică și alte forme de suferință care pot fi evitate. Mai mult, structura globală a propunerii este concepută în așa fel încât să încurajeze țările care practică vânătoarea de foci să își amelioreze metodele de ucidere și jupuire a focilor.( Obținerea și utilizarea expertizeiÎn răspunsul său adresat Parlamentului European la 16 ianuarie 2007, Comisia recunoștea nivelul ridicat de îngrijorare exprimat de opinia publică în ceea ce privește aspectele legate de bunăstarea animalelor în contextul vânătorii de foci. În conformitate cu angajamentul său în ceea ce privește asigurarea unor standarde ridicate de bunăstare a animalelor, Comisia s-a angajat să realizeze o evaluare integrală obiectivă a aspectelor legate de bunăstarea animalelor în contextul vânătorii de foci și, pe baza rezultatelor, să prezinte Parlamentului European un raport conținând posibile propuneri legislative, dacă acestea sunt justificate de situația existentă. Comisia a realizat evaluarea pe baza mai multor elemente, printre care, în ceea ce privește utilizarea expertizei, avizul științific independent al Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA) și un studiu comandat în vederea sprijinirii procesului de evaluare a impactului.În urma solicitării din mai 2007 din partea Comisiei Europene, EFSA a emis, la 6 decembrie 2007, un aviz științific independent privind aspectele legate de bunăstarea animalelor în contextul uciderii și jupuirii focilor[12].EFSA a concluzionat că „este posibilă uciderea focilor în mod rapid și eficient, fără a li se provoca dureri sau suferințe psihice care pot fi evitate. Cu toate acestea, comisia de experți a adus de asemenea dovezi că, în practică, nu se folosesc întotdeauna metode de ucidere eficace și umane.”EFSA nu adoptă în mod explicit o poziție față de metodele utilizate în prezent pentru uciderea și jupuirea focilor, ci stabilește mai degrabă o serie de criterii de evaluare a gradului de acceptabilitate a metodelor utilizate în diversele forme de vânătoare de foci.Dat fiind nivelul insuficient de date solide și analizate științific prin metoda inter pares , procesul de evaluare a riscurilor a fost desfășurat de EFSA pe baze calitative. Cu toate acestea, concluziile și recomandările generale sunt considerate suficient de riguroase pentru a fi utilizate în cadrul procesului legislativ.Plecând de la avizul științific al EFSA, un studiu (comandat de Comisie)[13] a examinat cadrele de reglementare și practicile de administrare ale diverselor forme de vânătoare de foci.S-au evaluat dispozițiile legislative și de aplicare dintr-o serie de țări care practică vânătoarea de foci, atât din cadrul Comunității Europene, cât și din afara acesteia și s-au identificat bune practici. Evaluările s-au bazat pe cercetare documentară și pe informațiile puse la dispoziție în cadrul procesului general de consultare; echipa însărcinată cu studiul nu a vizitat toate țările din aria de răspândire a focilor de la nivel mondial.Studiul a evaluat și impactul unei posibile interdicții aplicate produselor derivate din focă asupra comerțului și a altor aspecte de ordin socio-economic.( Evaluarea impactuluiÎn cadrul evaluării impactului s-au avut în vedere măsuri de politică atât cu caracter legislativ, cât și fără caracter legislativ. Mai mult, s-au analizat măsuri de politică ce nu sunt legate direct de sistemele de management cinegetic privind focile, cum ar fi interzicerea totală a introducerii pe piața comunitară și/sau a importurilor/exporturilor, precum și măsurile care ar putea fi legate de practicile pozitive sau negative din cadrul sistemelor de management cinegetic privind focile.Dimensiunea ecologică a evaluării este limitată la impactul aspectelor privind bunăstarea animalelor în cazul focilor, care sunt oricum dificil de evaluat deoarece eficacitatea metodelor de ucidere folosite pentru foci variază în funcție de metodele utilizate, de abilitatea operatorilor și de condițiile de mediu. Mai mult, efectele economice sunt limitate la cele care afectează comerțul și economiile locale, atât în ceea ce privește țările care practică vânătoarea de foci, cât și potențialele țări de tranzit și de prelucrare, iar dimensiunea socială se referă în principal la situația populației inuite.Interdicția totală asupra introducerii pe piața comunitară a produselor derivate din focă a fost evaluată ca având un impact economic minor în statele membre ale Comunității. Aceasta presupune însă că se poate continua transbordarea pieilor de focă și a altor produse din focă, importul de piei de focă pentru prelucrare ulterioară și exportul. S-a estimat că impactul este ceva mai semnificativ în cazul statelor din aria de răspândire care nu fac parte din Comunitate. Aceasta se datorează faptului că amploarea vânătorii de foci din aceste țări necomunitare este mult mai mare decât în țările comunitare aflate în aria de răspândire și că, exceptând Rusia, piața comunitară deține un loc important. De asemenea, această opțiune i-ar priva pe consumatori de opțiunea de a cumpăra pe teritoriul Comunității produse derivate din focă.O interdicție totală a importurilor și exporturilor ar avea un impact economic de nivel mediu în statele membre ale Comunității, deși acest impact ar putea fi semnificativ pentru Finlanda și Germania, în cazul în care interdicția s-ar aplica și comerțului prin tranzit. Impactul ar fi ceva mai ridicat pentru statele din aria de răspândire care nu fac parte din Comunitate. Aceasta se