Anunţ juridic important

|

52009PC0391

Propunere de decizie a Parlamentului European şi a Consiliului privind orientările comunitare pentru dezvoltarea reţelei transeuropene de transport (reformare) (Text cu relevanţă pentru SEE)  /* COM/2009/0391 final - COD 2009/0110 */

	[pic] | COMISIA COMUNITÃŢILOR EUROPENE |Bruxelles, 27.7.2009COM(2009) 391 final2009/0110 (COD)Volumul VIPropunere deDECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI A CONSILIULUIprivind orientările comunitare pentru dezvoltarea reţelei transeuropene de transport (reformare) (Text cu relevanţă pentru SEE)ê 1692/96/CE (adaptat)ANEXA IICRITERIILE ŞI SPECIFICAŢIILE PROIECTELOR DE INTERES COMUN[1]Secţiunea 2 | : | Reţeaua rutieră |Secţiunea 3 | : | Reţeaua feroviară |Secţiunea 4 | : | Reţeaua de căilor navigabile interioare şi a de porturilor interioare |Secţiunea 5 | : | Porturile maritime |Secţiunea 6 | : | Aeroporturile |Secţiunea 7 | : | Reţeaua de transporturilor combinate |Secţiunea 8 | : | Reţeaua de √ gestionare şi de Õ informare şi gestionare privind traficul maritim |Secţiunea 9 | : | Reţeaua de gestionare a traficului aerian |Secţiunea 10 | : | Reţeaua de poziţionare şi de navigaţie |SECţIUNEA 2Reţeaua rutierăÎn plus faţă de proiectele care fac referire la legăturile din anexa I, se consideră a fi de interes comun orice proiect de infrastructură referitor la aceste legături, care au în vedere:A. Dezvoltarea reţelei, în special:-  lărgirea autostrăzilor sau amenajarea drumurilor la standarde înalte;-  construirea sau amenajarea unor drumuri ocolitoare a zonelor sau a aglomeraţiilor urbane;-  consolidarea interoperabilităţii reţelelor naţionale.B. Dezvoltarea sistemelor de gestionare a traficului şi de informare a utilizatorilor, în special:-  crearea infrastructurilor telematice de culegere a datelor despre trafic;-  dezvoltarea centrelor de informare despre trafic şi a centrelor de control al traficului din diferite ţări, precum şi schimbul de date între centrele de informare despre trafic din diferite ţări;-  înfiinţarea de servicii de informare rutieră, în special a sistemului RDS-TMC[2];-  interoperabilitatea tehnică a infrastructurilor telematice.SECţIUNEA 3Reţeaua feroviarăÎn plus faţă de proiectele privind legăturile din anexa I, se consideră că proiectele de interes comun includ orice proiect de infrastructură care se referă la aceste legături şi care au în vedere:-  interoperabilitatea între sistemele feroviare transeuropene;-  interconexiunea cu reţelele altor moduri de transport.SECţIUNEA 4Reţeaua de căilor navigabile √ interioare Õ şi ade porturilor pentru navigaţia interioareăê 1346/2001/CE articolul 1 punctul 6 litera (a) (adaptat)Porturi interioareProiectele de interes comun trebuie să se refere exclusiv la infrastructura accesibilă fără discriminare oricărui utilizator.În plus faţă de proiectele care se referă la conexiuni şi la porturile interioare menţionate în anexa I, se consideră că proiectele de interes comun includ orice proiect de infrastructură care corespunde uneia dintre următoarele categorii:1. accesul la port din calea navigabilă,2. infrastructura portuară din interiorul zonei portului,3. alte infrastructuri de transport din interiorul zonei portului,4. alte infrastructuri de transport care leagă portul de alte elemente ale reţelei transeuropene.Orice proiect care se referă la una din următoarele lucrări este considerat a fi de interes comun: construirea şi întreţinerea tuturor elementelor sistemului de transport deschis, în general, tuturor utilizatorilor de transport din port şi a legăturilor cu reţeaua de transport naţională sau internaţională √ . Aceasta Õ include în special dezvoltarea şi întreţinerea terenului în scopuri comerciale şi în alte scopuri conexe activităţilor portuare, construirea şi întreţinerea legăturilor rutiere şi feroviare, construirea şi întreţinerea, inclusiv dragarea, rutelor de acces şi a altor zone acoperite de apă din port şi construirea şi întreţinerea echipamentelor pentru navigaţie şi a sistemelor de management al traficului, de comunicaţie şi informare din port şi de pe rutele de acces.ê 1692/96/CEGestionarea traficuluiSe consideră că proiectele de interes comun includ în special:-  un sistem de semnalizare şi ghidare a navelor, în special a navelor care transportă mărfuri periculoase ori poluante;-  sisteme de comunicaţii pentru alerte pe mare şi pentru siguranţa traficului pe căile navigabile.ê 1346/2001/CE articolul 1 punctul 6 litera (b) (adaptat)SECţIUNEA 5Porturi maritime1. Condiţii comune pentru proiectele de interes comun referitoare la porturile maritime de pe reţeaProiectele de interes comun trebuie să se refere doar la infrastructura deschisă fără discriminare oricărui utilizator.Orice proiect referitor la următoarele lucrări este considerat a fi de interes comun: construirea şi întreţinerea tuturor elementelor sistemului de transport deschis în general tuturor utilizatorilor de transport din port şi a legăturilor cu reţeaua de transport naţională sau internaţională √ . Aceasta Õ include în special dezvoltarea şi întreţinerea terenului în scopuri comerciale şi în alte scopuri conexe activităţilor portuare, construirea şi întreţinerea legăturilor rutiere şi feroviare, construirea şi întreţinerea, inclusiv dragarea, rutelor de acces şi a altor zone acoperite de apă din port şi construirea şi întreţinerea echipamentelor pentru navigaţie şi a sistemelor de management al traficului, de comunicaţie şi informare din port şi de pe rutele de acces.2. Specificaţiile pentru proiectele de interes comun privind reţeaua de porturi maritimeOrice proiect care îndeplineşte specificaţiile următoare este considerat a fi proiect de interes comun:Specificaţiile proiectului | Categoria portului |I. Promovarea transportului maritim pe distanţă mică |Infrastructura necesară pentru dezvoltarea transportului pe distanţă mică şi fluvio-maritim | Proiecte referitoare la porturile din categoria A |II. Accesul la porturi |Accesul la porturi dinspre mare sau dinspre căile navigabile interioare | Proiecte referitoare la porturile din categoriile A şi B |Accesibilitatea permanentă a porturilor din Marea Baltică amplasate aproximativ la latitudinea de 60° nord şi dincolo de aceasta, inclusiv costurile de capital pentru lucrările de spargere a gheţii pe perioada de iarnă | Proiecte referitoare la porturile din categoriile A, B şi C |Crearea sau îmbunătăţirea căilor de acces la uscat, care leagă porturile de alte elemente ale reţelei transeuropene de transport prin intermediul legăturilor feroviare, rutiere sau al căilor navigabile interioare | Proiecte referitoare la porturile din categoria A |Dezvoltarea căilor existente de acces la uscat, care leagă porturile de alte elemente ale reţelei transeuropene de transport prin intermediul conexiunilor feroviare, rutiere sau ale căilor navigabile interioare | Proiecte referitoare la porturile din categoriile A şi B |III. Infrastructura portuară din interiorul zonei portului |Dezvoltarea infrastructurii portuare în vederea creşterii eficienţei intermodale | Proiecte referitoare la porturile din categoria A şi B |Îmbunătăţirea infrastructurii portuare, în special în porturile de pe insule şi din regiunile periferice sau îndepărtate | Proiecte referitoare la porturile din categoria C |Dezvoltarea şi instalarea sistemelor de informare şi management, cum ar fi EDI (schimb electronic de date), sau a altor sisteme de gestiune √ gestionare Õ inteligentă a traficului de mărfuri şi călători prin folosirea tehnologiilor integrate | Proiecte referitoare la porturile din categoriile A, B şi C |Dezvoltarea instalaţiilor portuare pentru a prelucra reziduuri | Proiecte referitoare la porturile din categoriile A, B şi C |ê 1692/96/CESECţIUNEA 6AeroporturiI. Criterii de eligibilitate pentru aeroporturi de interes comunAeroporturile de interes comun trebuie să respecte criteriile unuia dintre următoarele puncte de conexiune:1. Punctele de conexiune internaţională vor include:-  toate aeroporturile sau sistemele aeroportuare[3] cu un volum anual de trafic total mai mare de sau egal cu:-  5 000 000 intrări şi ieşiri de pasageri minus 10 %; sau-  100 000 deplasări de avioane comerciale; sau-  150 000 tone mărfuri; sau-  1 000 000 intrări şi ieşiri de pasageri extracomunitari,sau-  orice aeroport nou, construit pentru a înlocui un punct de conexiune internaţională care nu poate fi dezvoltat în continuare pe amplasamentul existent.2. Punctele de conexiune comunitară vor include:-  toate aeroporturile sau sistemele aeroportuare cu un volum de trafic anual de:-  între 1 000 000 minus 10 % şi 4 499 999 intrări şi ieşiri de pasageri; sau-  între 50 000 şi 149 999 tone mărfuri; sau-  între 500 000 şi 899 999 intrări şi ieşiri de pasageri, dintre care cel puţin 30 % nu sunt la nivel naţional; sau-  între 300 000 şi 899 999 intrări şi ieşiri de pasageri în afara continentului european la o distanţă mai mare de 500 km de cel mai apropiat punct de conexiune internaţională,sau-  orice aeroport nou, construit pentru a înlocui un punct de conexiune intracomunitar care nu poate fi dezvoltat în continuare pe amplasamentul existent.3. Punctele de conexiune regională şi punctele de accesibilitate vor include toate aeroporturile:-  cu un volum de trafic anual între 500 000 şi 899 999 intrări şi ieşiri de pasageri, din care mai puţin de 30 % nu sunt la nivel naţional; sau-  cu un volum de trafic anual între 250 000 minus 10 % şi 499 999 intrări şi ieşiri de pasageri; sau-  cu un volum de trafic anual între 10 000 şi 49 999 tone mărfuri; sau-  amplasate pe o insulă a unui stat membru; sau-  amplasate într-o zonă enclavizată a Comunităţii cu servicii comerciale operate de avioane care au o masă maximă la decolare mai mare de 10 tone.Se consideră că un aeroport este amplasat într-o regiune enclavizată dacă se află la o distanţă mai mare de 100 km de cel mai apropiat punct de conexiune comunitară sau internaţională. Prin excepţie, distanţa poate fi redusă la 75 km pentru a se ţine seama de accesul dificil cauzat de relief sau de starea în care se află infrastructurile de transport terestru.II. Specificaţii pentru proiectele de interes comun referitoare la reţeaua aeroportuarăOrice proiect este considerat a fi de interes comun dacă este conform următoarelor specificaţii:Specificaţiile proiectului | Tipul de punct de conexiune principal[4] |I. Optimizarea capacităţii aeroportuare existente |Măsura 1 – Optimizarea capacităţii existente din punctul de vedere al aeronavelor, intrărilor şi ieşirilor de pasageri şi de mărfuri, inclusiv din punctul de vedere al echipamentului de navigaţie aeriană de pe aeroport | Internaţional Comunitar Punct de conexiune regională şi punct de acces |Măsura 2 – Consolidarea securităţii şi siguranţei aeroporturilor | Internaţional Comunitar Punct de conexiune regională şi punct de acces |Măsura 3 – Adaptarea infrastructurilor existente datorită finalizării pieţei interne şi în special ca urmare a măsurilor ce reglementează libera circulaţie a persoanelor în interiorul Uniunii | Internaţional Comunitar Punct de conexiune regională şi punct de acces |II. Dezvoltarea de noi capacităţi aeroportuare |Măsura 4 – Dezvoltarea infrastructurii şi echipamentului care determină capacitatea aeroportului în ceea ce priveşte avioanele, intrările şi ieşirile de pasageri şi de mărfuri, inclusiv echipamentul de navigaţie aeriană de pe aeroport | Internaţional Comunitar |Măsura 5 – Construirea unui aeroport nou pentru înlocuirea celui existent sau a unui sistem aeroportuar care nu se poate dezvolta în continuare pe amplasamentul existent. | Internaţional Comunitar |III. Creşterea gradului de protecţie împotriva disconfortului creat de activităţile aeroportuare |Măsura 6 – Sporirea compatibilităţii cu factorii de mediu din punctul de vedere al zgomotului şi rezolvarea efluxului aeroportuar | Internaţional Comunitar |IV. Ameliorarea sau extinderea accesului în aeroport |Măsura 7 – O mai bună dezvoltare a interfeţelor între aeroport şi infrastructurile de acces | Internaţional Comunitar |Măsura 8 – Ameliorarea şi dezvoltarea interconexiunilor cu alte reţele de transport, în esenţă cu reţelele feroviare | Internaţional Comunitar |SECţIUNEA 7Reţeaua de transporturilor combinateÎn plus faţă de proiectele referitoare la legăturile prevăzute în anexa I, se consideră de interes comun orice proiect referitor la aceste legături privind:-  construireacţia sau modernizarea infrastructurilor feroviare sau ale căilor navigabile interioare, astfel încât transportul de unităţi de încărcare intermodale să devină fezabile din punct de vedere tehnic şi rentabile din punct de vedere economic;ê 1346/2001/CE articolul 1 punctul 6 litera (c)-  construirea sau dezvoltarea unor centre de transfer între modurile de transport terestre, inclusiv amplasarea de echipamente de transbordare în interiorul terminalelor împreună cu infrastructura corespunzătoare;-  amenajarea zonelor portuare pentru a permite dezvoltarea sau îmbunătăţirea transportului combinat între căile maritime şi calea ferată, căile navigabile interioare sau căile rutiere.