Anunţ juridic important

|

52008PC0089

Propunere de regulament al Consiliului privind instituirea unui regim comun aplicabil exporturilor (Versiune codificată)  /* COM/2008/0089 final - ACC 2008/0034 */

	[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |Bruxelles, 20.2.2008COM(2008) 89 final2008/0034 (ACC)Propunere deREGULAMENT AL CONSILIULUIprivind instituirea unui regim comun aplicabil exporturilor (Versiune codificată)(prezentată de Comisie)EXPUNERE DE MOTIVE1. În contextul unei Europe a cetăţenilor, Comisia acordă o mare importanţă simplificării şi clarităţii dreptului comunitar în scopul de a-l face mai lizibil şi mai accesibil cetăţeanului, oferindu-i astfel posibilităţi sporite de a face uz de drepturile specifice care îi sunt conferite.Dar acest obiectiv nu va putea fi atins atât timp cât va persista un număr mult prea mare de dispoziţii care, fiind modificate de nenumărate ori şi adeseori în mod substanţial, se găsesc dispersate parte în actul originar, parte în actele modificatoare ulterioare. Astfel, pentru a identifica dispoziţiile în vigoare, este necesară o muncă de cercetare şi de comparare a unui număr mare de acte.Prin urmare, claritatea şi transparenţa dreptului comunitar depind şi de codificarea legislaţiei adeseori modificată.2. La 1 aprilie 1987, Comisia a dat instrucţiuni[1] serviciilor sale de a realiza codificarea tuturor actelor legislative cel mai târziu după a zecea lor modificare, menţionând că este vorba despre o cerinţă minimală şi că, în vederea clarităţii şi a bunei înţelegeri a legislaţiei comunitare, serviciile responsabile ar trebui să codifice textele la intervale şi mai scurte.3. Concluziile preşedinţiei Consiliului European de la Edimbourg, din decembrie 1992, au confirmat aceste imperative[2], subliniind importanţa codificării care asigură o securitate juridică în ceea ce priveşte dreptul aplicabil la un moment dat în legătură cu o problemă specifică.Codificarea trebuie realizată respectând cu stricteţe procesul legislativ comunitar normal.Întrucât nicio modificare de substanţă nu poate fi introdusă în actele care fac obiectul codificării , Parlamentul European, Consiliul şi Comisia au convenit, prin Acordul interinstituţional din 20 decembrie 1994, că, în vederea adoptării rapide a actelor codificate, ar putea fi utilizată o procedură accelerată.4. Obiectul prezentei propuneri este codificarea Regulamentului (CEE) nr. 2603/69 al Consiliului din 20 decembrie 1969 privind instituirea unui regim comun aplicabil exporturilor[3]. Noul regulament se substituie diverselor acte care îi sunt încorporate[4]; prezenta propunere păstrează în totalitate conţinutul actelor astfel codificate şi se limitează la a le regrupa, aducând numai modificările de formă cerute de însăşi operaţia de codificare.5. Prezenta propunere de codificare a fost elaborată pe baza unei consolidări prealabile a textului Regulamentului (CEE) nr. 2603/69 şi a actelor care l-au modificat, în toate limbile oficiale, efectuată prin intermediul unui sistem informatic , de către Oficiul Publicaţiilor Oficiale ale Comunităţilor Europene. În cazul articolelor renumerotate, corelaţia între vechea numerotare şi cea nouă este prezentată în tabelul de corespondenţă din anexa III la regulamentul codificat.ê 2603/69 (adaptat)2008/0034 (ACC)Propunere deREGULAMENT AL CONSILIULUIprivind instituirea unui regim comun aplicabil exporturilorCONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul de instituire a Comunităţii Economice Europene, în special Ö articolul 133 Õ,având în vedere reglementările privind organizarea comună a pieţelor agricole, precum şi reglementările adoptate în temeiul articolului Ö 308 Õ din tratat şi aplicabile mărfurilor care rezultă din transformarea produselor agricole, în special dispoziţiile acestor reglementări care permit derogarea de la principiul general al înlocuirii oricărei restricţii cantitative sau a oricărei măsuri cu efect echivalent numai cu măsurile prevăzute de aceste reglementări,având în vedere propunerea Comisiei,întrucât:ê1.  Regulamentul (CEE) nr. 2603/69 al Consiliului din 20 decembrie 1969 privind instituirea unui regim comun aplicabil exporturilor[5] a fost modificat de mai multe ori[6] şi în mod substanţial. Este necesar, din motive de claritate şi de raţionalizare, să se codifice regulamentul menţionat.ê 2603/69 considerentul 1 (adaptat)2.  Politica comercială comună trebuie să fie fondată pe principii unitare, printre altele în ceea ce priveşte exportul.ê 2603/69 considerentul 2 (adaptat)3.  Este necesar, prin urmare, să se stabilească un regim comun aplicabil exporturilor Ö Comunităţii Õ.ê 2603/69 considerentul 34.  În toate statele membre exporturile sunt liberalizate aproape în totalitate. În aceste condiţii, este posibil să se ia în considerare, pe plan comunitar, principiul conform căruia exporturile destinate unor ţări terţe nu sunt supuse niciunei restricţii cantitative, sub rezerva derogărilor prevăzute de prezentul regulament şi fără a aduce atingere măsurilor pe care statele membre le pot adopta în conformitate cu tratatul.ê 2603/69 considerentul 45.  Comisia trebuie informată în cazul în care, ca urmare a unei evoluţii excepţionale a pieţei, un stat membru consideră că ar putea fi necesare măsuri de salvgardare.ê 2603/69 considerentul 56.  Este esenţial să se procedeze, la scară comunitară şi în cadrul unui comitet consultativ, în special pe baza acestor informaţii, la examinarea condiţiilor exporturilor, a evoluţiei acestora şi a diverselor elemente ale situaţiei economice şi comerciale, precum şi, după caz, a măsurilor care urmează să fie adoptate.ê 2603/69 considerentul 67.  Poate fi necesar să se efectueze o supraveghere a anumitor exporturi sau să se instituie, preventiv, măsuri provizorii, pentru a face faţă unor practici imprevizibile. Cerinţele privind rapiditatea şi eficienţa justifică împuternicirea Comisiei să decidă asupra acestor măsuri, fără a aduce atingere poziţiei adoptate ulterior de Consiliu, căruia îi revine sarcina să adopte o politică conformă intereselor Comunităţii.ê 2603/69 considerentul 7 (adaptat)8.  Măsurile de salvgardare necesare pentru interesele Comunităţii trebuie adoptate cu respectarea obligaţiilor internaţionale în vigoare.ê 2603/69 considerentul 8 (adaptat)(9) Este oportun ca statele membre să poată, în anumite condiţii şi cu titlu provizoriu, să ia măsuri de salvgardare;ê 2603/69 considerentul 9(10) Este de dorit ca, pe perioada de aplicare a măsurilor de salvgardare, să poată avea loc consultări pentru a examina efectele acestora şi a verifica dacă sunt îndeplinite în continuare condiţiile de aplicare a acestora.ê 3918/91 considerentul 6(11) Este necesar să se autorizeze statele membre, care sunt obligate prin angajamente internaţionale care instituie, în caz de dificultăţi reale sau potenţiale de aprovizionare, un sistem pentru alocarea unor produse petroliere între părţile contractante, să execute obligaţiile asumate faţă de ţări terţe, fără a aduce atingere dispoziţiilor comunitare adoptate în acelaşi scop. Această autorizare ar trebui să se aplice până la adoptarea de către Consiliu a măsurilor adecvate în temeiul angajamentelor asumate de Comunitate sau de toate statele membre.