datorează, de asemenea, faptului că amploarea vânătorii de foci din țările necomunitare este mult mai mare decât în țările comunitare aflate în aria de răspândire și că, exceptând Rusia, piața comunitară deține un loc important. Cu toate acestea, dacă interdicția este extinsă la comerțul prin tranzit, Canada va suferi cel mai mult, cu excepția cazului în care acest gen de comerț poate fi transferat din Germania și Finlanda în afara Comunității (de exemplu în Norvegia). Prin urmare, Norvegia ar putea efectiv să își consolideze poziția de comerciant prin tranzit. În ceea ce privește consumatorii, aceștia ar dispune de o gamă foarte limitată de produse din focă, derivate din speciile de focă vânate pe teritoriul Comunității și puse în vânzare doar pe piețele locale.Danemarca și Italia sunt de departe cei mai mari importatori de piei cu blană brute pentru prelucrare ulterioară/vânzare pe piața comunitară și, prin urmare, vor fi afectate de o asemenea reglementare. Danemarca importă piei cu blană brute provenind direct din Canada și Groenlanda (care nu sunt categorisite ca mărfuri în tranzit), în timp ce Italia importă piei cu blană brute din Rusia, Finlanda și Regatul Unit (Scoția). De asemenea, Grecia deține un nivel apreciabil de comerț cu piei brute provenind din ultimele două state din aria de răspândire.Beneficiile unui sistem de etichetare ar putea include o creștere a prețurilor pe piața de consum și, în același timp, o îmbunătățire a imaginii vânătorii de foci în general. Dacă acest sistem este pe bază de voluntariat, ar putea încuraja un proces natural de autoselecție în ceea ce privește conformitatea și, prin urmare, ar menține echilibrul între bunăstarea animalelor, dimensiunea economică și dimensiunea socială; cu alte cuvinte, cei care utilizează eticheta ar putea obține beneficii care să depășească costul acesteia, iar bunăstarea focilor ar putea fi îmbunătățită. Mai mult, se estimează că impactul va fi mai semnificativ dacă sistemul de etichetare este un sistem internațional la scară largă, mai degrabă decât un sistem specific al Comunității.S-ar putea încheia acorduri bilaterale sau multilaterale între Comunitate și unul sau mai multe state din aria de răspândire, care ar putea extinde aria geografică ce nu va fi vizată de măsuri legislative. Impactul ar fi similar efectului pe care l-ar avea o interdicție limitată care permite comercializarea dacă vânătoarea de foci respectă anumite standarde stabilite, după cum s-a menționat mai sus.Date fiind îngrijorările cu privire la bunăstarea animalelor exprimate de opinia publică, de Parlamentul European și de statele membre, se consideră că adoptarea unor măsuri independente fără caracter legislativ nu este suficientă pentru soluționarea acestei probleme.Avizul științific al EFSA arată clar că există dovezi conform cărora, în practică, nu se folosesc întotdeauna metode eficace de ucidere, afirmație susținută de constatările ulterioare ale evaluării. Prin urmare, există motive rezonabile pentru a se avea în vedere luarea unor măsuri preventive pentru a asigura interzicerea intrării pe piața comunitară a produselor derivate din foci care sunt ucise și jupuite într-un mod care le provoacă durere, suferință psihică și alte forme de suferință care pot fi evitate.Simpla etichetare a produselor derivate din focă nu reprezintă o alternativă la interzicerea comerțului cu produsele respective, deoarece etichetarea ar fi pertinentă doar pentru a atenua îngrijorările cetățenilor și ale consumatorilor cu privire la bunăstarea animalelor atunci când metodele de ucidere și de jupuire în vigoare în statele care practică vânătoarea de foci ar respecta criteriile prevăzute în prezentul regulament. Prin urmare, ar trebui să se prevadă măsuri care să stimuleze țările ce practică vânătoarea de foci să își adapteze legislația și practicile în acest scop, ceea ce se poate realiza doar prin intermediul unor interdicții de comercializare.3. Elementele juridice ale propunerii-  Rezumatul acțiunii propusePrezenta propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului are ca scop interzicerea introducerii pe piață a produselor derivate din focă, precum și a importului în, tranzitului prin și exportului din Comunitate a acestora. Comerțul cu produsele respective ar fi totuși posibil la îndeplinirea anumitor condiții legate de maniera și metoda prin care sunt ucise și jupuite focile. De asemenea, prezenta propunere stabilește cerințe de informare vizând identificarea produselor derivate din foci care ar putea face obiectul schimburilor comerciale prin derogare de la interdicțiile în vigoare ca provenind dintr-o țară care îndeplinește condițiile menționate mai sus sau, alternativ, ca fiind obținute din foci care au fost ucise și jupuite de persoane acționând sub jurisdicția unor țări în care sunt îndeplinite condițiile respective.-  Temeiul juridicPropunerea se bazează pe articolele 95 și 133 din tratat. La elaborarea prezentei propuneri, Comisia a ținut seama în mod corespunzător de jurisprudența Curții de Justiție prin care aceasta stabilea condițiile pentru invocarea articolului 95[14].Dat fiind că propunerea vizează și interzicerea importului și exportului produselor în cauză provenind din afara Comunității, este necesar, de asemenea, să se facă trimitere la dispozițiile articolului 133. Propunerea are într-adevăr o componentă dublă, deoarece urmărește în același timp două obiective diferite (interdicția asupra comerțului intracomunitar și interdicția la import și export), care sunt legate în mod indisolubil, niciunul nefiind secundar și indirect față de celălalt.Procedurile stabilite pentru adoptarea de acte legislative comunitare în temeiul articolelor 95, respectiv 133 din Tratatul CE nu sunt incompatibile.