ê 1692/96/CE (adaptat)-  echipamentele de transport feroviar special adaptate la transportul combinat atunci când acest lucru este cerut de caracteristicile infrastructurii, în special din punctul de vedere al costului unei eventuale adaptări a infrastructurii respective şi sub rezerva ca utilizarea acestui echipament să fie asociată infrastructurii şi ca operatorii interesaţi să poată beneficia de infrastructură în mod nediscriminatoriu.SECţIUNEA 8Reţeaua de gestionare şi de informare privind traficul maritimEste considerat de interes comun orice proiect care:-  se înscrie în obiectivele politicii comunitare de siguranţă maritimă; sau-  are rolul de a pune în aplicare convenţiile internaţionale şi rezoluţiile Organizaţiei Maritime Internaţionale (OMI) în domeniul siguranţei maritime şi care se referă la:-  punerea în aplicare a sistemului comunitar de notificare a navelor la plecarea din porturile comunitare sau la sosirea în aceste porturi sau la tranzitarea apelor de coastă ale Comunităţii, cu ajutorul unui sistem electronic de schimb de date care să includă, de asemenea, transmiterea de date între nave şi instalaţiile terestre prin intermediul emiţătorului de răspuns; o atenţie deosebită se va acorda sistemelor electronice de schimb de date (EDI), inclusiv interfeţelor compatibile;-  dezvoltarea şi îmbunătăţirea canalelor de radionavigaţie terestre LORAN-C;-  dezvoltarea sau îmbunătăţirea sistemelor de gestionare şi de informare cu privire la traficul maritim de coastă şi portuar (STM) şi interconectarea lor în vederea unei monitorizări şi gestionări mai sigure şi mai eficace a traficului maritim, în special în zonele de convergenţă √ confluenţă Õ cu o densitate mare de trafic sau vulnerabile din punctul de vedere al mediului;-  dezvoltarea instrumentelor prin care să se poată cunoaşte mai bine traficul: baze de date privind fluxul de trafic EPTO (European Permanent Traffic Observatory);-  dezvoltarea de infrastructuri şi de echipamente care să contribuie la implementarea Sistemului mondial de alertă şi siguranţă maritimă (GMDSS);-  consolidarea sistemelor telematice de schimb de date în cadrul controlului navelor de către statul portuar.SECţIUNEA 9Reţeaua de gestionare a traficului aerianEste considerat proiect de interes comun orice proiect care permite creşterea capacităţii sistemului şi optimizarea utilizării acestuia, care se înscrie într-un model de armonizare şi integrare a mijloacelor şi procedurilor diferitelor puncte naţionale de conexiune şi este conform cu normele internaţionale aplicabile definite de Organizaţia Aviaţiei Civile Internaţionale (ICAO) şi de organismele europene competente, care ţin seama în special de lucrările Organizaţiei Europene pentru Siguranţa Navigaţiei Aeriene (Eurocontrol).Aceste proiecte se referă la:-  studii referitoare la o mai bună utilizare a spaţiului aerian de către utilizatori şi implementarea unui sistem coerent şi eficient de rute;-  planificarea şi gestionarea fluxurilor de trafic aerian în aşa fel încât să existe o corelare mai bună între cerere şi ofertă şi să optimizeze utilizarea capacităţilor disponibile de control;-  studii şi lucrări necesare pentru armonizarea mijloacelor şi procedurilor, astfel încât să se integreze furnizorii de servicii, ţinându-se cont în special de orientările adoptate de Comisia √ Conferinţa Õ europeană a aviaţiei civile (CEAC);-  îmbunătăţirea productivităţii sistemului, în special datorită controlului automatizat şi sistemelor de detecţie şi de rezolvare a conflictelor potenţiale;-  contribuţii la instalarea mijloacelor de comunicaţie, navigaţie şi supraveghere necesare în controlul traficului aerian, inclusiv promovarea de noi tehnologii, în special sateliţii şi reţelele digitale de date, în măsura în care aceasta permite corelarea cu specificaţiile europene comune.SECţIUNEA 10Reţeaua de poziţionare şi navigaţieEste considerat a fi de interes comun orice proiect referitor la implementarea unei componente a viitorului Plan european de radionavigaţie, precum şi a unui sistem global de poziţionare şi de navigaţie prin sateliţi care fac parte din următoarele structuri:-  centru de control format dintr-un sistem de procesare şi control;-  reţea de staţii de navigaţie terestre;-  segment spaţial format din sateliţi care permit transmiterea semnalelor de navigaţie;-  reţea de staţii de urmărire._____________ê 884/2004/CE articolul 1 punctul 15 subpunctul 2 şi anexa IIANEXA IIIPROIECTE PRIORITARE ALE CĂROR LUCRĂRI SUNT PROGRAMATE SĂ ÎNCEAPĂ ÎNAINTE DE 20101. Axa feroviară Berlin-Verona/Milano-Bologna-Napoliels-Messina-Palermo:-  Halle/Leipzig-Nürnberg (2015)-  Nürnberg-MunichMünchen (2006)-  MunichMünchen-Kufstein (2015)-  Kufstein-Innsbruck (2009)-  Tunelul Brenner (2015), tronsonul transfrontalier-  Verona-Napoliels (2007)-  Milano-Bologna (2006)-  Pod feroviar/rutier peste strâmtoarea Messina-Palermo (2015)2. Axa feroviară de mare viteză Paris-BrusselsBruxelles/Brussels-CologneKöln-Amsterdam-London:-  Tunelul de sub Canalul Mânecii-London (2007)-  BrusselsBruxelles/Brussels-Liège-CologneKöln (2007)-  BrusselsBruxelles/Brussels-Rotterdam-Amsterdam (2007)[5]3. Axa feroviară de mare viteză din sud-vestul Europei:-  Lisboan/Porto-Madrid (2011)[6]-  Madrid-Barcelona (2005)-  Barcelona-Figueras-Perpignan (2008)-  Perpignan-Montpellier (2015)-  Montpellier-Nîmes (2010)-  Madrid-Vitoria-Irún/Hendaye (2010)-  Irún/Hendaye-Dax, tronson transfrontalier (2010)-  Dax-Bordeaux (2020)-  Bordeaux-Tours (2015)4. Axa feroviară de mare viteză de est:-  Paris-Baudrecourt (2007)-  Metz-Luxembourg (2007)-  Saarbrücken-Mannheim (2007)5. Linia Betuwe (2007)6. Axa feroviară Lyon-Trieste-Divača/Koper-Divača-Ljubljana-Budapest-frontiera ucraineană[7]:-  Lyon-St Jean de Maurienne (2015)-  Tunelul Mont-Cenis (2015-2017), tronsonul transfrontalier-  Bussoleno-TurinTorino (2011)-  TurinTorino-Venezia (2010)-  Venezia-Ronchi Sud-Trieste Divača (2015)-  Koper-Divača-Ljubljana (2015)-  Ljubljana-Budapest (2015)7. Axa autostrăzii Igoumenitsa/Patra-Athina-Sofia-Budapest:-  Via Egnatia (2006)-  Pathe (2008)-  Autostrada Sofia-Kulata-frontiera Grecia/Bulgaria (2010), cu Promahon-Kulata ca tronson transfrontalier-  Autrostrada Nădlac-Sibiu (artera spre Bucureşti şi Constanţa) (2007)8. Axa multimodală Portugalia/Spania-restul Europei[8]:-  Calea ferată La Coruña-Lisboan-Sines (2010)-  Calea ferată Lisboan-Valladolid (2010)-  Calea ferată Lisboan-Faro (2004)-  Autostrada Lisboan-Valladolid (2010)-  Autostrada La Coruña-Lisboan (2003)-  Autostrada Sevilla-Lisboan (finalizată în 2001)-  Noul aeroport Lisboan (2015)9. Axa feroviară Cork-Dublin-Belfast-Stranraer[9] (2001)10. Malpensa (finalizat în 2001)[10]11. Legătura fixă Öresund (finalizată în 2000)[11]12. Axa feroviară/rutieră triunghiulară nordică:-  Proiecte rutiere şi feroviare în Suedia [12] (2010)-  Autostrada Helsinki-Turku (2010)-  Calea ferată Kerava-Lahti (2006)-  Autostrada Helsinki-Vaalimaa (2015)-  Calea ferată Helsinki-Vainikkala (frontiera rusă) (2014)13. Axa rutieră Regatul Unit/Irlanda/Benelux (2010)14. Linia principală a coastei de vest (2007)15. Galileo (2008)16. Axa feroviară pentru transportul de mărfuri Sines/Algeciras-Madrid-Paris:-  Noua axă feroviară de mare capacitate peste Pirinei-  Calea ferată Sines-Badajoz (2010)-  Calea ferată Algeciras-Bobadilla (2010)17. Axa feroviară Paris-Strasbourg-Stuttgart-ViennaWien-Bratislava:-  Baudrecourt-Strasbourg-Stuttgart (2015) cu podul Kehl ca tronson transfrontalier-  Stuttgart-Ulm (2012)-  MunichMünchen-Salzburg (2015), tronson transfrontalier-  Salzburg-ViennaWien (2012)-  ViennaWien-Bratislava (2010), tronson transfrontalier18. Axa navigabilă interioară Rin/Meuse-Main-Dunăre[13]:-  Rin-Meuse (2019) cu ecluza de la Lanaye ca tronson transfrontalier-  Vilshofen-Straubing (2013)-  Wien-Bratislava (2015) tronson transfrontalier-  Palkovicovo-Mohács (2014)-  Strangulări ale traficului în România şi Bulgaria (2011)19. Interoperabilitate feroviară de mare viteză în peninsula iberică:-  Madrid-Andalusicía (2010)-  Nord-est (2010)-  Madrid-Levante şi Mediterana (2010)-  Coridorul nord/nord-vest, inclusiv Vigo-Porto (2010)-  Extremadura (2010)20. Axa feroviară Femer Bælt/FehmarnbeltFehmarn Belt:-  Femer Bælt/FehmarnbeltFehmarn Belt legătură feroviară/rutieră fixă (2014)-  Cale ferată pentru accesul în Danemarca din Öresund (2015)-  Cale ferată pentru accesul în Germania din Hamburg (2015)-  Calea ferată Hannover-Hamburg/Bremen (2015)21. Autostrăzi maritimeProiectele de interes comun definite în conformitate cu articolul 13 şi privind următoarele autostrăzi maritime:-  autostrada Mării Baltice [care leagă statele membre de la Marea Baltică cu statele membre din Europa Centrală şi de Vest, inclusiv ruta prin canalul Marea Nordului/Marea Baltică (Canalul Kiel) (2010)]-  autostrada maritimă a Europei de Vest (care leagă Portugalia şi Spania, via arcul atlantic, de Marea Nordului şi Marea Irlandei) (2010)-  autostrada maritimă a Europei de sud-est (care leagă Marea Adriatică de Marea Ionică şi Mediterana de est, în vederea includerii Ciprului) (2010)-  autostrada maritimă a Europei de sud-vest (Mediterana de vest), care leagă Spania, Franţa, Italia, incluzând Malta şi face legătura cu autostrada maritimă a Europei de sud-est (2010)[14]22. Axa feroviară Athina-Sofia-Budapest-ViennaWien-PraguePraha-Nürnberg/Dresden[15]:-  Calea ferată frontiera Grecia/Bulgaria-Kulata-Sofia-Vidin/Calafat (2015)-  Calea ferată Curtici-Braşov (spre Bucureşti şi Constanţa) (2010)-  Calea ferată Budapest-ViennaWien (2010), tronson transfrontalier-  Calea ferată Břeclav-PraguePraha-Nürnberg (2010), cu Nürnberg-PraguePraha ca tronson transfrontalier-  Axa feroviară PraguePraha-Linz (2016)23. Axa feroviară Gdansk-Warsawa-Brno/Bratislava-ViennaWien[16]:-  Calea ferată Gdansk-Warsawa-Katowice (2015)-  Calea ferată Katowice-Břeclav (2010)-  Calea ferată Katowice-Zilina-Nove Mesto n.V. (2010)24. Axa feroviară Lyon/Genoa-Basel-Duisburg-Rotterdam/Antwerpen:-  Lyon-Mulhouse-Mülheim[17], cu Mulhouse-Mülheim ca tronson transfrontalier (2018)-  Genova-Milano/Novara-frontiera elveţiană (2013)-  Basel-Karlsruhe (2015)-  Frankfurt-Mannheim (2012)-  Duisburg-Emmerich (2009)[18]-  Eiserner Rhine/Ijzeren Rijn („Rinul de Fier”) Rheidt-Antwerpen, tronson transfrontalier (2010)25. Axa autostrăzii Gdansk-Brno/Bratislava-ViennaWien[19]:-  Autostrada Gdansk-Katowice (2010)-  Autostrada Katowice-Brno/Zilina (2010), tronson transfrontalier-  Autostrada Brno-ViennaWien (2009), tronson transfrontalier26. Axa feroviară/rutieră Irlanda/Regatul Unit/Europa continentală:-  Axa feroviară/rutieră care leagă Dublin de nord (Belfast-Larne) şi sud (Cork) (2010)[20]-  Axa rutieră/feroviară Hull-Liverpool (2015)-  Axa feroviară Felixstowe-Nuneaton (2011)-  Axa feroviară Crewe-Holyhead (2008)27. Axa „Rail Baltica” Warszawa-Kaunas-Riga-Tallinn-Helsinki:-  Warszawa -Kaunas (2010)-  Kaunas-Riga (2014)-  Riga-Tallinn (2016)28. „Eurocaprail” pe axa feroviară Bruxelles-Luxembourg-Strasbourg:-  BrusselsBruxelles/Brussels-Luxembourg-Strasbourg (2012)29. Axa feroviară a coridorului intermodal ionic/adriatic:-  Kozani-Kalambaka-Igoumenitsa (2012)-  Ioannina-Antirrio-Rio-Kalamata (2014)30. Calea navigabilă interioară Seine-Escaut/Scheldet:-  Îmbunătăţiri ale navigabilităţii Deulemont-Gent (2012-2014-2016)-  Compiègne-Cambrai (2012-2014-2016)Data stabilită în prealabil pentru finalizarea lucrărilor este indicată în paranteze. Datele pentru finalizarea lucrărilor pentru proiectele 1-20 şi 30 şi detaliile privind tronsoanele sunt cele indicate în raportul grupului la nivel înalt, în care acestea au fost efectiv definite.