ê 2603/69 considerentul 11 (adaptat)(12) Prezentul regulament trebuie să acopere toate produsele, atât pe cele industriale, cât şi pe cele agricole. Acesta trebuie aplicat complementar faţă de reglementările privind organizarea comună a pieţelor agricole, precum şi faţă de reglementările specifice adoptate în temeiul articolului Ö 308 Õ din tratat aplicabile mărfurilor care rezultă din transformarea produselor agricole. Este necesar, cu toate acestea, să se evite suprapunerea dispoziţiilor prezentului regulament cu cele ale reglementărilor menţionate anterior, în special cu clauzele de salvgardare ale acestora,ê 2603/69ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:ê 2603/69 (adaptat)Ö CAPITOLUL Õ Iê 2603/69Principiul fundamentalê 2603/69 (adaptat)Articolul 1Exporturile Comunităţii Europene destinate unor ţări terţe sunt libere, şi anume nu fac obiectul unor restricţii cantitative, cu excepţia celor care se aplică în conformitate cu dispoziţiile prezentului regulament.Ö CAPITOLUL Õ IIê 2603/69Procedura comunitară de informare şi de consultareê 2603/69 (adaptat)Articolul 2În cazul în care, ca urmare a unei evoluţii excepţionale a pieţei, un stat membru estimează că ar putea fi necesare măsuri de salvgardare în sensul Ö capitolului Õ III, acesta informează în această privinţă Comisia, care avertizează celelalte state membre.ê 2603/69 art. 3 şi art. 4 (adaptat)Articolul 3(1) Consultările se desfăşoară în cadrul unui comitet consultativ, denumit în continuare „comitet”, compus din reprezentanţi ai fiecărui stat membru şi prezidat de către un reprezentant al Comisiei.(2) Comitetul se reuneşte la convocarea preşedintelui său; acesta comunică statelor membre, în cel mai scurt timp, toate informaţiile utile.Ö Articolul 4(1) Pot fi deschise consultări în orice moment, fie la cererea unui stat membru, fie la iniţiativa Comisiei.(2) Consultările trebuie să aibă loc în patru zile lucrătoare de la primirea de către Comisie a informării menţionate la articolul 2 şi, în orice caz, înaintea instituirii oricărei măsuri în temeiul articolelor 5-7. Õ(3) Consultările se referă în special la:(a) condiţiile exporturilor şi evoluţia lor, precum şi diversele elemente ale situaţiei economice şi comerciale pentru produsul respectiv;(b) după caz, măsurile care este necesar să fie adoptate.ê 2603/69Articolul 5În vederea determinării situaţiei economice şi comerciale, Comisia le poate cere statelor membre să îi furnizeze informaţii statistice cu privire la evoluţia pieţei unui anumit produs şi să supravegheze, în acest scop, exporturile, în conformitate cu legislaţiile interne şi în conformitate cu procedurile indicate de Comisie. Statele membre adoptă dispoziţiile necesare pentru a da curs cererilor Comisiei şi îi comunică datele cerute. Comisia informează celelalte state membre.ê 2603/69 (adaptat)Ö CAPITOLUL Õ IIIê 2603/69Măsuri de salvgardareArticolul 6(1) În vederea prevenirii unei situaţii critice cauzate de o penurie de produse esenţiale sau a remedierii unei astfel de situaţii şi în cazul în care interesele Comunităţii impun o acţiune imediată, Comisia, la cererea unui stat membru sau din proprie iniţiativă şi ţinând seama de natura produselor şi a celorlalte particularităţi ale tranzacţiilor în cauză, poate condiţiona exportul unui produs de prezentarea unei autorizaţii de export care se acordă în conformitate cu procedurile şi în limitele pe care aceasta le hotărăşte, până la adoptarea deciziei ulterioare a Consiliului, în temeiul articolului 7.(2) Măsurile adoptate sunt comunicate Consiliului şi statelor membre; ele se aplică de îndată.(3) Aceste măsuri pot fi limitate la anumite destinaţii şi la exporturile din anumite regiuni ale Comunităţii. Ele nu afectează produsele aflate în drum spre frontiera Comunităţii.(4) În cazul în care acţiunea Comisiei a fost solicitată de un stat membru, Comisia decide în termen de cel mult 5 zile lucrătoare de la primirea cererii. În cazul în care Comisia nu dă curs unei astfel de solicitări, ea comunică fără întârziere această decizie Consiliului, care poate lua, cu majoritate calificată, o decizie diferită.(5) Orice stat membru poate prezenta Consiliului măsurile adoptate, în termen de 12 zile lucrătoare de la comunicarea acestora statelor membre. Consiliul, hotărând cu majoritate calificată, poate lua o decizie diferită.(6) După ce a aplicat alineatul (1), Comisia propune Consiliului, în termen de 12 zile lucrătoare de la intrarea în vigoare a măsurii pe care a adoptat-o, măsurile adecvate în sensul articolului 7. În cazul în care Consiliul nu hotărăşte cu privire la această propunere în termen de cel mult şase săptămâni de la intrarea în vigoare a măsurii adoptate de Comisie, această măsură se abrogă.Articolul 7(1) În cazul în care interesele comunităţii o cer, Consiliul, hotărând cu majoritate calificată cu privire la propunerea Comisiei, poate adopta măsurile adecvate:Ö (a) Õ pentru a preveni o situaţie critică cauzată de o penurie de produse esenţiale sau pentru a remedia o astfel de situaţie;Ö (b) Õ pentru a permite punerea în aplicare a angajamentelor internaţionale asumate de către Comunitate sau de către toate statele sale membre, în special în privinţa comerţului de produse de bază.(2) Aceste măsuri pot fi limitate la anumite destinaţii şi la exporturile din anumite regiuni ale Comunităţii. Ele nu afectează produsele aflate în drum spre frontiera Comunităţii.(3) La instituirea restricţiilor cantitative la export, se ţine seama în special:Ö (a) Õ pe de o parte, de volumul contractelor care au fost încheiate în condiţii normale, înaintea intrării în vigoare a unei măsuri de salvgardare în sensul prezentului Ö capitol Õ şi pe care statul membru interesat le-a notificat Comisiei în conformitate cu normele sale interne;Ö (b) Õ pe de altă parte, de faptul că nu trebuie să fie compromisă atingerea scopului propus prin instaurarea de restricţii cantitative.ê 2603/69 art. 9Articolul 8ê 2603/69 (adaptat)(1) Pe perioada de aplicare a măsurilor prevăzute la articolele 6 Ö şi 7 Õ, la cererea unui stat membru sau la iniţiativa Comisiei, se procedează la consultări în cadrul comitetului pentru:ê 2603/69(a) a analiza efectele măsurilor menţionate anterior;(b) a verifica dacă se întrunesc în continuare condiţiile de aplicare a acestora.(2) În cazul în care Comisia consideră că se impune abrogarea sau modificarea măsurilor prevăzute la articolele 6 şi 7:(a) în cazul în care Consiliul nu a hotărât cu privire la măsurile Comisiei, aceasta le modifică sau le abrogă fără întârziere şi întocmeşte de îndată un raport către Consiliu;(b) în alte cazuri, aceasta propune Consiliului abrogarea sau modificarea măsurilor adoptate de acesta. Consiliul hotărăşte cu majoritate calificată.