-  Principiul subsidiaritățiiPropunerea urmărește armonizarea legislației privind comerțul cu produse derivate din focă. Această armonizare la nivel comunitar este necesară pentru eliminarea fragmentării actuale a pieței interne, care se datorează diferențelor existente între dispozițiile statelor membre în domeniul comercializării, importării, producerii și introducerii pe piață a produselor din focă, ținând în același timp seama de considerente privind bunăstarea animală. Un asemenea rezultat nu se poate obține decât prin măsuri luate la nivel comunitar, întrucât măsurile adoptate la nivel național, inclusiv interdicțiile totale, sunt prin definiție aplicabile doar în anumite părți ale pieței interne.În mod similar, este mai bine ca măsurile privind posibila continuare a comerțului cu produse derivate din focă prin derogare de la interdicțiile care s-ar aplica în caz contrar să se adopte la nivel comunitar, deoarece aceasta garantează îndeplinirea unor condiții uniforme înainte de acordarea derogărilor și faptul că schimburile comerciale cu acele produse care beneficiază de derogări sunt reglementate de norme armonizate la nivelul întregii piețe interne. Același raționament se aplică și în ceea ce privește cerințele de etichetare și marcare referitoare la produsele care beneficiază de derogări, deoarece actele legislative adoptate la nivel național în acest sens nu ar fi, prin definiție, aplicabile la nivelul întregii Comunități și ar duce la fragmentarea pieței.Prin urmare, propunerea respectă principiul subsidiarității.-  Principiul proporționalității și alegerea instrumentelorPropunerea respectă principiul proporționalității din următorul (următoarele) motiv(e).Simpla etichetare a produselor derivate din focă nu reprezintă o alternativă la interzicerea comerțului cu produsele respective, deoarece etichetarea ar fi pertinentă doar pentru a atenua îngrijorările cetățenilor și ale consumatorilor cu privire la bunăstarea animalelor atunci când metodele de ucidere și de jupuire în vigoare în statele care practică vânătoarea de foci ar respecta criteriile prevăzute în prezentul regulament. Prin urmare, ar trebui să se prevadă măsuri care să stimuleze țările ce practică vânătoarea de foci să își adapteze legislația și practicile în acest scop, ceea ce se poate realiza doar prin intermediul unor interdicții de comercializare.În aceste circumstanțe, interdicțiile, împreună cu posibilitatea de a acorda derogări, constituie măsurile cel mai puțin împovărătoare care ar putea fi luate și care pot duce la îndeplinirea în mod eficace a obiectivelor urmărite.Ar trebui prevăzute dispoziții corespunzătoare pentru a asigura aplicarea corectă, în temeiul prezentului regulament, a derogărilor de la interdicțiile de comercializare. În acest sens, ar trebui prevăzute dispoziții referitoare la sistemele de certificare, precum și la etichetare și marcare. Sistemele de certificare ar trebui să garanteze că produsele derivate din focă sunt certificate ca provenind de la foci care au fost ucise și jupuite în conformitate cu cerințele relevante, aplicate în mod eficient, al căror scop este să asigure că focile sunt ucise și jupuite fără a li se provoca durere, suferință psihică și alte forme de suferință care pot fi evitate.Toate măsurile adoptate de Comisie în vederea punerii în aplicare a prezentului regulament vor respecta principiul proporționalității.-  Alegerea instrumentelorInstrumentul propus: regulament.Acest instrument oferă avantajele unei aplicări generale și uniforme, deoarece este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre în aceeași zi, evitându-se sarcina administrativă suplimentară a adoptării unui act național de transpunere.Alte mijloace nu ar fi adecvate. O directivă necesită dispoziții naționale de aplicare și sporește riscul unor aplicări divergente. Aplicarea unei interdicții este de competența statelor membre, acestea menținându-și totodată libertatea de a stabili modul în care asigură faptul că nu mai sunt introduse pe piață, importate și exportate produse derivate din focă și de a elabora metode de aplicare a interdicției. În mod similar, există nevoia de a se garanta aplicarea uniformă a posibilelor derogări de la interdicțiile de comercializare care s-ar aplica în caz contrar.4. Implica Ț II BUGETAREPropunerea nu are implicații asupra bugetului comunitar.5. Informa Ț II SUPLIMENTARE-  SimplificarePropunerea nu include niciun element de simplificare, deoarece nu afectează legislația existentă.În ceea ce privește Regulamentul nr. 338/97, trebuie să se menționeze faptul că nu ar fi adecvat să se elimine din regulamentul respectiv speciile de foci care sunt incluse în prezent în acesta, deoarece asemenea decizii sunt intrinsec legate de deciziile care trebuie luate de organele de conducere ale Convenției privind comerțul internațional cu specii ale faunei și florei sălbatice pe cale de dispariție (CITES). (Deși Comunitatea nu este parte la CITES, Regulamentul nr. 338/97 prevede în mod expres punerea în aplicare a convenției respective în cadrul Comunității).În ceea ce privește Directiva 83/129/CEE privind puii de focă, a se vedea cele de mai jos.