________⎡ANEXA IVDecizia abrogată şi lista modificărilor ulterioareDecizia nr. 1692/96/CE a Parlamentului European şi a Consiliului (JO L 228, 9.9.1996, p. 1) |Decizia nr. 1346/2001/CE a Parlamentului European şi a Consiliului (JO L 185, 6.7.2001, p. 1) |Actul de aderare din 2003, anexa II, punctul 8.F (JO L 236 din 23.9.2003, p. 447) |Decizia nr. 884/2004/CE a Parlamentului European şi a Consiliului (JO L 167, 30.4.2004, p. 1) |Regulamentul (CE) nr. 1791/2006 al Consiliului (JO L 363, 20.12.2006, p. 1) | Doar punctul 6.D din anexă |_____________ANEXA VTABEL DE CORESPONDENţăDecizia 1692/96/CE | Prezenta decizie |Articolul 1 alineatul (1) | Articolul 1 alineatul (1) |Articolul 1 alineatul (2) prima teză | Articolul 1 alineatul (2) prima teză |Articolul 1 alineatul (2) a doua teză | Articolul 7 alineatul (1) |Articolul 1 alineatul (2) a treia teză | Articolul 1 alineatul (2) a doua teză |Articolul 1 alineatul (3) | Articolul 1 alineatul (3) |Articolele 2-6 | Articolele 2-6 |Articolul 7 alineatul (1) teza introductivă | Articolul 7 alineatul (2) teza introductivă |Articolul 7 alineatul (1) prima liniuţă | Articolul 7 alineatul (2) litera (a) |Articolul 7 alineatul (1) a doua liniuţă | Articolul 7 alineatul (2) litera (b) |Articolul 7 alineatul (1) a treia liniuţă | Articolul 7 alineatul (2) litera (c) |Articolul 7 alineatul (1) a patra liniuţă | Articolul 7 alineatul (2) litera (d) |Articolul 7 alineatul (2) teza introductivă | Articolul 7 alineatul (3) teza introductivă |Articolul 7 alineatul (2) prima liniuţă | Articolul 7 alineatul (3) litera (a) |Articolul 7 alineatul (2) a doua liniuţă | Articolul 7 alineatul (3) litera (b) |Articolul 7 alineatul (3) | Articolul 7 alineatul (4) |Articolul 8 alineatul (1) primul paragraf | Articolul 8 alineatul (1) primul paragraf |Articolul 8 alineatul (1) al doilea paragraf prima teză | Articolul 8 alineatul (1) al doilea paragraf |Articolul 8 alineatul (1) al doilea paragraf a doua teză | Articolul 8 alineatul (1) al treilea paragraf |Articolul 8 alineatul (2) | Articolul 8 alineatul (2) |Articolul 9 alineatul (1) teza introductivă | Articolul 9 alineatul (1) teza introductivă |Articolul 9 alineatul (1) prima liniuţă | Articolul 9 alineatul (1) litera (a) |Articolul 9 alineatul (1) a doua liniuţă | Articolul 9 alineatul (1) litera (b) |Articolul 9 alineatul (1) a treia liniuţă | Articolul 9 alineatul (1) litera (c) |Articolul 9 alineatul (1) a patra liniuţă | Articolul 9 alineatul (1) litera (d) |Articolul 9 alineatele (2) şi (3) | Articolul 9 alineatele (2) şi (3) |Articolul 10 alineatul (1) | Articolul 10 alineatul (1) |Articolul 10 alineatul (2) primul paragraf | Articolul 10 alineatul (2) primul paragraf |Articolul 10 alineatul (2) al doilea paragraf prima teză | Articolul 10 alineatul (2) al doilea paragraf |Articolul 10 alineatul (2) al doilea paragraf a doua teză | Articolul 10 alineatul (2) al treilea paragraf |Articolul 10 alineatele (3)-(6) | Articolul 10 alineatele (3)-(6) |Articolul 11 alineatele (1), (2) şi (3) | Articolul 11 alineatele (1), (2) şi (3) |Articolul 11 alineatul (3a) | Articolul 11 alineatul (4) primul paragraf |Articolul 11 alineatul (3b) | Articolul 11 alineatul (4) al doilea paragraf |Articolul 11 alineatul (4) | Articolul 11 alineatul (5) |Articolul 12 | Articolul 12 |Articolul 12a alineatele (1)-(4) | Articolul 13 alineatele (1)-(4) |Articolul 12a alineatul (5) cuvintele introductive | Articolul 13 alineatul (5) cuvintele introductive |Articolul 12a alineatul (5) prima liniuţă | Articolul 13 alineatul (5) litera (a) |Articolul 12a alineatul (5) a doua liniuţă | Articolul 13 alineatul (5) litera (b) |Articolul 12a alineatul (5) a treia liniuţă | Articolul 13 alineatul (5) litera (c) |Articolul 12a alineatul (6) prima şi a doua teză | Articolul 13 alineatul (7) primul paragraf |Articolul 12a alineatul (6) a treia teză | Articolul 13 alineatul (7) al doilea paragraf |Articolul 12a alineatul (7) | Articolul 13 alineatul (6) |Articolul 13 | Articolul 14 |Articolul 14 teza introductivă | Articolul 15 teza introductivă |Articolul 14 prima liniuţă | Articolul 15 litera (a) |Articolul 14 a doua liniuţă | Articolul 15 litera (b) |Articolul 14 a treia liniuţă | Articolul 15 litera (c) |Articolul 15 teza introductivă şi finală | Articolul 16 teza introductivă |Articolul 15 prima liniuţă | Articolul 16 litera (a) |Articolul 15 a doua liniuţă | Articolul 16 litera (b) |Articolul 15 a treia liniuţă | Articolul 16 litera (c) |Articolul 15 a patra liniuţă | Articolul 16 litera (d) |Articolul 16 | Articolul 17 |Articolul 17 | Articolul 18 |Articolul 17a alineatul (1) prima teză | Articolul 19 alineatul (1) |Articolul 17a alineatul (1) a doua, a treia şi a patra teză | Articolul 19 alineatul (4) |Articolul 17a alineatele (2) şi (3) | Articolul 19 alineatele (2) şi (3) |Articolul 17a alineatul (4) | Articolul 19 alineatul (6) |Articolul 17a alineatul (5) | Articolul 19 alineatul (5) |Articolul 17a alineatul (6) | Articolul 19 alineatul (7) |Articolul 18 alineatul (1) | Articolul 20 |Articolul 18 alineatul (2) prima teză | Articolul 21 alineatul (1) |Articolul 18 alineatul (2) a doua teză | Articolul 21 alineatul (2) |Articolul 18 alineatul (3) prima teză | Articolul 22 primul paragraf |Articolul 18 alineatul (3) a doua teză | Articolul 22 al doilea paragraf |Articolul 18 alineatul (3) a treia şi a patra teză | Articolul 22 al treilea paragraf |Articolul 19 | Articolul 23 |Articolul 19a alineatul (1) | Articolul 24 |Articolul 19a alineatul (2) cuvintele introductive | Articolul 25 alineatul (1) cuvintele introductive |Articolul 19a alineatul (2) literele (a) şi (b) | Articolul 25 alineatul (1) literele (a) şi (b) |________ | Articolul 25 alineatul (2) cuvintele introductive |Articolul 19a alineatul (2) literele (c) şi (d) | Articolul 25 alineatul (2) literele (a) şi (b) |Articolul 19a alineatul (3) | Articolul 25 alineatul (3) |Articolul 19a alineatul (4) | Articolul 26 alineatul (1) |Articolul 19a alineatul (5) prima teză | Articolul 26 alineatul (2) primul paragraf |Articolul 19a alineatul (5) a doua teză | Articolul 26 alineatul (2) al doilea paragraf |Articolul 19a alineatul (6) | Articolul 27 alineatul (1) |Articolul 19a alineatul (7) | Articolul 27 alineatul (2) |Articolul 19a alineatul (8) | Articolul 27 alineatul (3) |Articolul 19a alineatul (9) | Articolul 27 alineatul (4) |Articolul 19b prima teză | Articolul 28 primul paragraf |Articolul 19b a doua teză | Articolul 28 al doilea paragraf |Articolul 22 | Articolul 29 primul paragraf |________ | Articolul 29 al doilea paragraf |Articolul 23 | Articolul 30 |Articolul 24 | Articolul 31 |Anexa I | Anexa I |Anexa II | Anexa II |Anexa III | Anexa III |______ | Anexa IV |______ | Anexa V |_____________ê 1692/96/CE (adaptat)DECLARAŢIE COMUNĂParlamentul European, Consiliul şi Comisia subliniază importanţa pe care o acordă stabilirii şi dezvoltării coerente a reţelei transeuropene de transport. Ei salută adoptarea prezentei decizii care stabileşte această reţea şi care identifică în special proiectele de interes comun care permit definitivarea cadrului legislativ aplicabil reţelei transeuropene de transport.Ele iau act de faptul că aceste proiecte contribuie la realizarea obiectivelor prevăzute la articolul 2 şi că pot avea o contribuţie vitală în domeniul concurenţei, creării de locuri de muncă şi coeziunii Uniunii, răspunzând în acelaşi timp necesităţii de a lega regiunile insulare, enclavizate şi periferice de regiunile centrale ale Comunităţii. În acest context ele subliniază că proiectele respective sunt identificate în anexa I şi anexa II, iar condiţiile de punere în aplicare din prezenta decizie le fac eligibile pentru a beneficia de ajutor financiar din partea Comunităţii, ceea ce poate facilita şi accelera implementarea lor de către statele membre interesate.Parlamentul European, Consiliul şi Comisia fac apel la statele membre să acorde o importanţă maximă realizării acestor proiecte cărora le acordă o atenţie deosebită. Comisia se angajează să le informeze cu regularitate cu privire la implementarea proiectelor, inclusiv prin √ raportul menţionat la articolul 22 Õ.Parlamentul European, Consiliul şi Comisia iau act de proiectele votate de Parlamentul European la a doua lectură, în vederea dezvoltării reţelei transeuropene de transport.DECLARAŢIILE COMISIEI-  Cu privire la standarde referitoare la mediu şi reţele de conducte:Comisia:(a) va continua să examineze normele de mediu pentru fiecare mod de transport;(b) va studia posibilitatea de a înfiinţa o reţea de conducte pentru produsele care nu sunt incluse în orientările privind reţelele transeuropene de energie şi posibilitatea integrării ei în reţeaua transeuropeană de transport,şi va prezenta propunerile ce se impun.-  √ Cu privire la articolul 23 Õ şi anexa III:Comisia confirmă că decizia nu prejudiciază în nici un fel angajamentul financiar al unui stat membru sau al Comunităţii.[1] Criteriile şi specificaţiile se referă la secţiunile corespunzătoare menţionate în partea dispozitivă şi/sau în anexa I.[2] Sistem digital de mesaje prin radio privind traficul rutier în care fluxul general de mesaje poate fi adaptat cerinţelor utilizatorului de drum.[3] Sistemele aeroportuare: JO L 240, 24.8.1992, p. 14.[4] Tabelul nu exclude extinderea măsurilor respective la alte puncte de conexiune, în anumite cazuri speciale şi bine motivate.[5] Inclusiv cele două gări pentru trenurile de mare viteză din Rotterdam şi Amsterdam care nu au fost incluse în proiectul aprobat de Consiliul European de la Essen din 1994.[6] Inclusiv legăturile Lisboan-Porto (2013), Lisboan-Madrid (2010) şi Aveiro-Salamanca (2015).[7] Unele porţiuni ale acestei rute corespund coridorului paneuropean V.[8] Inclusiv modernizarea porturilor şi aeroporturilor (2015), în conformitate cu conţinutul aprobat de Consiliul European de la Essen/Dublin.[9] O nouă creştere a capacităţii acestei linii a fost decisă în 2003 şi adăugată ca proiect separat.[10] Proiect finalizat.[11] Proiect finalizat.[12] Câteva tronsoane scurte din şosea şi linia ferată vor fi finalizate între 2010 şi 2015.[13] O parte a acestei rute corespunde definiţiei coridorului paneuropean VII.[14] Inclusiv până la Marea Neagră.[15] Această rută principală corespunde în mare parte definiţiei coridorului paneuropean IV.[16] Această rută principală corespunde în mare parte definiţiei coridorului paneuropean VI.[17] Inclusiv TGV Rhin-Rhône, mai puţin artera de vest.[18] Proiectul nr. 5 (Linia Betuwe) leagă Rotterdam de Emmerich.[19] Această rută principală corespunde în mare parte definiţiei coridorului paneuropean VI.[20] Inclusiv proiectul Essen nr. 13: axa rutieră Irlanda/Regatul Unit/Benelux.