ê 2603/69 (adaptat)Ö CAPITOLUL Õ IVê 2603/69Dispoziţii tranzitorii şi finaleê 3918/91 art. 1 pct. 1 (adaptat)Articolul 9În ceea ce priveşte produsele enumerate în anexa Ö I Õ, până la adoptarea de către Consiliu a măsurilor adecvate în temeiul angajamentelor internaţionale asumate de Comunitate sau de toate statele membre, statele membre sunt autorizate să pună în aplicare, fără a aduce atingere normelor adoptate de Comunitate în acest domeniu, sistemul de urgenţă care introduce o obligaţie de alocare faţă de ţările terţe, prevăzut de angajamentele internaţionale asumate înainte de intrarea în vigoare a prezentului regulament.Statele membre informează Comisia cu privire la măsurile pe care intenţionează să le adopte. Comisia comunică măsurile adoptate Consiliului şi celorlalte state membre.ê 2603/69 art. 11Articolul 10Fără a aduce atingere altor dispoziţii comunitare, prezentul regulament nu împiedică adoptarea sau punerea în aplicare de către statele membre a unor restricţii cantitative la export, justificate de motive de moralitate publică, de ordine publică, de siguranţă publică, de protecţie a sănătăţii şi a vieţii persoanelor şi a animalelor sau de conservare a plantelor, de protecţie a bogăţiilor naţionale cu valoare artistică, istorică sau arheologică sau de protecţie a proprietăţii industriale şi comerciale.ê 2603/69 art. 12 (adaptat)Articolul 11(1) Prezentul regulament nu împiedică aplicarea reglementărilor privind organizarea comună a pieţelor agricole, nici a reglementărilor specifice adoptate în temeiul articolului Ö 308 Õ din tratat şi aplicabile mărfurilor care rezultă din transformarea produselor agricole; acesta se aplică în mod complementar.(2) Cu toate acestea, dispoziţiile Ö articolului Õ 6 nu se aplică produselor care fac obiectul acestor reglementări şi pentru care regimul comunitar al schimburilor comerciale cu ţările terţe prevede posibilitatea aplicării de restricţii cantitative la export. Dispoziţiile articolului 5 nu se aplică produselor care fac obiectul acestor regulamente şi pentru care regimul comunitar al schimburilor comerciale cu ţările terţe prevede prezentarea unui certificat sau al altui titlu de export.êArticolul 12Regulamentul (CEE) nr. 2603/69 se abrogă.Trimiterile la regulamentul abrogat se înţeleg ca trimiteri la prezentul regulament şi se citesc în conformitate cu tabelul de corespondenţă din anexa III.ê 2603/69 (adaptat)Articolul 13Prezentul regulament intră în vigoare Ö în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene Õ.ê 2603/69Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale şi se aplică direct în toate statele membre.Adoptat la Bruxelles, […]Pentru ConsiliuPreşedintele[…]ê 3918/91 art. 1 pct. 2 (adaptat)ANEXA Ö I ÕProdusele menţionate la articolul Ö 9 Õê 3918/91 art. 1 pct. 2Cod NC | Descrierea mărfurilor |270900 | Uleiuri nerafinate de petrol sau de minerale bituminoase, brute |271000 | Uleiuri de petrol sau de minerale bituminoase, altele decât uleiurile brute; produse preparate nedenumite sau neincluse în altă parte, având un conţinut în masă de 70 % sau mai mult de uleiuri de petrol sau de minerale bituminoase şi având ca element de bază următoarele uleiuri: |27100011-27100039 | Uleiuri uşoare |27100041-27100059 | Uleiuri medii |27100061-27100099 | Uleiuri grele, cu excepţia uleiurilor de lubrefiere folosite în ceasornicărie şi în industriile similare, prezentate în recipiente mici care conţin până la 250 grame net de ulei |ex27100091-ex27100099 |2711 | Gaze de sondă şi alte hidrocarburi gazoase: |- Lichefiate: |271112 | - - Propan: |- - - Propan cu o puritate de minimum 99 % |- - - Altele |271113 | - - Butan |- În stare gazoasă: |ex27112900 | - - Altele |- - - Propan |- - - Butan |____________________éANEXA IIRegulament abrogat şi lista modificărilor ulterioareRegulamentul (CEE) nr. 2603/69 al Consiliului (JO L 324, 27.12.1969, p. 25) |Regulamentul (CEE) nr. 234/71 al Consiliului (JO L 28, 4.2.1971, p. 2) |Regulamentul (CEE) nr. 1078/71 al Consiliului (JO L 116, 28.5.1971, p. 5) |Regulamentul (CEE) nr. 2182/71 al Consiliului (JO L 231, 14.10.1971, p. 4) |Regulamentul (CEE) nr. 2747/72 al Consiliului (JO L 291, 28.12.1972, p. 150) | Numai articolul 1, prima liniuţă |Regulamentul (CEE) nr. 1275/75 al Consiliului (JO L 131, 22.5.1975, p. 1) |Regulamentul (CEE) nr. 1170/76 al Consiliului (JO L 131, 20.5.1976, p. 5) |Regulamentul (CEE) nr. 1934/82 al Consiliului (JO L 211, 20.7.1982, p. 1) |Regulamentul (CEE) nr. 3918/91 al Consiliului (JO L 372, 31.12.1991, p. 31) |_________________ANEXA IIITABEL DE CORESPONDENŢĂRegulamentul (CEE) nr. 2603/69 | Prezentul regulament |Articolele 1 şi 2 | Articolele 1 şi 2 |Articolul 3 alineatele (1) şi (2) | Articolul 4 alineatele (1) şi (2) |Articolul 4 alineatele (1) şi (2) | Articolul 3 alineatele (1) şi (2) |Articolul 4 alineatul (3) | Articolul 4 alineatul (3) |Articolele 5 şi 6 | Articolele 5 şi 6 |Articolul 7 alineatul (1) parte introductivă | Articolul 7 alineatul (1) parte introductivă |Articolul 7 alineatul (1) prima liniuţă | Articolul 7 alineatul (1) litera (a) |Articolul 7 alineatul (1) a doua liniuţă | Articolul 7 alineatul (1) litera (b) |Articolul 7 alineatul (2) | Articolul 7 alineatul (2) |Articolul 7 alineatul (3) parte introductivă | Articolul 7 alineatul (3) parte introductivă |Articolul 7 alineatul (3) prima liniuţă | Articolul 7 alineatul (3) litera (a) |Articolul 7 alineatul (3) a doua liniuţă | Articolul 7 alineatul (3) litera (b) |Articolul 8 | _ |Articolul 9 | Articolul 8 |Articolul 10 alineatul (1) | _ |Articolul 10 alineatul (2) | Articolul 9 |Articolul 11 | Articolul 10 |Articolul 12 | Articolul 11 |_ | Articolul 12 |Articolul 13 | Articolul 13 |Anexa I | _ |Anexa II | Anexa I |_ | Anexa II |_ | Anexa III |_________________[1] COM(87) 868 PV.[2] A se vedea anexa 3 din partea A a susmenţionatelor concluzii.[3] Efectuată în conformitate cu Comunicarea Comisiei către Parlamentul European şi Consiliu – Codificarea acquis-ului comunitar, COM(2001) 645 final.[4] A se vedea anexa II la prezenta propunere.[5] JO L 324, 27.12.1969, p. 25. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CEE) nr. 3918/91 al Consiliului (JO L 372, 31.12.1991, p. 31).[6] A se vedea anexa II.


				|

		52013PC0687

			Propunere de REGULAMENT DE PUNERE ÎN APLICARE AL CONSILIULUI de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii aplicate importurilor de anumite tipuri de sârmă din oțel inoxidabil originare din India /* COM/2013/0687 final - 2013/0328 (NLE) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
1.           Contextul propunerii
·      Motivele și obiectivele propunerii
Prezenta propunere se referă la aplicarea
Regulamentului (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind
protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea
țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene
(denumit în continuare „regulamentul de bază”), în cadrul procedurii
antidumping aplicate importurilor de anumite tipuri de sârmă din oțel
inoxidabil originare din India.
·      Contextul general
Prezenta propunere se înscrie în contextul punerii
în aplicare a regulamentului de bază și este rezultatul unei anchete
care s-a desfășurat în conformitate cu cerințele de fond și
de procedură prevăzute în regulamentul de bază.