-  Abrogarea dispozițiilor legislative în vigoareAdoptarea propunerii nu va duce la abrogarea dispozițiilor legislative în vigoare, deoarece acestea din urmă fie tratează alte elemente, fie sunt bazate pe alte considerente, ci urmărește să atenueze diverse îngrijorări legate de starea de conservare a speciilor de focă vizate.În ceea ce privește, mai precis, Directiva 83/129/CEE privind puii de focă (cu modificările ulterioare), este clar că prezentul regulament include interzicerea importurilor comerciale ale anumitor produse care fac obiectul acestui act legislativ. Cu toate acestea, directiva în cauză nu trebuie să fie afectată, deoarece prezentul regulament prevede posibilitatea continuării comerțului prin intermediul unor derogări de la interdicțiile care s-ar aplica în caz contrar. În cazul în care se acordă asemenea derogări, este necesar să se asigure că obiectivele de conservare prevăzute de Directiva 83/129 continuă să fie îndeplinite, ceea ce, la rândul său, implică faptul că interdicția la import prevăzută de aceasta din urmă se aplică în continuare. Prin urmare, abrogarea Directivei 83/129 nu ar fi oportună.-  Clauză de reexaminare/revizuire/caducitatePropunerea nu include niciuna dintre aceste clauze.-  ReformarePropunerea nu implică reformare.-  Tabel de corespondențeNu este cazul, deoarece tabelele de corespondență sunt necesare doar pentru directive.-  Spațiul Economic European (SEE)Actul propus vizează un aspect care ține de SEE și, prin urmare, este necesar să fie extins la Spațiul Economic European.2008/0160 (COD)Propunere deREGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUIprivind comerțul cu produse derivate din focăPARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolele 95 și 133,având în vedere propunerea Comisiei[15],având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European[16],hotărând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din tratat[17],întrucât:(1) Focile sunt animale care pot resimți durere, suferință psihică, spaimă și alte forme de suferință.(2) Focile sunt vânate în cadrul și în afara Comunității și utilizate în obținerea unor produse și articole precum carnea, uleiul, grăsimea, pieile cu blană și articole derivate din acestea, care sunt comercializate pe diferite piețe, inclusiv în Comunitate.(3) Vânarea focilor a dat naștere unor serioase îngrijorări exprimate de opinia publică, de guverne, precum și de Parlamentul European în calitatea lor de foruri preocupate de bunăstarea animalelor, întrucât există indicii conform cărora se pare că focile nu sunt ucise și jupuite fără a li se provoca durere, suferință psihică și alte forme de suferință care pot fi evitate. Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară a concluzionat, în avizul său științific privind aspectele legate de bunăstarea animalelor în contextul uciderii și jupuirii focilor, că este posibil ca focile să fie ucise în mod rapid și eficace, fără a li se provoca dureri sau suferințe psihice care pot fi evitate, raportând în același timp că, în practică, nu se folosesc întotdeauna metode de ucidere eficace și umane[18].(4) Ca răspuns la îngrijorările legate de aspecte ce țin de bunăstarea animalelor în contextul uciderii și jupuirii focilor, mai multe state membre au adoptat sau intenționează să adopte norme de reglementare a comerțului cu produse derivate din focă, interzicând importul și producerea acestora, în timp ce alte state membre nu prevăd restricții pentru comerțul cu aceste produse.(5) Prin urmare, există diferențe între dispozițiile statelor membre care reglementează comerțul, importul, producerea și comercializarea produselor derivate din focă. Aceste diferențe la nivelul măsurilor naționale afectează funcționarea pieței interne. Prin urmare, măsurile prevăzute în prezentul regulament ar trebui să armonizeze, la nivelul tuturor statelor membre, normele privind activitățile comerciale care implică produse derivate din focă.(6) Pentru a suprima fragmentarea actuală a pieței interne, este necesar să se prevadă norme armonizate, luând în considerare totodată aspecte ce țin de bunăstarea animalelor. În acest sens, este oportun să se interzică introducerea pe piață a produselor derivate din focă.(7) O mare parte din produsele derivate din focă care se găsesc în Comunitate sunt originare din țări terțe. Pentru o eficiență sporită, interzicerea comercializării intracomunitare ar trebui însoțită de interzicerea introducerii acestor produse în Comunitate.(8) O interdicție asupra tranzitului și exporturilor ar asigura, de asemenea, faptul că teritoriul Comunității nu este tranzitat de produse derivate din focă și că în Comunitate nu se produc astfel de produse pentru export. Asemenea interdicții ar contribui la eficientizarea interdicției asupra comerțului intracomunitar, deoarece există riscul să fie introduse în mod fraudulos pe piața comunitară produse derivate din focă plasate sub regim de tranzit sau despre care se pretinde că sunt produse pentru export .(9) În măsura în care dispozițiile prezentului regulament afectează activitățile comerciale cu terțe țări, care implică produse derivate din focă, mai mult decât nivelul strict necesar pentru menținerea interdicției privind comerțul intracomunitar, interdicția ar trebui considerată, de asemenea, drept măsură care reglementează comerțul internațional.