Anunţ juridic important

|

52008PC0849

Propunere de decizie a Consiliului privind poziţia care urmează a fi adoptată de către Comunitate în legătură cu propunerea de modificare a Convenţiei vamale privind transportul internaţional de mărfuri, sub acoperirea carnetelor TIR (Convenţia TIR din 1975)  /* COM/2008/0849 final - ACC 2008/0236 */

	[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |Bruxelles, 19.12.2008COM(2008) 849 final2008/0236 (ACC)Propunere deDECIZIE A CONSILIULUIprivind poziția care urmează a fi adoptată de către Comunitate în legătură cu propunerea de modificare a Convenției vamale privind transportul internațional de mărfuri, sub acoperirea carnetelor TIR (Convenția TIR din 1975)(prezentată de Comisie)EXPUNERE DE MOTIVEContextul propuneriiMotivele și obiectivele propuneriiConvenția vamală privind transportul internațional de mărfuri, sub acoperirea carnetelor TIR (Convenția TIR) din 14 noiembrie 1975 a fost aprobată, în numele Comunității Economice Europene, prin Regulamentul (CEE) nr. 2112/78 al Consiliului. Convenția a intrat în vigoare în Comunitate la 20 iunie 1983.Propunerea de decizie vizează modificarea notei explicative pentru articolul 8.3 din Convenția TIR. Modificarea se referă la nivelul de garanție recomandat pentru carnetul TIR. În octombrie 2008 Grupul de lucru privind problemele vamale care vizează transporturile și Comitetul de gestionare al Convenției TIR au hotărât că suma recomandată care poate fi solicitată pentru fiecare carnet TIR ar trebui modificată de la 50 000 USD la 60 000 EUR.Contextul generalConvenția TIR este gestionată de către Comisia Economică pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU), cu sediul la Geneva. Convenția a instituit un regim de tranzit vamal pentru circulația internațională a mărfurilor pe cale rutieră și permite ca mărfurile plasate în regim suspensiv vamal și fiscal să traverseze frontierele internaționale cu un minimum de intervenție din partea autorităților vamale, pe parcursul deplasării. Prin diminuarea obstacolelor tradiționale apărute în calea circulației internaționale a mărfurilor, sistemul TIR încurajează dezvoltarea comerțului internațional. Prin reducerea duratei tranzitului, acesta permite realizarea de economii substanțiale în ceea ce privește costurile de transport. Cel mai important avantaj al regimului este faptul că, prin intermediul lanțului internațional de garanție, Convenția TIR permite accesul relativ simplu la garanțiile necesare. Carnetele TIR constituie nu numai o declarație de tranzit, ci și o dovadă a garanției. Nivelul garanției de 50 000 USD stabilit în 1975 nu a fost modificat niciodată.În cursul ultimelor luni, unele părți contractante la convenție și-au exprimat îngrijorarea cu privire la nivelul actual al garanției recomandate pentru transporturile TIR, și anume 50 000 USD. Acestea au estimat că prețurile actuale și cursul de schimb sunt diferite de cele din 1975 și că, prin urmare, trebuie să aplice măsuri de control suplimentare, de exemplu escorte vamale sau garanții financiare. Pentru a evita astfel de măsuri și probleme complementare s-a propus o modificare a notei explicative 0.8.3. Această propunere a fost discutată de Grupul de lucru privind problemele vamale care vizează transporturile și de Comitetul de gestionare al Convenției TIR și nu s-au exprimat obiecții.Având în vedere că legislația aplică deja suma recomandată de 60 000 EUR, propunerea de amendament nu are incidențe asupra Comunității.Dispozițiile în vigoare în domeniul propuneriiNu există dispoziții în vigoare în domeniul propunerii.Coerența cu celelalte politici și obiective ale UniuniiPropunerea de decizie este în conformitate cu politica comună în domeniul comerțului și transportului. Prin facilitarea transportului rutier, sistemul TIR permite ca mărfurile să se deplaseze, traversând teritoriile celor 67 de părți contractante, cu un minimum de intervenții din partea administrațiilor vamale și oferă, prin intermediul lanțului internațional de garanție, un acces relativ simplu la garanțiile necesare. Simplificările realizate prin intermediul Convenției TIR sunt în conformitate cu Strategia de la Lisabona revizuită.Consultarea părților interesate și evaluarea impactuluiConsultarea păr ților interesateMetode de consultare, principalele sectoare vizate și profilul general al celor consultațiS-au derulat consultări pe marginea propunerii cu Uniunea Internațională a Transporturilor Rutiere, cu toate asociațiile garante și autoritățile vamale ale părților contractante la Convenția TIR. De asemenea, au avut loc consultări în cadrul reuniunilor Grupului de lucru privind problemele vamale care vizează transporturile și Comitetului de gestionare al Convenției TIR.Rezumatul răspunsurilor și modul în care au fost luate în considerare acesteaAviz favorabilObținerea și utilizarea expertizeiNu a fost necesar să se recurgă la expertiză externă.Evaluarea impactuluiNivelul garanției pentru Carnetul TIR ar trebui să fie mai mare pentru ca sistemul TIR să ofere mai multă siguranță și pentru a elimina măsurile de control suplimentare, de exemplu escortele sau necesitatea conturilor de garanție financiară.Pentru Comunitate garanția recomandată de 60 000 EUR se aplică deja de câtva timp iar propunerea de amendament va armoniza legislația comunitară și Convenția TIR.Prin introducerea acestui amendament, se vor asigura interesele financiare ale administrațiilor vamale și se estimează că se va reduce utilizarea escortelor vamale costisitoare.Elementele juridice ale propuneriiAcest amendament propune o modificare a notei explicative 0.8.3 din Convenția TIR.Temeiul juridicArticolele 133 și 300 alineatul (2) din Tratatul de instituire a Comunității Europene.Principiul subsidiaritățiiPropunerea intră în sfera competenței exclusive a Comunității. Prin urmare, principiul subsidiarității nu se aplică.Principiul proporționalitățiiPropunerea se conformează principiului proporționalității din următorul (următoarele) motiv(e).Aceasta introduce o modificare la acordul internațional care, ca atare, respectă principiul proporționalității.Propunerea se referă la nota explicativă. Prezentul amendament vizează modificarea nivelului garanției recomandate pentru Carnetul TIR de la 50 000 USD la 60 000 EUR.Alegerea instrumentelorInstrumentele propuse: Decizie.Alte instrumente nu ar fi adecvate din următorul (următoarele) motiv(e).Acordurile internaționale și amendamentele aduse acestor acorduri sunt, în general, introduse în legislația comunitară prin intermediul unei decizii.Implicațiile bugetarePropunerea nu are implicații asupra bugetului comunitar.2008/0236 (ACC)Propunere deDECIZIE A CONSILIULUIprivind poziția care urmează a fi adoptată de către Comunitate în legătură cu propunerea de modificare a Convenției vamale privind transportul internațional de mărfuri, sub acoperirea carnetelor TIR (Convenția TIR din 1975)CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 133 coroborat cu articolul 300 alineatul (2),întrucât:(1) Convenția vamală privind transportul internațional de mărfuri sub acoperirea carnetelor TIR (Convenția TIR) din 14 noiembrie 1975 a fost aprobată, în numele Comunității, prin Regulamentul (CEE) nr. 2112/78 al Consiliului din 25 iulie 1978[1] și a intrat în vigoare în Comunitate la 20 iunie 1983[2].(2) Unele părți contractante la Convenția TIR și-au exprimat îngrijorarea cu privire la nivelul actual al garanției recomandate pentru transporturile TIR. Acestea consideră că prețurile actuale și cursul de schimb sunt diferite de cele din 1975 și că, prin urmare, trebuie să aplice măsuri de control complementare, de exemplu escorte vamale sau garanții financiare. Pentru a evita astfel de măsuri și probleme complementare s-a propus o modificare a notei explicative 0.8.3.(3) În octombrie 2008 Comitetul de gestionare al Convenției TIR a hotărât că, pentru a asigura interesele financiare ale administrațiilor vamale implicate în sistemul TIR, este necesară o modificare a notei explicative 0.8.3. pentru înlocuirea sumei de 50 000 USD cu suma de 60 000 EUR.(4) Trebuie stabilită poziția Comunității în legătură cu modificarea propusă.ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:Articolul 1Pozi ția Comunității în cadrul comitetului de gestionare este în favoarea propunerii de modificare prezentată în anexă.Articolul 2Prezenta decizie se adresează statelor membre.Adoptată la Bruxelles,Pentru ConsiliuPreședinteleANEXĂSe modifică nota explicativă 0.8.3. după cum urmează:se înlocuiește „50 000 USD” cu „60 000 EUR”.[1] JO L 252, 14.9.1978[2] JO L 31, 2.2.1983, p. 13