·      Dispoziții în vigoare în domeniul propunerii
Prin Regulamentul (UE) nr. 418/2013, Comisia
Europeană a instituit o taxă antidumping provizorie la importurile de
anumite tipuri de sârmă din oțel inoxidabil originare din India.
·      Coerența cu alte politici și obiective ale Uniunii
Nu se aplică.
2.           CONSULTAREA PĂRȚILOR INTERESATE ȘI EVALUAREA
IMPACTULUI
·      Consultarea părților interesate
Părțile interesate vizate de
procedură au avut posibilitatea de a-și apăra interesele în
timpul anchetei, în conformitate cu dispozițiile regulamentului de
bază.
·      Obținerea și utilizarea cunoștințelor de
specialitate
Nu a fost necesar să se recurgă la
cunoștințe ale specialiștilor externi.
·      Evaluarea impactului
Prezenta propunere este rezultatul punerii în
aplicare a regulamentului de bază.
Regulamentul de bază nu prevede o evaluare
generală a impactului, însă conține o listă exhaustivă
de condiții care trebuie analizate.
3.           ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII
·      Rezumatul acțiunii propuse
Propunerea de regulament al Consiliului
anexată se bazează pe concluziile definitive privind dumpingul,
prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii. Prin
urmare, se propune adoptarea de către Consiliu a propunerii de regulament
anexate, care ar trebui să fie publicată cel mai târziu la 8
noiembrie 2013.
·      Temeiul juridic
Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din
30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac
obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale
Comunității Europene (denumit în continuare „regulamentul de
bază”).
·      Principiul subsidiarității
Propunerea intră în sfera competenței
exclusive a Uniunii Europene. În consecință, principiul
subsidiarității nu se aplică.
·      Principiul proporționalității
Propunerea respectă principiul
proporționalității din următoarele motive:
Tipul acțiunii este descris în regulamentul
de bază menționat anterior și nu permite luarea unei decizii la
nivel național.
Nu sunt necesare indicații privind modul în
care sarcina financiară și administrativă care revine Uniunii,
guvernelor naționale, autorităților regionale și locale,
operatorilor economici și cetățenilor este limitată la
minimum și este proporțională cu obiectivul propunerii.
·      Alegerea instrumentelor
Instrumente propuse: regulament.
Alte instrumente nu ar fi adecvate, din
următorul motiv:
Alte instrumente nu ar fi adecvate, întrucât
regulamentul de bază nu prevede opțiuni alternative.
4.           IMPLICAțIILE BUGETARE
Propunerea nu are implicații asupra bugetului
Uniunii.
2013/0328 (NLE)
Propunere de
REGULAMENT DE PUNERE ÎN APLICARE AL
CONSILIULUI
de instituire a unei taxe antidumping
definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii aplicate
importurilor de anumite tipuri de sârmă din oțel inoxidabil originare
din India
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea
Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr.
1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva
importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care
nu sunt membre ale Comunității Europene (denumit în continuare
„regulamentul de bază”)[1],
în special articolul 9,
având în vedere propunerea prezentată de
Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) după
consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
1.           PROCEDURA
1.1.        Măsuri provizorii
(1)       Comisia a instituit o
taxă antidumping provizorie la importurile de anumite tipuri de sârmă
din oțel inoxidabil originare din India, prin Regulamentul (UE) nr.
418/2013[2]
(denumit în continuare „regulamentul provizoriu”).
(2)       Ancheta a fost deschisă
în urma unei plângeri depuse la 28 iunie 2012 de Confederația
Europeană a Industriilor Fierului și Oțelului (Eurofer)
(denumită în continuare „reclamantul”), în numele unor producători
care reprezintă peste 50 % din producția totală a Uniunii
de anumite tipuri de sârmă din oțel inoxidabil.
(3)       În cursul anchetei
antisubvenție, desfășurată în paralel, Comisia a instituit
o taxă compensatorie provizorie la importurile de anumite tipuri de
sârmă din oțel inoxidabil originare din India, prin Regulamentul (UE)
nr. 419/2013[3]
și o taxă compensatorie definitivă prin Regulamentul (UE) nr.
861/2013[4].

1.2.        Părțile vizate de
anchetă
(4)       În etapa provizorie a
anchetei s-a aplicat eșantionarea pentru producătorii-exportatori din
India și producătorii din Uniune. În etapa provizorie s-a avut în
vedere eșantionarea și pentru importatorii neafiliați. Cu toate
acestea, având în vedere faptul că doi din trei importatori selectați
să facă parte din eșantion nu au transmis răspunsuri la
chestionar, eșantionarea importatorilor nu a mai putut fi continuată.
Prin urmare, s-au folosit toate informațiile disponibile referitoare la
toți importatorii cooperanți pentru a ajunge la rezultate definitive
mai ales în ceea ce privește interesul Uniunii.
(5)       Unul dintre
producătorii-exportatori a declarat că, întrucât la stabilirea
prejudiciului suferit de industria din Uniune nu s-au folosit vânzările de
la producătorii care nu au formulat plângeri, eșantionul de
producători din Uniune selectat nu poate fi considerat reprezentativ.
Acest argument a fost respins deoarece eșantionul a fost selectat pe baza
răspunsurilor primite de la toți producătorii din Uniune care au
cooperat la anchetă, indiferent de faptul că au susținut sau nu
plângerea în etapa de stabilire a capacității procesuale, și a
avut la bază volumele de producție.
(6)       Un
producător-exportator, afiliat unui producător din Uniune, s-a opus
plângerii și a solicitat o examinare individuală, deoarece nu a fost
inclus în eșantionul de producători-exportatori, din cauza volumelor
scăzute ale exporturilor sale. Nici producătorul respectiv din Uniune
nu a fost inclus în eșantionul pentru industria din Uniune, din cauza
volumelor scăzute ale producției sale. Comisia a acordat o examinare
individuală, dar producătorul-exportator și-a retras cererea.
(7)       Șapte
producători-exportatori din India care nu au fost incluși în
eșantion au solicitat o examinare individuală. Doi dintre
aceștia au răspuns la chestionar, cinci nu au răspuns. Dintre
cei doi producători-exportatori din India care au răspuns la chestionar,
unul și-a retras cererea de examinare individuală. Ca urmare, Comisia
a examinat cererea primită din partea unui producător-exportator din
India care nu a fost inclus în eșantion:
- KEI Industries Limited, New Delhi (KEI).
(8)       În etapa provizorie, s-a
constatat că niciunul dintre producătorii-exportatori care au fost
incluși inițial în eșantion nu a depus informații suficient
de fiabile, prin urmare s-a aplicat articolul 18 din regulamentul de bază.
Comisia a decis să mărească eșantionul, incluzând încă
trei societăți, pe baza volumelor exporturilor acestora și a
disponibilității lor de a coopera, astfel cum a fost exprimată
în urma deschiderii procedurii. Ca urmare, Comisia a examinat răspunsurile
la chestionar și a efectuat vizite de verificare la spațiile de lucru
ale următorilor producători-exportatori din India:
- Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana;
- Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra;
- Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra.
(9)       În afară de cele de mai
sus, se confirmă considerentele 4-7 și 14 din regulamentul
provizoriu.
1.3.        Perioada de anchetă
și perioada examinată
(10)     Astfel cum este prevăzut
în considerentul 20 din regulamentul provizoriu, ancheta privind dumpingul
și prejudiciul s-a referit la perioada cuprinsă între 1 aprilie 2011
și 31 martie 2012 (denumită în continuare „perioada de anchetă”
sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului
a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și 31 martie 2012
(denumită în continuare „perioada examinată”).