(10) Diversele interdicții prevăzute în prezentul regulament ar răspunde îngrijorărilor privind bunăstarea animalelor exprimate de membrii opiniei publice în legătură cu introducerea pe piața comunitară, inclusiv ca urmare a importurilor din țări terțe, a produselor derivate din foci care se poate să nu fi fost ucise și jupuite fără a li se provoca durere, suferință psihică și alte forme de suferință care pot fi evitate.(11) Cu toate acestea, este oportun să se prevadă posibilitatea de derogare de la interdicția generală de introducere pe piață și de import în Comunitate, precum și de export din Comunitate a produselor din focă, în măsura în care sunt îndeplinite condițiile relevante bazate pe considerente ce țin de bunăstarea animalelor. În acest sens, ar trebui prevăzute criterii a căror respectare ar trebui să asigure că focile sunt ucise și jupuite fără a li se provoca durere, suferință psihică și alte forme de suferință care pot fi evitate. Orice astfel de derogare ar trebui acordată la nivel comunitar, astfel încât să se aplice condiții uniforme în ansamblul Comunității în ceea ce privește schimburile comerciale autorizate în temeiul derogărilor respective și să se mențină buna funcționare a pieței interne.(12) Produsele derivate din focă ar trebui introduse pe piață, importate, tranzitate sau exportate numai dacă îndeplinesc condițiile prevăzute în acest sens în prezentul regulament. Cu toate acestea, în cazul în care sunt introduse pe piață, importate sau exportate în conformitate cu o derogare acordată în temeiul prezentului regulament, produsele derivate din focă trebuie să fie conforme, de asemenea, cu normele comunitare pertinente, inclusiv, după caz, cu dispozițiile privind sănătatea animalelor și siguranța produselor alimentare și a hranei pentru animale. Prezentul regulament nu ar trebui să aducă atingere obligațiilor referitoare la eliminarea produselor derivate din focă din motive de sănătate publică și de sănătate a animalelor, prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1774/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 3 octombrie 2002 de stabilire a normelor sanitare privind subprodusele de origine animală care nu sunt destinate consumului uman[19].(13) Nu ar trebui să fie afectate interesele economice și sociale fundamentale ale comunităților inuite care vânează în mod tradițional foci ca mijloc de asigurare a subzistenței. Vânătoarea reprezintă o parte integrantă a culturii și identității membrilor comunității inuite, constituind, de asemenea, o sursă de venit și contribuind la asigurarea subzistenței vânătorului. Prin urmare, produsele din focă obținute în urma unor vânători de foci desfășurate în mod tradițional de comunitățile inuite și contribuind la subzistența acestora nu trebuie să facă obiectul interdicțiilor prevăzute în prezentul regulament.(14) Ar trebui prevăzute dispoziții corespunzătoare pentru a asigura aplicarea corectă, în temeiul prezentului regulament, a derogărilor de la interdicțiile de comercializare. În acest sens, ar trebui prevăzute dispoziții referitoare la sistemele de certificare, precum și la etichetare și marcare. Sistemele de certificare ar trebui să garanteze că produsele derivate din focă sunt certificate ca provenind de la foci care au fost ucise și jupuite în conformitate cu cerințele relevante, aplicate în mod eficient, al căror scop este să asigure că focile sunt ucise și jupuite fără a li se provoca durere, suferință psihică și alte forme de suferință care pot fi evitate.(15) Măsurile necesare pentru punerea în aplicare a prezentului regulament ar trebui adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei[20].(16) În special, Comisia ar trebui să fie autorizată să adopte toate măsurile necesare pentru a se asigura că procedurile destinate să permită aplicarea derogării de la interdicțiile de comercializare stabilite în prezentul regulament sunt introduse și utilizate în mod eficient, precum și pentru a asigura punerea corectă în aplicare a dispozițiilor prezentului regulament privind sistemele de certificare, etichetarea și marcarea. Deoarece măsurile respective au un domeniu general de aplicare și sunt destinate să modifice elemente neesențiale ale prezentului regulament, printre altele prin completarea acestuia cu noi elemente neesențiale, acestea trebuie adoptate în conformitate cu procedura de reglementare cu control prevăzută la articolul 5a din Decizia 1999/468/CE. De asemenea, Comisia ar trebui să fie autorizată să decidă cu privire la derogările de la interdicția de comercializare în temeiul prezentului regulament, precum și cu privire la suspendarea sau eliminarea acestora. Deoarece măsurile respective sunt adoptate pentru a asigura gestionarea sistemului prevăzut în prezentul regulament și pentru aplicarea acestuia în anumite cazuri, acestea trebuie adoptate în conformitate cu procedura de gestionare prevăzută la articolul 4 din Decizia 1999/468/CE.(17) Statele membre ar trebui să stabilească norme privind sancțiunile aplicabile în cazul încălcării dispozițiilor prezentului regulament și să asigure punerea lor în aplicare. Aceste sancțiuni ar trebui să fie eficiente, proporționale și disuasive.(18) Statele membre ar trebui să prezinte rapoarte periodice cu privire la acțiunile întreprinse pentru punerea în aplicare a prezentului regulament. Pe baza rapoartelor respective, Comisia ar trebui să prezinte la rândul ei rapoarte Parlamentului European și Consiliului cu privire la punerea în aplicare a prezentului regulament.