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 8.5.2017
            COM(2017) 199 final
            2017/0088(NLE)
            Propunere de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Acordului dintre Uniunea Europeană și Islanda privind normele suplimentare referitoare la Instrumentul de sprijin financiar pentru frontiere externe și vize, în cadrul Fondului pentru securitate internă, pentru perioada 2014-2020

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.CONTEXTUL PROPUNERII

               •Temeiurile și obiectivele propunerii

               Regulamentul (UE) nr. 515/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 aprilie 2014 de instituire, în cadrul Fondului pentru securitate internă, a instrumentului de sprijin financiar pentru frontiere externe și vize și de abrogare a Deciziei nr. 574/2007/CE a intrat în vigoare la 21 mai 2014 și a devenit aplicabil la 1 ianuarie 2014
                  1
               .

               Regulamentul (UE) nr. 514/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 aprilie 2014 de stabilire a dispozițiilor generale privind Fondul pentru azil, migrație și integrare, precum și instrumentul de sprijin financiar pentru cooperarea polițienească, prevenirea și combaterea criminalității și gestionarea crizelor a intrat în vigoare, de asemenea, la 21 mai 2014 și a devenit aplicabil la 1 ianuarie 2014
                  2
               . În temeiul articolului 19 din Regulamentul (UE) nr. 515/2014, dispozițiile Regulamentului (UE) nr. 514/2014 se aplică Instrumentului de sprijin financiar pentru frontiere externe și vize, în cadrul Fondului pentru securitate internă (denumit în continuare „FSI – Frontiere și vize”).

               Scopul FSI – Frontiere și vize este să instituie un mecanism de solidaritate obligatoriu care să prevadă respectarea de către statele participante, fiecare în interesul și în numele celuilalt, a acelorași norme europene privind controlul la frontierele externe. FSI – Frontiere și vize va contribui la îndeplinirea unui obiectiv esențial al acquis-ului Schengen, și anume la asumarea în comun a responsabilității asigurării „unui control eficace, de înalt nivel și uniform la frontierele externe”, astfel cum se prevede la articolul 15 din Regulamentul (UE) 2016/399 al Parlamentului European și al Consiliului
                  3
               . Prin urmare, acesta constituie o dezvoltare a acquis-ului Schengen.

               Articolul 5 alineatul (7) din Regulamentul (UE) nr. 515/2014 prevede participarea la instrument a țărilor asociate la implementarea, aplicarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen în conformitate cu dispozițiile regulamentului respectiv și încheierea de acorduri privind contribuțiile lor financiare și normele suplimentare necesare unei asemenea participări, care să includă dispoziții prin care să se asigure protejarea intereselor financiare ale Uniunii și a competențelor de audit ale Curții de Conturi, întrucât acordurile de asociere respective nu prevăd astfel de norme.

               Obiectivul proiectului de acord cu Islanda (denumită în continuare „țara asociată”) este de a stabili dispozițiile menționate la articolul 5 alineatul (7) din Regulamentul (UE) nr. 515/2014 și de a permite Comisiei să își asume răspunderea finală pentru execuția bugetului instrumentului în această țară asociată și să determine contribuția acestei țări la bugetul Uniunii alocat acestui instrument.

               În ceea ce privește controalele bugetare și financiare, statele membre au obligații orizontale [de exemplu, competența Curții de Conturi și a Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF)], care rezultă fie direct din tratat, fie din legislația secundară a Uniunii. Aceste obligații se aplică în mod direct statelor membre și, prin urmare, nu sunt prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 515/2014. Cu toate acestea, în conformitate cu articolul 5 alineatul (7) din Regulamentul (UE) nr. 515/2014, acestea trebuie extinse la țara asociată prin intermediul proiectului de acord.

               În vederea protejării intereselor financiare ale Uniunii împotriva fraudei și a altor abateri, Regulamentul (UE) nr. 514/2014 prevede să se acorde personalului Comisiei, Curții de Conturi și OLAF un acces adecvat pentru a efectua controale. Articolul 5 alineatul (9) din Regulamentul (UE) nr. 514/2014 prevede în plus că acordurile de cooperare cu țări terțe vor autoriza în mod expres Comisia, Curtea de Conturi și OLAF să efectueze astfel de audituri, controale la fața locului și inspecții. Prin urmare, se prevede acest lucru în proiectul de acord.

               •Coerența cu dispozițiile deja existente în domeniul de politică vizat

                  Nu se aplică.

               •Coerența cu alte domenii de politică a Uniunii

                  Nu se aplică.

               2.TEMEI JURIDIC, SUBSIDIARITATE ȘI PROPORȚIONALITATE

               •Temeiul juridic

               Întrucât obiectivul prezentei propuneri de încheiere a acordului este încheierea unor acorduri între Uniune și Islanda privind contribuția acestei țări la Instrumentul de sprijin financiar pentru frontiere externe și vize pentru perioada 2014-2020 și privind normele suplimentare necesare în vederea acestei participări, aceasta se bazează pe articolul 77 alineatul (2) și pe articolul 218 alineatul (6) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

               •Necesitatea deciziei propuse

                  În temeiul articolului 5 alineatul (7) din Regulamentul (UE) nr. 515/2014, încheierea acordului cu Islanda este necesară pentru stabilirea dispozițiilor privind contribuția acestei țări la Instrumentul de sprijin financiar pentru frontiere externe și vize pentru perioada 2014-2020 și privind normele suplimentare necesare în vederea acestei participări.

               •Proporționalitatea

                  Nu se aplică.

               •Alegerea instrumentului

                  Nu se aplică.

               3.REZULTATE ALE EVALUĂRILOR EX POST, CONSULTĂRILOR PĂRȚILOR INTERESATE ȘI EVALUĂRII IMPACTULUI

               •Evaluările ex post/verificarea adecvării legislației existente

                  Nu se aplică.

               •Consultările părților interesate

                  Nu se aplică.

               •Obținerea și utilizarea expertizei

                  Nu se aplică.

               •Evaluarea impactului

                  Nu se aplică, având în vedere faptul că propunerea este legată de gestionarea programului și vizează semnarea unui acord internațional care a fost negociat pe baza directivelor de negociere stabilite de Consiliu.

               •Adecvarea reglementărilor și simplificarea

                  Nu se aplică.

               •Drepturile fundamentale

                  Nu se aplică.

               4.IMPLICAȚII BUGETARE

               Articolul 10 din proiectul de acord și anexa la acesta prevăd dispozițiile legate de contribuțiile financiare anuale ale țării asociate la bugetul Fondului pentru securitate internă – Frontiere și vize și eventuala lor adaptare la situația descrisă în anexă.

               5.ELEMENTE DIVERSE

               •Aplicarea teritorială

                  Regulamentul (UE) nr. 515/2014 constituie o dezvoltare a acquis-ului Schengen. În acest sens, prezentul acord cu Islanda se bazează, la rândul său, pe acquis-ul Schengen.

                  În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la TUE și la TFUE, Danemarca nu participă la adoptarea prezentei decizii, nu are obligații în temeiul acesteia și nu face obiectul aplicării sale. În conformitate cu articolul 4 din protocolul menționat anterior, Danemarca va decide, în termen de șase luni de la data adoptării prezentei propuneri de către Consiliu, dacă va transpune decizia propusă în legislația sa internă.

                  Prezenta propunere constituie o dezvoltare a unor elemente ale acquis-ului Schengen la care Regatul Unit și Irlanda nu participă. Prin urmare, aceste țări nu își vor asuma obligații și nu vor face obiectul aplicării sale, în conformitate cu Deciziile 2000/365/CE
                     4
                   și, respectiv, 2002/192/CE ale Consiliului
                     5
                  .

               •Planurile de implementare și mecanismele de monitorizare, evaluare și raportare

                  Articolul 17 din acord specifică mecanismele de raportare și de monitorizare aplicabile. Până la data de 15 februarie a fiecărui an, până în 2022 inclusiv, Islanda trebuie să prezinte Comisiei un raport anual privind punerea în aplicare pentru exercițiul financiar precedent.

               •Documente explicative (în cazul directivelor)

                  Nu se aplică.

               •Explicații detaliate cu privire la prevederile specifice ale propunerii

                  Nu sunt necesare.

               Având în vedere cele de mai sus, Comisia propune Consiliului să aprobe, după obținerea aprobării din partea Parlamentului European, Acordul cu Islanda privind normele suplimentare referitoare la Instrumentul de sprijin financiar pentru frontiere externe și vize, în cadrul Fondului pentru securitate internă, pentru perioada 2014-2020.

               2017/0088 (NLE)

               Propunere de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Acordului dintre Uniunea Europeană și Islanda privind normele suplimentare referitoare la Instrumentul de sprijin financiar pentru frontiere externe și vize, în cadrul Fondului pentru securitate internă, pentru perioada 2014-2020

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 77 alineatul (2) și articolul 218 alineatul (6) litera (a),

               având în vedere propunerea Comisiei Europene,

               având în vedere aprobarea Parlamentului European
                  6
               ,

               întrucât:

               (1)În conformitate cu Decizia 2017/XXX a Consiliului [...]
                  7
               , Acordul dintre Uniunea Europeană și Islanda privind normele suplimentare pentru Instrumentul de sprijin financiar pentru frontiere externe și vize, în cadrul Fondului pentru securitate internă pentru perioada 2014-2020 (denumit în continuare „acordul”) a fost semnat la data de [...], sub rezerva încheierii sale.

               (2)În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la adoptarea prezentei decizii, nu are obligații în temeiul acesteia și nu face obiectul aplicării sale. Deoarece prezenta decizie constituie o dezvoltare a acquis-ului Schengen, Danemarca ar trebui să decidă, în conformitate cu articolul 4 din protocolul respectiv, în termen de șase luni de la data la care Consiliul hotărăște cu privire la prezenta decizie, dacă o va transpune sau nu în legislația sa internă.

               (3)Prezenta decizie constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Regatul Unit nu participă, în conformitate cu Decizia 2000/365/CE a Consiliului
                  8
               ; prin urmare, Regatul Unit nu participă la adoptarea prezentei decizii, nu are obligații în temeiul acesteia și nu face obiectul aplicării sale.

               (4)Prezenta decizie reprezintă o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen la care Irlanda nu participă, în conformitate cu Decizia 2002/192/CE a Consiliului
                  9
               . Prin urmare, Irlanda nu participă la adoptarea prezentei decizii, nu are obligații în temeiul acesteia și nu face obiectul aplicării sale.