1.4.        Procedura ulterioară
(11)     Ulterior comunicării
faptelor și considerentelor esențiale pe baza cărora s-a decis
instituirea de măsuri antidumping provizorii (denumită în continuare
„comunicarea constatărilor provizorii”), mai multe părți
interesate, mai precis cei trei producători-exportatori incluși în
eșantion, producătorul-exportator care și-a retras cererea de
examinare individuală, reclamantul și 11 utilizatori au trimis
observații. Au fost audiate părțile care au formulat o
solicitare în acest sens. Comisia a continuat să caute toate
informațiile pe care le-a considerat necesare pentru comunicarea
constatărilor sale definitive. Toate observațiile primite au fost
examinate și luate în considerare, după caz.
(12)     Comisia a informat
părțile interesate cu privire la faptele și considerentele
esențiale pe baza cărora intenționează să recomande
instituirea unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite tipuri
de sârmă de oțel inoxidabil originare din India și perceperea
definitivă a sumelor constituite ca taxă provizorie (denumită în
continuare „comunicarea constatărilor finale”). De asemenea,
părților li s-a acordat o perioadă în cursul căreia au
putut formula observații cu privire la comunicarea constatărilor
finale. Toate observațiile primite au fost examinate și luate în
considerare, după caz.
(13)     În urma comentariilor primite
la constatările finale, Comisia a informat părțile interesate în
legătură cu modificările rezultatelor cu privire la nivelul de
dumping al anumitor producători-exportatori. Părților li s-a
acordat din nou o perioadă în cursul căreia au putut formula
observații cu privire la comunicarea constatărilor suplimentare.
Toate observațiile primite au fost examinate și luate în considerare,
după caz. O parte interesată, reclamantul, a criticat faptul că,
pentru unii producători-exportatori, concluziile privind nivelul
dumpingului au fost modificate pe baza unor date noi și a unor comentarii
primite după comunicarea provizorie și în etapa definitivă a
anchetei. De asemenea, aceasta a afirmat că drepturile sale procedurale au
fost încălcate.
(14)     Cu toate acestea, Comisia a
considerat că trebuie să ia în considerare observațiile primite
de la părțile interesate și, dacă este necesar, să
modifice constatările în cazul în care observațiile sunt justificate.
În niciunul dintre aceste cazuri nu au fost utilizate date noi neverificate
pentru stabilirea dumpingului. În plus, drepturile procedurale ale tuturor
părților interesate au fost respectate, deoarece acestea au fost
informate corespunzător și la timp și au primit aceleași
termene-limită pentru prezentarea observațiilor.
2.           Produsul în cauză și produsul similar
(15)     Astfel
cum se menționează în considerentul 21 din regulamentul provizoriu,
produsul în cauză a fost definit drept sârmă din oțel inoxidabil
conținând conform greutății:
–
minimum 2,5 % nichel, alta decât sârma cu un
conținut de nichel de minimum 28 %, dar maximum 31 % din
greutate și cu un conținut de crom de minimum 20 %, dar maximum
22 %;
–
mai puțin de 2,5 % nichel, alta decât
sârma cu un conținut de crom de minimum 13 %, dar maximum 25 %
din greutate și cu un conținut de aluminiu de minimum 3,5 %, dar
maximum 6 %,
încadrată în prezent la codurile NC 7223 00
19 și 7223 00 99 și originară din India.
(16)     Unii utilizatori au exprimat
preocupări în legătură cu aparenta lipsă a distincției
între diversele tipuri de produs în cauză și de produs similar, având
în vedere gama variată existentă pentru toate tipurile de produs. Un
motiv special de preocupare a fost modul în care ar putea fi asigurată, în
cadrul anchetei, o comparație echitabilă între toate tipurile de
produs. La fel ca în majoritatea anchetelor, definiția produsului în
cauză acoperă o gamă variată de tipuri de produs care au caracteristici
fizice, tehnice și chimice de bază identice sau similare. Faptul
că aceste caracteristici pot varia de la un tip de produs la altul poate
impune, într-adevăr, necesitatea de a acoperi o gamă variată de
tipuri de produs. Acest lucru este valabil pentru prezenta anchetă.
Comisia a ținut seama de diferențele existente între tipurile de
produs și a asigurat o comparație echitabilă. Un număr unic
de control al produsului (NCP) a fost alocat fiecărui tip de produs
fabricat și vândut de către producătorii-exportatori din India
și fiecărui tip de produs fabricat și vândut de industria din
Uniune. Numărul a fost alocat în funcție de principalele
caracteristici ale produsului, în acest caz caracteristicile fiind calitatea
oțelului, rezistența la tracțiune, acoperirea, suprafața,
diametrul și forma. Prin urmare, tipurile de sârmă exportate
către Uniune au fost comparate, pe baza NCP, cu produsele fabricate
și vândute de către industria din Uniune care au aceleași
caracteristici sau care prezintă caracteristici similare. Toate aceste
tipuri de produs s-au încadrat în definiția produsului în cauză
și a produsului similar prevăzută în avizul de deschidere[5] și în regulamentul
provizoriu.
(17)     Una
dintre părți a reiterat afirmația că așa-numitele
tipuri de produs „care încorporează tehnologie avansată” sunt
diferite și nu sunt interschimbabile cu alte tipuri de produs în
cauză. Prin urmare, acestea ar trebui să fie excluse din
definiția produsului. În conformitate cu jurisprudența, atunci când
se stabilește dacă produsele sunt similare, astfel încât fac parte
din același produs, trebuie să se evalueze dacă ele au
aceleași caracteristici tehnice și fizice, aceleași
utilizări finale de bază și același raport
calitate-preț. În această privință, trebuie să se
evalueze caracterul interschimbabil al acestor produse și concurența
dintre ele.[6] Ancheta a constatat că tipurile de produs „care încorporează
tehnologie avansată” menționate de partea respectivă au
aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază ca
și alte produse care fac obiectul anchetei. Acestea sunt sârme fabricate
din oțel inoxidabil, iar procesul de producție este similar, folosind
mașini asemănătoare, astfel încât producătorii pot fabrica
diferite variante ale produsului, în funcție de cerere. Prin urmare, cu
toate că diferitele tipuri de sârmă nu sunt direct interschimbabile
și nu concurează în mod direct, producătorii concurează
pentru contracte care acoperă o gamă largă de tipuri de
sârmă din oțel inoxidabil. În plus, aceste tipuri de produs sunt
fabricate și vândute atât de industria din Uniune, cât și de
producătorii-exportatori din India, care utilizează o metodă de
producție similară. Prin urmare, această afirmație nu poate
fi acceptată.
(18)     Ca răspuns la comunicarea
constatărilor finale, una dintre părți a afirmat că analiza
efectuată de Comisie pentru a stabili dacă așa-numitele tipuri
de produs „care încorporează tehnologie avansată” ar trebui să
fie incluse în domeniul de aplicare al anchetei a fost insuficientă.
Această afirmație este respinsă. Ancheta a stabilit faptul
că tipurile de produs care încorporează tehnologie avansată se
încadrează în definiția produsului, astfel cum se
menționează în considerentul(17) de mai sus. Partea presupune în mod
greșit că toate criteriile menționate în jurisprudență
trebuie îndeplinite în același timp; acest lucru este incorect. În
conformitate cu jurisprudența[7],
Comisia se bucură de o largă putere de apreciere în privința
definirii sferei de aplicare a produsului și trebuie să efectueze
această evaluare pe baza setului de criterii stabilite de Curte. Adeseori,
așa cum se întâmplă în cazul de față, unele criterii pot fi
orientate într-o anumită direcție, iar altele pot fi orientate într-o
altă direcție; într-o astfel de situație, Comisia trebuie să
realizeze o evaluare globală, așa cum s-a întâmplat în cazul de
față. Prin urmare, partea interesată respectivă presupune
în mod greșit că tipurile de produs trebuie să
îndeplinească toate caracteristicile pentru a se încadra în definiția
aceluiași produs.
(19)     Unii utilizatori au afirmat
că tipurile de sârmă din oțel inoxidabil din așa-numita
„serie 200” ar trebui să fie excluse din sfera de aplicare a produsului.