(19) Deoarece obiectivul prezentului regulament, și anume eliminarea barierelor din calea funcționării pieței interne prin armonizarea la nivel comunitar a interdicțiilor naționale privind comercializarea produselor derivate din focă, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre și, prin urmare, poate fi realizat mai bine la nivelul Comunității, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din tratat. Comerțul internațional poate fi reglementat de Comunitate în temeiul articolului 133 din tratat. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul menționat, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru îndeplinirea obiectivelor urmărite,ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:Articolul 1ObiectPrezentul regulament stabilește norme armonizate privind introducerea pe piață și importul în, tranzitul prin sau exportul din Comunitatea Europeană a produselor derivate din focă.Articolul 2DefinițiiÎn sensul prezentului regulament:1. „focă” înseamnă specimene de pinipede care aparțin speciilor enumerate în anexa I;2. „produs derivat din focă” înseamnă toate produsele prelucrate sau neprelucrate, derivate sau obținute din foci, inclusiv carnea, uleiul, grăsimea, pieile cu blană brute și prelucrate, tăbăcite sau apretate, inclusiv pieile cu blană asamblate în formă de plăci, cruce sau alte forme similare, precum și articole confecționate din piei de focă;3. „introducerea pe piață” înseamnă introducerea pe piața comunitară și, prin aceasta, punerea la dispoziția unor terțe părți, contra cost sau nu;4. „import” înseamnă intrarea unor bunuri pe teritoriul vamal al Comunității, cu excepția importurilor care:(i) prezintă un caracter ocazional și(ii) constau exclusiv din bunuri destinate uzului personal al călătorilor sau al familiilor lor;5. „tranzit” înseamnă transportul de bunuri între două puncte situate în afara Comunității, trecând prin teritoriul Comunității, cu sau fără transbordare, antrepozitare, divizare sau schimbare a modului de transport și pe parcursul căruia orice întrerupere a deplasării decurge numai din procedurile specifice acestei forme de trafic;6. „export” înseamnă scoaterea bunurilor de pe teritoriul vamal al Comunității;7. „solicitant al derogării” desemnează țările, inclusiv statele membre, care solicită o derogare în temeiul articolului 5 din prezentul regulament pe teritoriul cărora sau sub jurisdicția cărora au fost ucise sau jupuite focile din care sunt confecționate produsele derivate din focă, precum și țările sub a căror jurisdicție se află persoanele care ucid și jupoaie foci, în cazul în care uciderea și jupuirea are loc pe teritoriul unei alte țări. La adoptarea dispozițiilor de aplicare menționate la articolul 5 alineatul (5), Comisia va decide, în conformitate cu obiectivele prezentului regulament, condițiile în cadrul cărora ar trebui incluse entitățile care nu sunt țări.Articolul 3Interdicții1. Se interzice introducerea pe piață și importul în, tranzitul prin sau exportul din Comunitate a produselor derivate din focă.2. Alineatul (1) nu se aplică produselor care rezultă din activitățile de vânătoare desfășurate în mod tradițional de comunitățile inuite, care contribuie la subzistența acestora.3. Comisia adoptă toate măsurile necesare pentru punerea în aplicare a alineatului (2), inclusiv cerințele privind dovada provenienței produselor din focă menționate la alineatul respectiv.Aceste măsuri, vizând modificarea unor elemente neesențiale ale prezentului regulament prin completarea acestuia, se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul 9 alineatul (3).Articolul 4Condițiile de introducere pe piață, import, tranzit și export1. Fără a aduce atingere articolului 3 alineatul (1), se permite introducerea pe piață și importul în, tranzitul prin sau exportul din Comunitate a produselor derivate din focă, atunci când sunt respectate următoarele condiții:1.  produsele au fost obținute din foci ucise și jupuite într-o țară în care sau de către persoane cărora li se aplică dispoziții legislative sau alte cerințe corespunzătoare care permit să se garanteze efectiv că focile sunt ucise și jupuite fără a li se provoca durere, suferință psihică și alte forme de suferință;2.  dispozițiile legislative sau alte cerințe menționate la litera (a) sunt puse în aplicare în mod eficace de autoritățile competente;3.  există un sistem corespunzător prin care produsele derivate din focă, inclusiv pieile de focă și alte materiale brute utilizate pentru fabricarea produselor derivate din focă, sunt certificate ca provenind de la foci cărora li se aplică condițiile prevăzute la literele (a) și (b) și4.  respectarea condițiilor prevăzute la literele (a), (b) și (c) este dovedită prin intermediul următoarelor elemente:(i) un certificat și(ii) o etichetă sau o marcă, atunci când certificatul nu este suficient pentru a asigura punerea în aplicare corespunzătoare a prezentului regulament,în conformitate cu articolele 6 și 7.2. Statele membre nu împiedică introducerea pe piață, importul și exportul de produse derivate din focă care sunt conforme cu dispozițiile prezentului regulament.Articolul 5Derogări1. Se acordă derogare solicitanților unei derogări care demonstrează, spre satisfacția Comisiei, că sunt respectate condițiile prevăzute la articolul 4 alineatul (1)2. Comisia evaluează respectarea condițiilor prevăzute la articolul 4 alineatul (1) litera (a) pe baza criteriilor stabilite în anexa II.3. Derogările acordate în temeiul alineatului (1) sunt suspendate sau revocate dacă una dintre condițiile