               (5)Pentru a permite aplicarea promptă a măsurilor prevăzute în acord și pentru a nu întârzia aprobarea și punerea în aplicare a programului național, decizia ar trebui să intre în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

               (6)Acordul ar trebui aprobat,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Se aprobă, în numele Uniunii, Acordul dintre Uniunea Europeană și Islanda privind normele suplimentare referitoare la Instrumentul de sprijin financiar pentru frontiere externe și vize, în cadrul Fondului pentru securitate internă, pentru perioada 2014-2020.

               Textul acordului se atașează la prezenta decizie.

               Articolul 2

               Președintele Consiliului desemnează persoana împuternicită sau persoanele împuternicite să efectueze, în numele Uniunii, notificarea prevăzută la articolul 19 alineatul (2) din acord, prin care se exprimă consimțământul Uniunii de a-și asuma obligații în temeiul acordului.

               Articolul 3

               Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)
                  JO L 150, 20.5.2014, p. 143.

                     (2)
                  JO L 150, 20.5.2014, p. 112.

                     (3)
                  JO L 77, 23.3.2016, p. 1.

                     (4)
                  Decizia Consiliului din 29 mai 2000 privind solicitarea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen (JO L 131, 1.6.2000, p. 43).

                     (5)
                  Decizia Consiliului din 28 februarie 2002 privind solicitarea Irlandei de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen (JO L 64, 7.3.2002, p. 20).

                     (6)
                  JO C , , p. .

                     (7)
                  [Trimiterea completă]

                     (8)
                  Decizia 2000/365/CE a Consiliului din 29 mai 2000 privind solicitarea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen (JO L 131, 1.6.2000, p. 43).

                     (9)
                  Decizia 2002/192/CE a Consiliului din 28 februarie 2002 privind solicitarea Irlandei de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen (JO L 64, 7.3.2002, p. 20).

    ---documentbreak---

               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 8.5.2017
            COM(2017) 199 final
            ANEXĂ
            la
            Propunerea de DECIZIE A CONSILIULUI
            privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Acordului dintre Uniunea Europeană și Islanda privind normele suplimentare referitoare la Instrumentul de sprijin financiar pentru frontiere externe și vize, în cadrul Fondului pentru securitate internă, pentru perioada 2014-2020

               UNIUNEA EUROPEANĂ, denumită în continuare „Uniunea”

               și

               ISLANDA,

               denumite în continuare, împreună, „părțile”,

               AVÂND ÎN VEDERE Acordul încheiat între Consiliul Uniunii Europene și Islanda și Regatul Norvegiei privind asocierea acestor state în vederea implementării, aplicării și dezvoltării acquis-ului Schengen
                  1
               , („Acordul de asociere cu Islanda și Norvegia”),

               ÎNTRUCÂT:

               (1)
                     Prin Regulamentul (UE) nr. 515/2014 al Parlamentului European și al Consiliului
                  2
               , Uniunea a instituit Instrumentul de sprijin financiar pentru frontiere externe și vize în cadrul Fondului pentru securitate internă.

               (2)
                     Regulamentul (UE) nr. 515/2014 constituie o dezvoltare a acquis-ului Schengen, în sensul Acordului de asociere cu Islanda și Norvegia.

               (3)
                     Întrucât Regulamentul (UE) nr. 514/2014 al Parlamentului European și al Consiliului
                  3
                are un impact direct asupra aplicării dispozițiilor Regulamentului (UE) nr. 515/2014, afectând astfel cadrul juridic al acestuia, și întrucât procedurile prevăzute de Acordul de asociere cu Islanda și Norvegia au fost aplicate pentru adoptarea Regulamentului (UE) nr. 514/2014, care a fost notificat Islandei, părțile recunosc că Regulamentul (UE) nr. 514/2014 constituie o dezvoltare a acquis-ului Schengen în sensul Acordului de asociere cu Islanda și Norvegia în măsura în care acest lucru este necesar pentru punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 515/2014.

               (4)
                     Articolul 5 alineatul (7) din Regulamentul (UE) nr. 515/2014 prevede participarea la instrument, în conformitate cu dispozițiile regulamentului respectiv, a țărilor asociate la implementarea, aplicarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen, printre care se numără și Islanda, precum și încheierea de acorduri pentru a preciza contribuțiile lor financiare și normele suplimentare necesare unei asemenea participări, inclusiv dispozițiile care să asigure protejarea intereselor financiare ale Uniunii și a competențelor de audit ale Curții de Conturi.

               (5)
                     Instrumentul de sprijin financiar pentru frontiere externe și vize, în cadrul Fondului pentru securitate internă (denumit în continuare „FSI – Frontiere și vize”) constituie un instrument specific în contextul acquis-ului Schengen, conceput să asigure repartizarea efortului și sprijinul financiar în domeniul frontierelor externe și al politicii în domeniul vizelor în statele membre și statele asociate.

               (6)
                     Articolul 60 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului
                  4
                prevede norme privind gestiunea indirectă care sunt aplicabile în cazul în care se încredințează sarcini de execuție bugetară țărilor terțe, inclusiv statelor asociate.

               (7)
                     Articolul 17 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 514/2014 prevede eligibilitatea cheltuielilor efectuate în 2014 de către o autoritate responsabilă care nu a fost încă desemnată în mod oficial, asigurând astfel o tranziție lină între Fondul pentru frontierele externe și Fondul pentru securitate internă. De asemenea, este important ca această dispoziție să se regăsească și în prezentul acord. Având în vedere că prezentul acord nu a intrat în vigoare înainte de sfârșitul anului 2014, este esențial să se asigure eligibilitatea cheltuielilor efectuate înainte de și până la desemnarea oficială a autorității responsabile, cu condiția ca sistemele de gestionare și control aplicate înainte de desemnarea oficială să fie, în esență, aceleași cu cele în vigoare după desemnarea oficială a autorității responsabile.

               (8)
                     Pentru a facilita calcularea și utilizarea contribuțiilor anuale datorate de Islanda pentru FSI – Frontiere și vize, contribuțiile sale pentru perioada 2014-2020 vor fi plătite în cinci tranșe anuale, în perioada 2016-2020. Din 2016 până în 2018, contribuțiile anuale sunt stabilite ca sume fixe, în timp ce contribuțiile datorate pentru anii 2019 și 2020 vor fi stabilite în 2019, pe baza produsului intern brut al tuturor statelor participante la FSI – Frontiere și vize, luând în considerare plățile realizate efectiv,

               CONVIN DUPĂ CUM URMEAZĂ:

               Articolul 1

               Domeniul de aplicare

               Prezentul acord stabilește normele suplimentare necesare pentru participarea Islandei la FSI – Frontiere și vize în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 515/2014.

               Articolul 2

               Gestiunea financiară și controlul

               1.
                     Islanda ia măsurile necesare în vederea asigurării respectării dispozițiilor relevante privind gestiunea financiară și controlul prevăzute în Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („TFUE”) și în legislația secundară.

               Dispozițiile TFUE și ale legislației secundare la care se face referire în primul paragraf sunt următoarele:

               (a)articolul 287 alineatele (1), (2) și (3) din TFUE;

               (b)articolele 30, 32 și 57, articolul 58 alineatul (1) litera (c) punctul (i), articolul 60, articolul 79 alineatul (2) și articolul 108 alineatul (2) din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012;

               (c)articolele 32, 38, 42, 84, 88, 142 și 144 din Regulamentul delegat (UE) nr. 1268/2012 al Comisiei
                  5
               ;

               (d)Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului
                  6
               ;

               (e)Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013 al Parlamentului European și al Consiliului
                  7
               .

               Părțile pot decide, de comun acord, să modifice această listă.

               2.
                     Islanda aplică pe teritoriul său, în conformitate cu prezentul acord, dispozițiile menționate la alineatul (1).

               Articolul 3

               Respectarea principiului bunei gestiuni financiare

               Fondurile alocate Islandei în cadrul FSI –Frontiere și vize se utilizează în conformitate cu principiul bunei gestiuni financiare.

               Articolul 4

               Respectarea principiului evitării conflictelor de interese

               Tuturor actorilor financiari și oricărei alte persoane implicate în executarea, gestionarea, inclusiv în actele pregătitoare, auditarea sau controlul bugetului, care își desfășoară activitatea pe teritoriul Islandei le este interzis să ia orice măsură care poate duce la un conflict între propriile interese și cele ale Uniunii.

               Articolul 5

               Executarea

               Deciziile luate de către Comisie care impun o obligație pecuniară unor persoane, altele decât statele, au caracter executoriu pe teritoriul Islandei.

               Executarea este reglementată de normele de procedură civilă aflate în vigoare în Islanda. Ordinul de executare a unei decizii se atașează deciziei respective, fără altă formalitate în afară de verificarea autenticității deciziei de către autoritatea națională pe care guvernul Islandei a desemnat-o în acest scop și a notificat-o Comisiei.

               După îndeplinirea respectivelor formalități la cererea Comisiei, Comisia poate proceda la executarea în conformitate cu dreptul intern, prin sesizarea directă a autorității competente.

               Executarea poate fi suspendată numai printr-o hotărâre a Curții de Justiție a Uniunii Europene. Cu toate acestea, controlul legalității măsurilor de executare este de competența instanțelor Islandei.

               Articolul 6

               Protecția intereselor financiare ale Uniunii împotriva fraudei

               1.Islanda:

               (a)combate frauda și orice alte activități ilegale care aduc atingere intereselor financiare ale Uniunii, prin măsuri care să descurajeze și care să asigure o protecție eficace în Islanda;

               (b)adoptă aceleași măsuri de combatere a fraudei care aduce atingere intereselor financiare ale Uniunii ca cele pe care le adoptă pentru a combate frauda care aduce atingere propriilor interese financiare și

               (c)coordonează, împreună cu statele membre și Comisia, acțiunile ce vizează protejarea intereselor financiare ale Uniunii.

               2.Islanda adoptă măsuri echivalente celor adoptate de Uniune în conformitate cu articolul 325 alineatul (4) din TFUE care sunt în vigoare la momentul semnării prezentului acord.

               Părțile pot decide, de comun acord, să adopte măsuri echivalente oricăror măsuri ulterioare adoptate de Uniune în conformitate cu prezentul articol.

               Articolul 7

               Controalele și inspecțiile la fața locului efectuate de Comisie (OLAF)

               Fără a aduce atingere drepturilor care îi revin în temeiul articolului 5 alineatul (8) din Regulamentul (UE) nr. 514/2014, Comisia [Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF)] este autorizată să efectueze controale și inspecții la fața locului pe teritoriul Islandei în ceea ce privește FSI – Frontiere și vize, în conformitate cu termenii și condițiile prevăzute în Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96.

               Autoritățile Islandei facilitează efectuarea controalelor și a inspecțiilor la fața locului, care, dacă autoritățile doresc acest lucru, pot fi efectuate în comun cu acestea.

               Articolul 8

               Curtea de Conturi

               Conform dispozițiilor articolului 287 alineatul (3) din TFUE și ale părții I titlul X capitolul 1 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012, Curtea de Conturi are posibilitatea de a efectua audituri la fața locului pe teritoriul Islandei la sediul oricărui organism care gestionează venituri sau cheltuieli în numele Uniunii cu privire la FSI – Frontiere și vize, inclusiv la sediul oricărei persoane fizice sau juridice care primește plăți de la buget.

               În Islanda, auditurile Curții de Conturi se efectuează în colaborare cu organismele de audit naționale sau, în cazul în care acestea nu au competențele necesare, cu serviciile naționale competente. Curtea de Conturi și organismele de audit naționale ale Islandei cooperează în spiritul încrederii reciproce, menținându-și totodată independența. Respectivele organisme sau servicii informează Curtea de Conturi în cazul în care intenționează să participe la audit.

               Curtea de Conturi are cel puțin aceleași drepturi ca cele conferite Comisiei prin articolul 5 alineatul (7) din Regulamentul (UE) nr. 514/2014 și prin articolul 7 din prezentul acord.