Mai exact, utilizatorii respectivi au susținut că acest tip de produs
nu este fabricat aproape deloc de către industria din Uniune. Cu toate
acestea, afirmația respectivă este neîntemeiată. În primul rând,
faptul că un anumit tip de produs nu este fabricat de industria din Uniune
nu constituie un motiv suficient pentru a-l exclude din sfera anchetei, atunci
când procesul de producție le permite producătorilor din Uniune
să înceapă să fabrice tipul de produs în cauză. În al
doilea rând, ca și în cazul tipurilor de sârmă care încorporează
tehnologie avansată, s-a constatat că aceste tipuri de produs în
cauză au caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază
identice sau similare cu alte tipuri de produs similar fabricate și
vândute de industria din Uniune. Prin urmare, această afirmație nu
poate fi acceptată.
(20)     De asemenea, utilizatorii
respectivi au susținut că sârma laminată ar trebui să fie
inclusă în definiția produsului în cauză. Cu toate acestea,
sârma laminată este materia primă utilizată pentru fabricarea
produsului în cauză, dar poate fi utilizată și pentru fabricarea
altor produse, cum ar fi elementele de fixare și cuiele. În consecință,
spre deosebire de produsul în cauză, aceasta nu este un produs finit din
oțel. Prin procesul de producție al formării la rece, sârma
laminată poate fi transformată, printre altele, în produsul în cauză
sau în produsul similar. Din acest motiv, sârma laminată nu poate fi
inclusă în sfera de aplicare a produsului, în sensul regulamentului de
bază.
(21)     Pe baza celor de mai sus, se
confirmă definiția produsului în cauză și cea a produsului
similar prevăzute în considerentele 21-24 din regulamentul provizoriu.
3.           DUMPING
3.1.        Introducere
(22)     În cursul vizitelor de
verificare la spațiile de lucru ale celor trei
producători-exportatori din India incluși inițial în
eșantion și al analizei ulterioare a informațiilor colectate,
s-a constatat că aceste societăți au prezentat unele
informații care nu pot fi considerate fiabile. Comisia a continuat
ancheta, analizând toate informațiile prezentate ca reacție la
comunicarea constatărilor provizorii și în audierile ulterioare.
(23)     Așa cum se indică în
considerentul 26 din regulamentul provizoriu, în cazul unuia dintre
producătorii-exportatori, Comisia a constatat că nu se poate face o
corelare între costurile raportate în răspunsul la chestionar și cele
din sistemul intern de raportare a costurilor societății. Societatea
a afirmat că diferențele au fost cauzate de erori de înregistrare
și de folosirea unei metode diferite de evaluare a stocurilor în sistemul
intern de raportare a costurilor față de datele publicate în
conturile anuale.
(24)     Așa cum s-a explicat în
considerentul 28 din regulamentul provizoriu, în timp ce datele din sistemul
intern de raportare a costurilor au fost în concordanță cu
situațiile financiare la nivelul societății, nu a fost posibil
să se stabilească reconcilierea dintre tabelele cu costuri
pregătite special de societate ca răspuns la chestionarul de
anchetă și datele conținute în sistemul intern de raportare a
costurilor pentru secția de producție de sârmă. Prin urmare, în
conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, s-a considerat
că informațiile găsite în sistemul intern de raportare a
costurilor ar trebui să fie utilizate în scopul anchetei antidumping.
(25)     Din acest motiv, Comisia a
ajustat provizoriu datele privind costurile furnizate de
producătorul-exportator în răspunsul la chestionar, prin utilizarea
datelor disponibile în sistemul intern de raportare a costurilor.
(26)     Așa cum s-a
menționat în considerentul 27 din regulamentul provizoriu,
producătorul-exportator a afirmat că datele din sistemul intern de
raportare a costurilor nu sunt fiabile și nu ar trebui să fie
utilizate în scopul anchetei. Societatea a atras atenția asupra mai multor
erori și probleme conceptuale privind cifrele din raportările interne
pe care s-a bazat Comisia pentru ajustarea costurilor. Societatea a declarat
că analiza Comisiei ar fi trebuit să se bazeze pe costurile raportate
în răspunsul la chestionar. În plus, într-o etapă ulterioară
măsurilor provizorii, societatea a făcut o reconciliere între cifrele
privind costurile din rapoartele interne pe secții și cele din
răspunsul la chestionar. Pe această bază și având în vedere
dovezile înregistrate în timpul vizitei la fața locului, au putut fi
acceptate anumite costuri de fabricație raportate inițial de
societatea respectivă în răspunsul la chestionar.
(27)     Cu toate acestea, pe baza
dovezilor existente, alocarea anumitor costuri, cum ar fi cheltuielile
indirecte și costurile financiare raportate de societate în răspunsul
la chestionar nu au putut fi considerate de încredere pentru anchetă. Comisia
a considerat că aceste costuri ar trebui să fie alocate pe baza
cifrei de afaceri totale a societății și a costului bunurilor
vândute, în conformitate cu articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de
bază. Pe baza celor de mai sus, au putut fi acceptate majoritatea
costurilor raportate în răspunsul la chestionar, iar societatea a fost de
acord cu alocarea cifrei de afaceri în etapa definitivă a anchetei.
Astfel, se consideră că articolul 18 din regulamentul de bază nu
ar trebui să se mai aplice pentru stabilirea marjei de dumping a acestui
producător-exportator.
(28)     Astfel cum se precizează
în considerentul 30 din regulamentul provizoriu, în cazul unui al doilea
producător-exportator, Comisia a constatat că achizițiile
și consumul de materii prime raportate în răspunsul
societății la chestionar nu au fost susținute de datele
găsite în sistemul de gestionare a stocurilor producătorului. În
special, se pare că distribuția pe clase de oțel a fost
diferită în fiecare dintre surse. Comisia a stabilit că un factor
cheie în determinarea costurilor aferente produsului final este clasa
oțelului și că informațiile nefiabile privind clasa
oțelului ar putea denatura semnificativ calculele privind costurile
și prețurile de vânzare ale diferitor tipuri de produse și, prin
urmare, ar putea să inducă în eroare și a informat
producătorul-exportator, în diverse ocazii, despre acest argument
esențial.
(29)     După cum s-a
menționat în considerentul 31 din regulamentul provizoriu,
producătorul-exportator a susținut că fișierele electronice
care conțin date privind achizițiile de materii prime colectate de
către Comisie în timpul vizitei de verificare au fost incomplete deoarece
achizițiile suplimentare de materii prime au fost efectuate de către
alte unități din societate, însă aceste achiziții nu au
fost raportate și nu au fost incluse în fișierele electronice
colectate în timpul vizitei de verificare și examinate de către
Comisie. În plus, producătorul-exportator a pretins că
discrepanțele observate în cantitățile de clase de oțel au
fost cauzate de faptul că unele clase de oțel au fost parțial
suprapuse între ele și că unele părți ale procesului de
producție nu au fost urmărite la nivelul fiecărei clase de
oțel.
(30)     Cu toate acestea, în
considerentul 32 din regulamentul provizoriu Comisia a remarcat că
afirmațiile de mai sus, făcute de societate cu privire la
achizițiile de materii prime suplimentare, nu au fost susținute de
dovezi și în orice caz nu sunt suficiente pentru a explica discrepanțele
observate la nivelul fiecărei clase de oțel. Comisia a remarcat, de
asemenea, că societatea a afirmat că nu este posibil să se
facă o urmărire exactă în funcție de clasele de oțel
în toate etapele procesului de producție. Acest argument subminează
și mai departe fiabilitatea sistemului de raportare a claselor de
oțel în ansamblu. Informațiile furnizate în legătură cu
clasele de oțel trebuie să fie considerate provizoriu eronate.