menționate la alineatul respectiv încetează să fie îndeplinită.4. Comisia acordă derogări și decide să le suspende sau să le revoce în conformitate cu procedura menționată la articolul 9 alineatul (2).5. Comisia adoptă toate măsurile necesare pentru punerea în aplicare a prezentului articol, precum măsurile privind cererile care trebuie înaintate Comisiei pentru a obținere o derogare, inclusiv cerințele în materie de elemente de probă. În acest sens, Comisia ține seama de condițiile diferite care ar putea exista pe teritoriile diverselor țări.Aceste măsuri, vizând modificarea unor elemente neesențiale ale prezentului regulament prin completarea acestuia, se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul 9 alineatul (3).Articolul 6Certificate1. Certificatele menționate la articolul 4 alineatul (1) litera (d) punctul (i) îndeplinesc următoarele condiții minime:5.  precizează toate informațiile pertinente care permit atestarea faptului că produsul sau produsele derivate din focă la care fac referire îndeplinesc condițiile prevăzute la articolul 4 alineatul (1) litera (c); și6.  sunt validate de un organism independent sau de o autoritate publică care să ateste exactitatea informațiilor prezentate.2. Comisia adoptă toate măsurile necesare pentru punerea în aplicare a prezentului articol. În special, Comisia poate să precizeze informațiile și elementele justificative care trebuie prezentate pentru a dovedi respectarea condițiilor prevăzute la alineatul (1) litera (b).Aceste măsuri, vizând modificarea unor elemente neesențiale ale prezentului regulament prin completarea acestuia, se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul 9 alineatul (3).Articolul 7Etichetare și marcare1. Etichetarea sau marcarea menționată la articolul 4 alineatul (1) litera (d) punctul (ii) este efectuată astfel încât să fie inteligibilă, indelebilă și vizibilă.2. Comisia adoptă toate măsurile necesare pentru punerea în aplicare a prezentului articol, precum măsuri care precizează condițiile care trebuie îndeplinite la marcare și etichetare și circumstanțele în care acestea din urmă trebuie efectuate. Aceste măsuri, vizând modificarea unor elemente neesențiale ale prezentului regulament prin completarea acestuia, se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul 9 alineatul (3).Articolul 8Modificarea anexelorComisia poate modifica anexele. Măsurile respective, destinate să modifice elemente neesențiale ale prezentului regulament, se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul 9 alineatul (3).Articolul 9Procedura comitetului1. Comisia este asistată de comitetul înființat prin articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 338/97 al Consiliului[21].2. Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolele 4 și 7 din Decizia 1999/468/CE, având în vedere dispozițiile articolului 8 din respectiva decizie.3. În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5a alineatele (1)-(4) și articolul 7 din Decizia 1999/468/CE, având în vedere dispozițiile articolului 8 din respectiva decizie.Articolul 10Sancțiuni și aplicareStatele membre prevăd norme privind sancțiunile aplicabile în cazul încălcării prezentului regulament și adoptă toate măsurile necesare pentru a asigura aplicarea acestora. Sancțiunile prevăzute sunt efective, proporționale și disuasive. Statele membre adresează o notificare Comisiei, până la 31 decembrie 200X, cu privire la dispozițiile respective și informează Comisia în cel mai scurt timp cu privire la orice modificare ulterioară a acestora.Articolul 11Rapoarte1. Statele membre trimit Comisiei, o dată la cinci ani, un raport care prezintă acțiunile întreprinse pentru punerea în aplicare a prezentului regulament.2. Pe baza rapoartelor menționate la alineatul (1), Comisia prezintă la rândul ei rapoarte Parlamentului European și Consiliului cu privire la punerea în aplicare a prezentului regulament, în termen de douăsprezece luni de la încheierea respectivei perioade de raportare de cinci ani.Articolul 12Intrare în vigoare și aplicabilitatePrezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .Articolele 3 și 4 se aplică după 6 luni de la data intrării în vigoare a regulamentului, cu excepția cazului în care măsurile de aplicare menționate la articolul 3 alineatul (3), articolul 5 alineatul (5), articolul 6 alineatul (2) și articolul 7 alineatul (2) nu sunt în vigoare la acea dată; în acest caz, articolele menționate se aplică din ziua următoare datei de intrare în vigoare a respectivelor măsuri de aplicare.Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.Adoptat la Bruxelles,.Pentru Parlamentul European Pentru ConsiliuPreședinte PreședinteANEXA ISpeciile de pinipede menționate la articolul 21. Arctocephalus pusillus pusillus ;2. Callorhinus ursinus ;3. Cystophora cristata ;4. Erignathus barbatus ;5. Eumetopias jubatus ;6. Halichoerus grypus ;7. Histrophoca fasciata ;8. Odobenus rosmarus rosmarus ;9. Odobenus rosmarus divergens ;10. Pagophilus groenlandicus ;11. Phoca largha ;12. Phoca vitulina ;13. Phoca vitulina richardii ;14. Pusa caspica ;15. Pusa hispida ;16. Pusa sibirica ;17. Zalophus californianus .ANEXA IICriteriile pentru evaluarea pertinenței dispozițiilor legislative și a altor cerințe în vigoare menționate la articolul 5 alineatul (2)1. Principii ce Ț IN DE BUNăSTAREA ANIMALELOR:Principiile ce țin de bunăstarea animalelor sunt prevăzute în legislația aplicabilă sau în alte cerințe aplicabile.2. Instrumentele de