               Articolul 9

               Achiziții publice

               Islanda aplică dispozițiile legislației sale privind achizițiile publice în conformitate cu anexa XVI la Acordul privind Spațiul Economic European
                  8
               .

               Articolul 10

               Contribuții financiare

               1.
                     Pentru perioada 2016-2018, Islanda efectuează plăți anuale la bugetul FSI – Frontiere și vize în conformitate cu tabelul următor:

               (Toate sumele sunt exprimate în EUR)

                        2016

                        2017

                        2018

                        Islanda

                        563 999

                        563 999

                        563 999

               2.
                     Contribuțiile din partea Islandei pentru anii 2019 și 2020 se calculează pe baza produsului său intern brut (PIB), ca procent din PIB-ul tuturor statelor participante la FSI – Frontiere și vize, în conformitate cu formula descrisă în anexă.

               3.Contribuțiile financiare menționate la prezentul articol sunt datorate de către Islanda indiferent de data adoptării programului său național menționat la articolul 14 din Regulamentul (UE) nr. 514/2014.

               Articolul 11

               Utilizarea contribuțiilor financiare

               1.Totalul plăților anuale aferente anilor 2016 și 2017 se alocă astfel:

               (a)75 % reexaminării intermediare menționate la articolul 8 din Regulamentul (UE) nr. 515/2014;

               (b)15 % dezvoltării sistemelor informatice menționate la articolul 15 din Regulamentul (UE) nr. 515/2014, sub rezerva adoptării actelor legislative relevante ale Uniunii până la 30 iunie 2017;

               (c)10 % acțiunilor Uniunii menționate la articolul 13 din Regulamentul (UE) nr. 515/2014 și asistenței de urgență menționate la articolul 14 din Regulamentul (UE) nr. 515/2014.

               Atunci când suma menționată la litera (b) nu este alocată sau cheltuită, Comisia o realocă, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 5 alineatul (5) litera (b) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 515/2014, acțiunilor specifice menționate la articolul 7 din Regulamentul (UE) nr. 515/2014.

               În cazul în care prezentul acord nu intră în vigoare sau nu se aplică cu titlu provizoriu până la 1 iunie 2017, întreaga contribuție din partea Islandei se utilizează în conformitate cu alineatul (2) al prezentului articol.

               2.
                     Totalul plăților anuale aferente anilor 2018, 2019 și 2020 se alocă astfel:

               (a)40 % acțiunilor specifice menționate la articolul 7 din Regulamentul (UE) nr. 515/2014;

               (b)50 % dezvoltării sistemelor informatice menționate la articolul 15 din Regulamentul (UE) nr. 515/2014, sub rezerva adoptării actelor legislative relevante ale Uniunii până la 31 decembrie 2018;

               (c)10 % acțiunilor Uniunii menționate la articolul 13 din Regulamentul (UE) nr. 515/2014 și asistenței de urgență menționate la articolul 14 din Regulamentul (UE) nr. 515/2014.

               Atunci când suma menționată la litera (b) nu este alocată sau cheltuită, Comisia o realocă, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 5 alineatul (5) litera (b) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 515/2014, acțiunilor specifice menționate la articolul 7 din Regulamentul (UE) nr. 515/2014.

               3.
                     Sumele suplimentare alocate reexaminării intermediare, acțiunilor Uniunii, acțiunilor specifice sau programului privind dezvoltarea sistemelor informatice se utilizează în conformitate cu procedura relevantă prevăzută în una dintre următoarele dispoziții:

               (a)articolul 6 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 514/2014;

               (b)articolul 8 alineatul (7) din Regulamentul (UE) nr. 515/2014;

               (c)articolul 7 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 515/2014;

               (d)articolul 15 al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 515/2014.

               4.
                     Comisia poate utiliza până la 4 076 EUR din plățile efectuate de Islanda în fiecare an pentru a finanța cheltuielile administrative legate de personal sau de personalul extern necesar pentru sprijinirea punerii în aplicare de către Islanda a Regulamentului (UE) nr. 515/2014 și a prezentului acord.

               Articolul 12

               Confidențialitatea

               Informațiile comunicate sau obținute, sub orice formă, în temeiul prezentului acord intră în categoria secretului profesional și sunt protejate în același mod în care sunt protejate informațiile similare prin dispozițiile aplicabile instituțiilor Uniunii și prin legislația Islandei. Aceste informații nu pot fi comunicate altor persoane în afara celor ale căror funcții în cadrul instituțiilor Uniunii, în statele membre sau în Islanda, impun cunoașterea lor și nu pot fi utilizate în alte scopuri decât pentru a asigura o protecție eficace a intereselor financiare ale părților.

               Articolul 13

               Desemnarea autorității responsabile

               1.
                     Comisiei îi este notificată de către Islanda, cât mai curând posibil după aprobarea programului național, desemnarea oficială la nivel ministerial a autorității responsabile care are atribuția de a gestiona și a controla cheltuielile efectuate în cadrul FSI – Frontiere și vize.

               2.
                     Desemnarea menționată la alineatul (1) se efectuează sub rezerva respectării de către organism a criteriilor de desemnare privind mediul intern, activitățile de control, informarea, comunicarea și monitorizarea stabilite de Regulamentul (UE) nr. 514/2014 sau în baza acestuia.

               3.
                     Desemnarea autorității responsabile se bazează pe avizul unui organism de audit, care poate fi autoritatea de audit, care evaluează dacă autoritatea responsabilă respectă criteriile de desemnare. Organismul respectiv poate fi instituția publică autonomă responsabilă de monitorizarea, evaluarea și auditarea administrației. Organismul de audit funcționează independent de autoritatea responsabilă și își desfășoară activitatea în conformitate cu standarde de auditare acceptate la nivel internațional. La adoptarea deciziei de desemnare, Islanda se poate baza pe aprecierea similitudinii, în ceea ce privește aspectele principale, dintre sistemele de gestionare și control curente și cele existente în perioada anterioară, precum și pe evaluarea eficacității funcționării acestora. În cazul în care rezultatele auditului și ale controalelor existente arată că organismul desemnat nu mai respectă criteriile de desemnare, Islanda ia măsurile necesare pentru a se asigura că deficiențele în ceea ce privește îndeplinirea de către organismul respectiv a sarcinilor sale sunt remediate, inclusiv prin retragerea desemnării.

               Articolul 14

               Definiția exercițiului financiar

               În sensul prezentului acord, exercițiul financiar menționat la articolul 60 alineatul (5) din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 acoperă cheltuielile efectuate și veniturile încasate și înregistrate în conturile autorității responsabile în perioada care începe la 16 octombrie a anului „N-1” și se încheie la data de 15 octombrie a anului „N”.

               Articolul 15

               Eligibilitatea cheltuielilor

               Prin derogare de la articolul 17 alineatul (3) litera (b) și de la articolul 17 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 514/2014, cheltuielile sunt eligibile dacă au fost plătite de autoritatea responsabilă înainte de desemnarea sa oficială în conformitate cu articolul 13 din prezentul acord, cu condiția ca sistemele de gestionare și control aplicate înainte de desemnarea oficială să fie, în esență, aceleași cu cele în vigoare după desemnarea oficială a autorității responsabile.

               Articolul 16

               Solicitarea plății soldului anual

               1.
                     Până la data de 15 februarie a anului următor exercițiului financiar, Islanda transmite Comisiei documentele și informațiile solicitate la articolul 60 alineatul (5) primul paragraf literele (b) și (c) din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012.

               Prin derogare de la articolul 44 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 514/2014 și în conformitate cu articolul 60 alineatul (5) al treilea paragraf din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012, Islanda prezintă Comisiei avizul menționat la articolul 60 alineatul (5) al doilea paragraf din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 până la data de 15 martie a anului următor exercițiului financiar.

               Documentele transmise, menționate la prezentul alineat, reprezintă cererea de plată a soldului anual.

               2.
                     Documentele menționate la alineatul (1) se elaborează în conformitate cu modelele adoptate de Comisie în baza articolului 44 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 514/2014.

               Articolul 17

               Raportul privind punerea în aplicare

               Prin derogare de la articolul 54 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 514/2014 și în conformitate cu articolul 60 alineatul (5) al treilea paragraf din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012, Islanda transmite Comisiei un raport anual privind punerea în aplicare a programului național în cursul exercițiului financiar precedent până la data de 15 februarie a fiecărui an, până în 2022 inclusiv, și poate publica informațiile respective la nivelul adecvat.

               Primul raport anual privind punerea în aplicare a programului național se transmite la data de 15 februarie după intrarea în vigoare a prezentului acord sau după începerea aplicării sale cu titlu provizoriu.

               Primul raport vizează următoarele exerciții financiare: de la exercițiul 2014 până la exercițiul financiar ce precede anul în care trebuie trimis primul raport anual, în conformitate cu al doilea paragraf. Până la 31 decembrie 2023, Islanda transmite un raport final privind punerea în aplicare a programului național.

               Articolul 18

               Sistemul de schimb electronic de date

               În conformitate cu articolul 24 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 514/2014, toate schimburile oficiale de informații dintre Islanda și Comisie se efectuează prin intermediul unui sistem de schimb electronic de date prevăzut de Comisie în acest scop.

               Articolul 19

               Intrarea în vigoare

               1.Secretarul General al Consiliului Uniunii Europene este depozitarul prezentului acord.

               2.Părțile aprobă prezentul acord în conformitate cu propriile proceduri. Părțile se notifică reciproc cu privire la îndeplinirea procedurilor respective.

               3.Prezentul acord intră în vigoare în prima zi a primei luni de după data ultimei notificări menționate la alineatul (2).

               4.Cu excepția articolului 5, părțile aplică prezentul acord cu titlu provizoriu din ziua următoare semnării, fără a se aduce atingere cerințelor constituționale.

               Articolul 20

               Valabilitate și denunțare

               1.Atât Uniunea, cât și Islanda pot denunța prezentul acord prin notificarea deciziei sale celeilalte părți. Acordul încetează să se aplice la trei luni de la data unei astfel de notificări. Proiectele și activitățile aflate în desfășurare în momentul denunțării sunt continuate în conformitate cu condițiile stabilite de prezentul acord. Părțile soluționează de comun acord orice alte consecințe ale denunțării acordului.

               2.Aplicabilitatea prezentului acord încetează atunci când aplicabilitatea Acordului de asociere încheiat cu Islanda și Norvegia încetează, în conformitate cu articolul 8 alineatul (4), cu articolul 11 alineatul (3) sau cu articolul 16 din Acordul de asociere cu Islanda și Norvegia.

               Articolul 21

               Limbile

               Prezentul acord este întocmit într-un singur exemplar, în limbile bulgară, cehă, croată, daneză, engleză, estonă, finlandeză, franceză, germană, greacă, italiană, letonă, lituaniană, maghiară, malteză, neerlandeză, polonă, portugheză, română, slovacă, slovenă, spaniolă, suedeză și islandeză, toate textele fiind în egală măsură autentice.

               Adoptată la Bruxelles la … data de … în anul ….

               Pentru Uniunea Europeană,
                     Pentru Islanda,

               ANEXĂ

               Formula de calcul al contribuțiilor financiare pentru anii 2019 și 2020 și modalitățile de plată

               Contribuția financiară a Islandei la FSI – Frontiere și vize, menționată la articolul 5 alineatul (7) al doilea și al treilea paragraf din Regulamentul nr. 515/2014, se calculează pentru anii 2019 și 2020 după cum urmează.

               Pentru fiecare an din perioada 2013-2017, valoarea finală a produsului intern brut (PIB) al Islandei disponibilă la data de 31 martie 2019 se împarte la suma PIB-urilor tuturor statelor participante la FSI – Frontiere și vize din anul respectiv. Se face media celor cinci procente obținute pentru anii 2013-2017 și aceasta se aplică sumei dintre creditele anuale efective pentru FSI – Frontiere și vize pentru anii 2014-2019 și creditul de angajament anual pentru FSI – Frontiere și vize pentru anul 2020, astfel cum este inclus în proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2020 adoptat de Comisie, pentru a se obține suma totală care trebuie plătită de către Islanda pe întreaga perioadă de implementare a FSI – Frontiere și vize. Din această sumă se scad plățile anuale achitate efectiv de către Islanda în conformitate cu articolul 10 alineatul (1) din prezentul acord, pentru a se obține valoarea totală a contribuțiilor sale pentru anii 2019 și 2020. Jumătate din această sumă se plătește în 2019, iar cealaltă jumătate, în 2020.