(31)     În considerentul 33 din
regulamentul provizoriu, Comisia a considerat că distribuția
raportată de materie primă în funcție de clasa oțelului nu
este fiabilă și provizoriu nu ar trebui să fie luată în
considerare și că hotărârile trebuie să se ia pe baza
datelor disponibile în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de
bază. Din cauza lipsei de fiabilitate a sistemului de raportare în
ansamblul său, nu a fost posibil să se ia hotărâri pe baza
vreuneia dintre clasele de oțel raportate. Prin urmare, consumul total de
materii prime considerat în ansamblu, fără a ține cont de
distribuția în funcție de clasa oțelului, a fost utilizat la
calcularea unei marje de dumping globale pentru toate produsele.
(32)     În urma publicării
constatărilor provizorii, societatea a contestat abordarea provizorie în
termeni generali, dar tot nu a putut oferi o corelare unu-la-unu la nivel de
NCP. Cu toate acestea, la un stadiu ulterior al anchetei, compania a pus la
dispoziție o grupare a materiei prime în seriile principale de tipuri de
calități de oțel în funcție de compoziția
chimică, cu un grad suficient de reconciliere (seriile 200, 300 și
400 din clasificarea AISI). De asemenea, compania a oferit o metodă
alternativă de grupare în care utilizarea finală a fost inclusă
ca factor de grupare suplimentar. Cu toate acestea, întrucât utilizarea
finală nu poate fi verificată, Comisia a recalculat marja de dumping
pe baza claselor de oțel grupate în funcție de compoziția
chimică, astfel cum este exprimat în seria de clase de oțel (seriile
200, 300 și 400 din clasificarea AISI). Seria de clase de oțel reprezintă
un criteriu care este utilizat în mod general, care este obiectiv și
ușor de verificat, însă pentru
această companie, utilizarea NCP nu permite reconcilierea deplină
și, prin urmare, nu ar asigura o comparație echitabilă, pe baza
unor date fiabile, în sensul regulamentului de bază.
(33)     Întrucât informațiile
suplimentare prezentate de societate nu au permis totuși reconcilierea
datelor la un nivel de detaliere suficient, necesar pentru anchetă, se
menține concluzia provizorie, potrivit căreia sistemele de urmărire
ale societății nu sunt suficient de fiabile, aplicându-se articolul
18 din regulamentul de bază, pentru stabilirea definitivă a costului
de producție și calcularea marjei de dumping, care se bazează,
prin urmare, pe abordarea menționată în considerentul anterior.
(34)     După cum s-a
menționat în considerentul 34, în cazul celui de al treilea
producător-exportator, Comisia a descoperit, în timpul vizitei de
verificare, că fluxurile de materii prime raportate în răspunsul la
chestionar nu erau în concordanță cu datele din sistemul contabil al
producătorului. Se pare că distribuția pe clase de oțel a
fost diferită în fiecare dintre cele două surse.
(35)     După cum s-a
menționat în considerentul 35 din regulamentul provizoriu,
producătorul-exportator, deși a admis existența unor erori în
răspunsul la chestionar, a afirmat că diferențele în
cantitățile totale de materie primă ar putea fi reconciliate
prin luarea în considerare a variației stocurilor. Cu toate acestea,
societatea a susținut, de asemenea, că suprapunerea
parțială a claselor de oțel face imposibilă realizarea unei
reconcilieri exacte pentru fiecare clasă de oțel. În
observațiile sale în urma constatărilor provizorii, societatea a
declarat, de asemenea, că uneori clasa de oțel indicată pe
factura de vânzare nu corespunde cu clasa de oțel care se exportă
efectiv. Mai mult, societatea a susținut că în industria
oțelului inoxidabil clasele de oțel nu sunt folosite într-o
manieră exactă, ci există variații între compozițiile
chimice publicate ale claselor de oțel și cele ale produselor reale.
Societatea a afirmat că dacă se iau în considerare aceste
explicații, discrepanțele identificate de Comisie ar afecta doar o
parte nesemnificativă a exporturilor sale.
(36)     Comisia a considerat că
volumul discrepanțelor detectate nu poate fi explicat de impreciziile
ocazionale. Din contră, argumentele prezentate au contribuit la subminarea
credibilității întregului sistem de raportare a claselor de oțel
al societății, în special având în vedere natura decisivă a
claselor de oțel în stabilirea costului produsului final.
(37)     Cu toate acestea, ulterior, în
cursul anchetei, compania a susținut că, în cazul în care Comisia nu
acceptă raportarea inițială a companiei cu privire la clasele de
oțel, s-ar putea obține un rezultat mai precis dacă, în loc
să fuzioneze împreună toate NCP-urile așa cum s-a procedat în
etapa provizorie, Comisia ar grupa numai acele clase de oțel între care au
fost identificate discrepanțe, sau, în mod alternativ, dacă ar grupa
clasele de oțel în funcție de compoziția chimică a acestora
exprimată în seriile de clase de oțel (seriile 200, 300 și 400
din clasificarea AISI). De asemenea, compania a oferit încă o metodă
suplimentară de grupare a claselor de oțel din seria 300 în subgrupe
mai mici.
(38)     În consecință,
Comisia a recalculat marja de dumping pe baza grupelor de oțel inoxidabil
bazate pe compoziția chimică, astfel cum este exprimat în seria de
clase de oțel (seriile 200, 300 și 400 din clasificarea AISI) astfel
încât să urmeze aceeași metodă ca cea descrisă la considerentul
30 de mai sus. Seria de clase de oțel reprezintă un criteriu care
este utilizat în mod general, care este obiectiv și ușor de verificat, însă pentru această companie, utilizarea NCP
nu permite reconcilierea deplină și, prin urmare, nu ar asigura o
comparație echitabilă, pe baza unor date fiabile, în sensul
regulamentului de bază.
(39)     Întrucât informațiile
suplimentare prezentate de societate nu au permis totuși reconcilierea
datelor la un nivel de detaliere suficient, necesar pentru anchetă, se menține
concluzia provizorie, potrivit căreia sistemele de urmărire ale
societății nu sunt suficient de fiabile, aplicându-se articolul 18
din regulamentul de bază pentru stabilirea definitivă a costului de
producție și calcularea marjei de dumping, care se bazează, prin
urmare, pe abordarea menționată în considerentul anterior.
(40)     Reclamantul a susținut
că gruparea produsului în cauză în clase de oțel a împiedicat
Comisia să desfășoare în mod corect analiza de rentabilitate
pentru a determina valorile normale per NCP.
(41)     Comisia își
desfășoară analiza la un nivel care este conform cu sistemele
interne de evidență contabilă ale
producătorilor-exportatori și ale producătorilor din Uniune,
ceea ce permite justificarea cifrelor raportate. Prin urmare, această
afirmație este respinsă.
(42)     În lipsa altor
observații, se confirmă considerentele 37 și 38 din regulamentul
provizoriu.
3.2.        Valoarea normală
(43)     Pentru un
producător-exportator pentru care se aplică articolul 18 din
regulamentul de bază, s-a revizuit stabilirea valorii normale, în urma
reevaluării costului său de producție. În etapa definitivă,
costul de producție a fost stabilit pe baza costurilor de fabricație
raportate, la care s-au adăugat costurile de vânzare, costurile generale
și administrative, inclusiv costurile de finanțare, folosind o
metodă de alocare permisă de articolul 2 alineatul (5) din
regulamentul de bază.
(44)     Pentru cei trei
producători-exportatori nou incluși în eșantion și pentru
producătorul-exportator care a beneficiat de examinare individuală,
s-a constatat că volumele vânzărilor interne sunt reprezentative în
ansamblu, reprezentând cel puțin 5 % din volumul total de
vânzări la export către Uniune al societății pentru
produsul în cauză. Același test de reprezentativitate a fost efectuat
pentru fiecare tip de produs vândut de producătorii nou incluși în
eșantion pe piețele lor interne și s-a constatat că
rezultatul este comparabil cu cel pentru tipurile de produse vândute pentru
export către Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din
regulamentul de bază.