vânătoare:Sunt prevăzute caracteristicile armelor utilizate pentru uciderea focilor. Legislația și alte cerințe indică în mod explicit armele care sunt permise pentru asomarea și/sau uciderea puilor de focă și cele care sunt permise pentru asomarea și/sau uciderea focilor adulte.3. Verificarea insensibilită Ț II Ș I A MOR Ț II PRIN UTILIZAREA UNOR METODE CORESPUNZăTOARE DE VERIFICARE:Există cerințe specifice în materie de utilizare a unor metode corespunzătoare de verificare, conform cărora vânătorul este obligat să verifice că foca este în stare de inconștiență ireversibilă înainte de a o sângera și înainte de a trece la următorul animal.4. Sângerarea animalelor asomate:Este necesară sângerarea tuturor animalelor imediat după o asomare adecvată, respectiv înainte de a proceda la asomarea unei alte foci.5. Condi Ț II DE VÂNăTOARE:Sunt prevăzute cerințe prin care se garantează că foca și/sau vânătorul sunt suficient de stabili și că ținta poate fi vizualizată în mod corespunzător. Sunt reglementați, de asemenea, alți factori referitori la vânătoarea în cauză.6. Formarea vânătorilor:Este necesar ca vânătorul să dispună de un nivel definit de cunoștințe și competențe în ceea ce privește biologia focilor, metodele de vânătoare și procedura „în trei etape”, inclusiv utilizarea practică a instrumentelor de vânătoare deprinsă, de exemplu, prin exerciții de tragere la țintă. Procedura „în trei etape” este o metodă destinată să garanteze că foca este ucisă fără a i se provoca durere, suferință psihică și alte forme de suferință care pot fi evitate și cuprinde asomarea/împușcarea eficientă, verificarea eficientă (prin verificarea reflexului cornean sau palparea craniului pentru a stabili dacă animalul este în stare de inconștiență ireversibilă sau este mort) și sângerarea eficientă.7. Controlul independent:Este prevăzut un sistem pentru controlul și observarea activităților de vânătoare, care asigură supravegherea periodică a acestora și independența inspectorilor8. Posibilitatea de supraveghere de către ter Ț I:Supravegherea vânătorii de către terți este posibilă, existând un minim de bariere administrative și logistice.9. Cerin Ț E PRIVIND RAPORTAREA:Sunt prevăzute cerințe clare în materie de rapoarte care trebuie prezentate atât de către vânători, cât și de către inspectori; acestea vizează locul și momentul în care sunt ucise animalele, precum și armele și munițiile utilizate. În raport trebuie să se țină seama și de diverșii factori de mediu pertinenți.10. Sanc Ț IUNI Ș I CONFORMITATE:Sunt compilate și sistematizate informații statistice privind vânătoarea, cazurile de nerespectare a cerințelor aplicabile și sancțiunile aferente. [pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][1] Hotărârea din 14 decembrie 2004 în cauza C-434/02 (Arnold André), punctele 34 și 35.[2] A se vedea punctele 37, 38, 39 și 41 din cauza C-434/02.[3] A se vedea cauzele conexate C-37/06 și C-58/06 Viamex Agrar Handels e.a., punctul 22.[4] A se vedea punctul 32 din cauza C-434/02.[5] Puii cu blana albă ai focilor harpă și puii focilor cu capișon (cu spinare albastră).[6] JO L 91, 9.4.1983, p. 30. Directivă modificată prin Directiva 89/370/CEE (JO L 163, 14.6.1989, p. 37).[7] JO L 206, 22.7.1992, p. 7 . Directivă modificată ultima dată prin Directiva 2006/105/CE din 20 noiembrie 2006 de adaptare a Directivelor 79/409/CEE, 92/43/CEE, 97/68/CE, 2001/80/CE și 2001/81/CE în domeniul mediului, ca urmare a aderării Bulgariei și a României (JO L 363, 20.12.2006, p. 368).[8] JO L 61, 3.3.1997, p. 1 . Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 318/2008 al Comisiei (JO L 95, 8.4.2008, p. 3).[9] A se vedea cauzele conexate C-37/06 și C-58/06 Viamex Agrar Handels e.a., punctul 22.[10] Protocolul (nr. 33) privind protecția și bunăstarea animalelor anexat la Tratatul de instituire a Comunității Europene (JO C 340, 10.11.1997, p. 110). Acest protocol reflectă Declarația nr. 24 privind protecția animalelor anexată la actul final al Tratatului privind Uniunea Europeană.[11] COM(2006) 13 final, din 23.1.2006.[12] The EFSA Journal (2007) 610, p. 1-122.[13] COWI „Assessment of the potential impact of a ban of products derived from seal species” (Evaluare a impactului potențial al unei interdicții privind produsele derivate din specii de focă), aprilie 2008[14] Hotărârea din 10 decembrie 2002 în cauza C-491/01 British American Tobacco și Imperial Tobacco, Rec. 2002, p. I-11453, punctele 60 și 61; hotărârile din 14 decembrie 2004 în cauza C-434/02, Arnold André , Rec. 2004, p. I-11825, punctul 34 și în cauza C-210/03 Swedish Match , Rec. 2004, p. I-11893, punctul 33; hotărârea din 12 iulie 2005 în cauzele conexate C-154/04 și C-155/04 Alliance for Natural Health , Rec. 2006, p. I-6451, punctul 32, și hotărârea din 6 decembrie 2005 în cauza C-66/04 Regatul Unit/Parlamentul European și Consiliul , Rec. 2005, p. I-10553, punctul 41.[15] JO C , , p. .[16] JO C , , p. .[17] JO C , , p. .[18] Avizul științific al Comitetului pentru sănătatea și bunăstarea animalelor, emis la cererea Comisiei, privind aspectele legate de bunăstarea animalelor în contextul uciderii și jupuirii focilor. The EFSA Journal (2007) 610, p. 1-222.[19] JO L 273, 10.10.2002, p. 1 . Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 523/2008 al Comisiei din 11 iunie 2008 (JO L 153, 12.6.2008, p. 23).[20] JO L 184, 17.7.1999, p. 23 . Decizie modificată prin Decizia 2006/512/CE (JO L 200, 22.7.2006, p. 11).[21] JO L 61, 3.3.1997, p. 1 .