               Contribuția financiară se plătește în euro.

               Islanda își achită contribuția financiară care îi revine în termen de cel mult 45 de zile de la data la care primește nota de debit. Orice întârziere în ceea ce privește plata contribuției duce la plata de către Islanda a unei dobânzi penalizatoare, care se aplică soldului începând cu data scadenței. Rata dobânzii este rata aplicată de Banca Centrală Europeană principalelor sale operațiuni de refinanțare, astfel cum este publicată în seria C a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene, în vigoare în prima zi calendaristică a lunii în care cade data scadenței, majorată cu 3,5 puncte procentuale.

                     (1)

                        JO L 176, 10.7.1999, p. 36.

                     (2)

                        Regulamentul (UE) nr. 515/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 aprilie 2014 de instituire, în cadrul Fondului pentru securitate internă, a instrumentului de sprijin financiar pentru frontiere externe și vize și de abrogare a Deciziei nr. 574/2007/CE (JO L 150, 20.5.2014, p. 143).

                     (3)

                        Regulamentul (UE) nr. 514/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 aprilie 2014 de stabilire a dispozițiilor generale privind Fondul pentru azil, migrație și integrare, precum și instrumentul de sprijin financiar pentru cooperarea polițienească, prevenirea și combaterea criminalității și gestionarea crizelor (JO L 150, 20.5.2014, p. 112).

                     (4)

                        Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (JO L 298, 26.10.2012, p. 1), astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (UE, Euratom) nr. 547/2014 din 15 mai 2014 (JO L 163, 29.5.2014, p. 18).

                     (5)

                        Regulamentul delegat (UE) nr. 1268/2012 al Comisiei privind normele de aplicare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii (JO L 362, 31.12.2012, p. 1).

                     (6)

                        Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului privind controalele și inspecțiile la fața locului efectuate de Comisie în scopul protejării intereselor financiare ale Comunităților Europene împotriva fraudei și a altor abateri (JO L 292, 15.11.1996, p. 2).

                     (7)

                        Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 septembrie 2013 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 al Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentului (Euratom) nr. 1074/1999 al Consiliului (JO L 248, 18.9.2013, p. 1).

                     (8)

                        JO L 1, 3.1.1994, p. 461.


				|

		52012PC0697

			Propunere de DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI A CONSILIULUI privind derogarea temporară de la Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității /* COM/2012/0697 final - 2012/0328 (COD) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
La reuniunea Consiliului Organizației
Aviației Civile Internaționale (OACI) din 9 noiembrie 2012, au fost
înregistrate progrese semnificative privind îndeplinirea obiectivului de
reglementare globală a emisiilor generate de aviație.
Prezenta propunere de decizie
urmărește să consolideze această dinamică
favorabilă și să sporească șansele de a se obține
un rezultat pozitiv la Adunarea din 2013 a OACI cu privire la elaborarea unei
măsuri globale de piață (MBM) și adoptarea unui cadru care
să faciliteze aplicarea de către state a măsurilor de
piață în sectorul aviației internaționale.
Decizia ar „opri ceasul”, suspendând, cu titlu
temporar, necesitatea aplicării obligațiilor care le revin
operatorilor de aeronave în temeiul schemei Uniunii Europene de comercializare
a certificatelor de emisii (ETS), în ceea ce privește zborurile de sosire
și de plecare. Prezenta propunere demonstrează, prin urmare,
angajamentul politic puternic al UE pentru facilitarea și impulsionarea
finalizării cu succes a acestor procese ale OACI.
Decizia de derogare temporară de la
Directiva ETS este menită să asigure că nu se iau măsuri
împotriva operatorilor de aeronave ce nu respectă obligațiile de
raportare și conformitate care le revin în temeiul directivei și care
au luat naștere înainte de 1 ianuarie 2014, în ceea ce privește
zborurile de sosire și de plecare. Această derogare este
valabilă numai în cazurile în care operatorii de aeronave fie nu au
primit, fie au restituit alocările de certificate gratuite de emisii care
au fost acordate în 2012 pentru asemenea activități spre sau dinspre
aerodromuri din afara UE și a zonelor strâns legate, cu care se
partajează un angajament comun de a combate schimbările climatice.
Monitorizarea, raportarea și verificarea adecvate ale emisiilor provenind
de la astfel de zboruri sunt binevenite, dar nu se vor aplica sancțiuni
pentru neconformitate în cazul neraportării acestor emisii.
Directiva continuă să se aplice
integral în ceea ce privește zborurile dintre aerodromuri din interiorul
UE și al zonelor strâns legate, cu care se partajează un angajament
comun de a combate schimbările climatice. În consecință,
toți operatorii de aeronave care au efectuat activități de
aviație ce fac obiectul directivei între astfel de aerodromuri în 2011
și în 2012 trebuie să respecte cerințele de monitorizare,
raportare și verificare. Până la 30 aprilie 2013, toți
operatorii de aeronave care au operat astfel de zboruri în 2012 au
obligația de a restitui certificate sau credite internaționale pentru
emisiile provenind de la zborurile respective.
Prezenta decizie lasă o marjă de
manevră pentru realizarea de progrese la Adunarea OACI care are loc în
septembrie 2013. Dacă se vor înregistra progrese clare și suficiente
la Adunarea OACI, Comisia va propune măsuri legislative suplimentare
corespunzătoare. Articolul 25a din directivă ar permite să se
aducă modificări în ceea ce privește activitățile de
aviație care fac obiectul cerințelor ce au luat naștere
după data de 1 ianuarie 2014. Operatorii de aeronave care
intenționează să opereze zboruri spre și dinspre
aerodromuri de pe teritoriul UE ar trebui să fie conștienți de
faptul că, în absența unor astfel de modificări, sunt
responsabili pentru emisii provenite de la zborurile spre sau dinspre acele aerodromuri
începând din 2013. Alocările de certificate gratuite acordate până în
februarie 2013 pentru emisiile din 2013 pot, de asemenea, să facă
obiectul unor posibile modificări, în cazul în care măsurile sunt
adoptate în conformitate cu articolul 25a.
Alte obligații în ceea ce privește
astfel de zboruri rămân neafectate, iar procentul certificatelor ce fac
obiectul licitațiilor rămâne la 15 %, astfel cum este
prevăzut în directivă. În consecință, va fi scoasă la
licitație o cantitate mai mică de certificate din sectorul
aviației pentru 2012, reflectând numărul proporțional mai mic al
certificatelor aflate în total în circulație.
Pentru a oferi un impuls suplimentar dinamicii
dezbaterilor internaționale și a menține în continuare rolul de
lider al UE în cadrul acestui proces, este important ca această propunere
să fie convenită de către Parlamentul European și Consiliu
rapid și, în mod ideal, până în martie 2013. Comisia confirmă
că, până la finalizarea procesului legislativ, operatorii de aeronave
care fie nu au primit alocări de certificate gratuite de emisii pentru
2012, fie au restituit alocările respective gratuite în contul
corespunzător, nu trebuie să se aștepte ca statele membre
să ia măsuri coercitive împotriva lor, ca urmare a solicitării
Comisiei, în ceea ce privește emisiile provenind de la zborurile spre sau
dinspre aerodromuri din afara UE și a zonelor strâns legate.
2012/0328 (COD)
Propunere de
DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI
A CONSILIULUI
privind derogarea temporară de la
Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului de
stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect
de seră în cadrul Comunității
(Text cu relevanță pentru SEE)
PARLAMENTUL EUROPEAN ŞI
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 192 alineatul (1),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectului de act
legislativ către parlamentele naționale,
având în vedere avizul Comitetului Economic
și Social European,
având în vedere avizul Comitetului Regiunilor,

hotărând în conformitate cu procedura
legislativă ordinară,
întrucât:
(1)       În cadrul Organizației
Aviației Civile Internaționale s-au înregistrat progrese
semnificative pe calea adoptării, la Adunarea din 2013 a OACI, a unui
cadru care facilitează aplicarea de către state a măsurilor de
piață asupra emisiilor generate de aviația
internațională, și pe calea elaborării unei măsuri
globale de piață.
(2)       Pentru a facilita aceste
progrese și a impulsiona dinamica favorabilă, este de dorit să
se suspende necesitatea aplicării cerințelor care au luat
naștere înainte de Adunarea din 2013 a OACI, în ceea ce privește
zborurile spre și dinspre aerodromuri din afara Uniunii și a zonelor
care au legături economice strânse cu Uniunea și cu care se
partajează un angajament comun de a combate schimbările climatice[1]. Prin urmare, nu trebuie
să fie luate măsuri împotriva operatorilor de aeronave în ceea ce privește
cerințele care decurg din Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European
și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de
comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul
Comunității[2]
și care au luat naștere înainte de 1 ianuarie 2014 cu privire la
raportarea emisiilor verificate și restituirea corespondentă a
certificatelor pentru emisii provenind de la zboruri de plecare și de
sosire spre și dinspre astfel de aerodromuri. Operatorii de aeronave care
doresc să respecte în continuare cerințele respective trebuie să
aibă această posibilitate.
(3)       Pentru a evita denaturarea
concurenței, această derogare trebuie să se aplice numai
operatorilor de aeronave care fie nu au primit, fie au restituit toate
alocările de certificate gratuite de emisii care au fost acordate pentru
astfel de activități în 2012. Din același motiv, aceste
certificate nu trebuie să fie luate în considerare pentru calcularea
drepturilor de utilizare a creditelor internaționale în cadrul Directivei
2003/87/CE.
(4)       Certificatele care nu sunt
emise unor astfel de operatori sau care sunt restituite trebuie să fie
anulate. Numărul de certificate din sectorul aviației care sunt
scoase la licitație va fi în conformitate cu articolul 3d alineatul (1) din
Directiva 2003/87/CE.
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Prin derogare de la articolul 16 din Directiva
2003/87/CE, statele membre nu vor lua măsuri împotriva operatorilor de
aeronave în ceea ce privește cerințele prevăzute la articolul 12
alineatul (2a) și articolul 14 alineatul (3) din Directiva 2003/87/CE,
care au luat naștere înainte de 1 ianuarie 2014, cu privire la
activități spre sau dinspre aerodromuri din țări din afara
Uniunii Europene care nu sunt membre ale AELS, teritorii dependente sau teritorii
ale statelor membre ale SEE sau țări care au semnat un tratat de
aderare la Uniunea Europeană, dacă acestor operatori de aeronave nu
le-au fost acordate alocări de certificate gratuite de emisii pentru
asemenea activități în 2012 sau dacă, în cazul în care acestor
operatori le-au fost emise astfel de certificate, operatorii respectivi au
restituit un număr corespunzător de certificate statelor membre în
vederea anulării.
Articolul 2
Statele membre anulează toate
certificatele din 2012 pentru zborurile spre sau dinspre aerodromurile
menționate la articolul 1 care fie nu au fost emise, fie au fost emise,
însă au fost restituite statelor membre.
Articolul 3
Certificatele anulate în temeiul articolului 2
nu vor fi luate în considerare pentru calcularea drepturilor de utilizare a
creditelor internaționale în cadrul Directivei 2003/87/CE.
Articolul 4
Prezenta decizie se adresează statelor
membre.
Adoptat la Bruxelles,
Pentru Parlamentul European,                     Pentru
Consiliu
Preşedintele                                                   Preşedintele
[1]               Incluzând statele AELS, țările care au semnat
un tratat de aderare la Uniunea Europeană și teritoriile dependente
și teritoriile statelor membre ale SEE.
[2]               JO L 275, 25.10.2003, p. 32.