(45)     Prin stabilirea
proporției de vânzări profitabile către clienți
independenți pe piața internă în decursul PA, Comisia a
verificat ulterior dacă vânzările interne ale fiecărui
producător-exportator nou inclus în eșantion și ale
producătorului-exportator care a beneficiat de examinare individuală
ar putea fi considerate ca fiind efectuate în cadrul unor operațiuni
comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul
de bază.
(46)     În cazul unuia dintre
producătorii-exportatori nou incluși în eșantion, alocarea
costurilor prezentată inițial de către companie s-a dovedit a fi
inadecvată, dat fiind că aceasta nu a luat în considerare grosimea stratului
de sârmă, care reprezintă un important factor de cost. Cu acordul
companiei, metoda de alocare a costurilor a fost ajustată.
(47)     În cazul unui al doilea
producător-exportator nou inclus în eșantion, a fost corectată o
eroare materială în determinarea marjei de dumping. În
plus,producătorul a solicitat Comisiei să facă adaptări
suplimentare la analiza de rentabilitate și la ajustările de
preț. Aceste solicitări nu au fost considerate justificate.
(48)     În cazul
producătorului-exportator care a beneficiat de examinare individuală,
a fost corectată o eroare materială în calcule. Același
producător-exportator a prezentat argumente suplimentare cu privire la
modul în care Comisia a stabilit nivelul costurilor de vânzare, generale
și administrative și al costurilor de transport intern și a
solicitat o ajustare pentru diferențele fizice prezentate de produsul în
cauză pe piața internă și pe piața de export. Aceste
ajustări solicitate de către producătorul-exportator au fost
respinse, deoarece calculele s-au bazat pe datele referitoare la costuri furnizate
de companie, care au fost verificate în cursul vizitei de verificare și
din cauză că argumentul privind diferențele fizice nu a fost
susținut cu probe.
(49)     În consecință, se
confirmă metodologia pentru stabilirea valorii normale, astfel cum este descrisă
în considerentele 39-48 din regulamentul provizoriu, fiind aplicată celor
trei producători-exportatori nou incluși în eșantion, precum
și producătorului-exportator care a beneficiat de examinare
individuală.
3.3.        Prețul de export
(50)     Pentru un producător-exportator,
în urma argumentelor prezentate, s-au corectat anumite erori materiale, legate
de utilizarea ocazională a unui curs de schimb eronat și de
includerea eronată în calcularea dumpingului a anumitor vânzări intragrup.

(51)     Pentru un al doilea
producător-exportator, în calcularea dumpingului s-au inclus
vânzările în Uniune, prin intermediul unei societăți afiliate.
(52)     Un producător-exportator
nou inclus în eșantion a afirmat că la prețurile de export este
necesar să se adauge beneficiile primite în cadrul sistemelor de
subvenționare DEPB și DDS.
(53)     Un alt
producător-exportator nou inclus în eșantion a raportat beneficiile
pe care le-a primit în cadrul sistemului de subvenționare DDS ca
ajustări negative ale prețului, crescând artificial prețurile la
export.
(54)     Comisia a analizat
comportamentul prețurilor ambelor societăți pe piața
Uniunii și a ajuns la constatările sale, care rezultă din
aplicarea articolului 2 alineatul (8) din regulamentul de bază și
care, prin urmare, nu mai necesită o ajustare ulterioară. Argumentul
primei societăți a fost astfel respins, iar ajustarea de preț
raportată de a doua societate nu a fost luată în considerare.
(55)     Un producător-exportator
nou inclus în eșantion a afirmat că prețurile sale de export ar trebui
să fie ajustate în sus, pentru a le alinia cu prețurile sale de pe
piața internă, deoarece vânzările interne au fost făcute
sub un nume de marcă proprie, atrăgând prețuri mai mari.
Totuși, societatea nu a putut dovedi că facturile pentru care a ridicat
această pretenție se referă într-adevăr la vânzări ale
unor produse de marcă și, în consecință, argumentul a fost
respins.
(56)     În lipsa altor
observații, se confirmă considerentele 50-52 din regulamentul
provizoriu.
3.4.        Comparație
(57)     Un producător-exportator
a afirmat că, întrucât pentru stabilirea costului său de
producție s-a făcut o comasare a tuturor numerelor unice de control
ale produselor, prețurile de export ar trebui să fie tratate în
același mod și ar trebui să se utilizeze un singur preț de
export pentru compararea față de valoarea normală.
(58)     Obiectivul anchetei
desfășurate de Comisie a fost să obțină date privind
costul și prețul de export, pe baza numărului unic de control al
produsului (NCP); cu toate acestea, nu a obținut de la societatea în
cauză reconcilierile necesare care ar fi permis identificarea unor costuri
de producție fiabile, pe baza NCP. Totuși, ancheta nu a relevat
deficiențe privind nivelurile prețurilor de export raportate pe NCP
și astfel nu ar fi fost adecvată aplicarea articolului 18 din
regulamentul de bază la stabilirea prețurilor de export efective.
Argumentul a fost respins, întrucât Comisia nu consideră că reducerea
nivelului de detaliu al prețurilor raportate este adecvată, comparativ
cu standardele anchetei, pentru o comparație echitabilă.
(59)     În lipsa altor
observații, se confirmă considerentele 53-55 din regulamentul
provizoriu.
3.5.        Marjele de dumping
(60)     În conformitate cu articolul 2
alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, pentru fiecare societate
inclusă în eșantion, valoarea normală medie ponderată
stabilită pentru produsul similar a fost comparată cu prețul
mediu ponderat de export al produsului în cauză.
(61)     În conformitate cu
dispozițiile articolului 9 alineatul (6) din regulamentul de bază,
datorită aplicării articolului 18 din regulamentul de bază
pentru doi din cei trei producători-exportatori incluși inițial
în eșantion, marja de dumping a producătorilor-exportatori
cooperanți neincluși în eșantion se stabilește pe baza
marjei medii de dumping a producătorului-exportator inclus inițial în
eșantion, pentru care nu se mai aplică articolul 18 din regulamentul
de bază, și a celor două societăți nou incluse în
eșantion, cu marje de dumping care nu sunt de minimis. Pe
această bază, marja de dumping pentru societățile
cooperante neincluse în eșantion a fost stabilită la 8,4 %.
(62)     În ceea ce privește toți ceilalți
producători-exportatori din India, Comisia a stabilit mai întâi nivelul de
cooperare. În acest scop, s-a realizat o comparație între totalul
cantităților pentru export indicate în răspunsurile din
eșantion și totalul importurilor din India, așa cum reiese din
statisticile de import ale Eurostat. Deoarece nivelul de cooperare a fost
ridicat, marja reziduală de dumping a fost stabilită la nivelul celei
mai ridicate marje de dumping stabilite pentru producătorii-exportatori
incluși în eșantion. Pe
această bază, marja de dumping la nivel național s-a stabilit la
16,2 %.
(63)     Din acest motiv, marjele de
dumping medii ponderate, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera
Uniunii, înainte de vămuire, sunt următoarele:
 Societatea || Marja de dumping definitivă
 GARG Inox || 11,8 %
 KEI Industries || 7,7 %
 Macro Bars and Wires || 0,0 %
 Nevatia Steel & Alloys || 4,1 %
 Raajratna Metal Industries || 16,2 %
 Venus Group || 11,6 %
 Viraj Profiles || 6,8 %
 Societăți cooperante neincluse în eșantion || 8,4 %
 Toate celelalte societăți || 16,2 %
4.           Industria din Uniune
4.1.        Industria din Uniune
(64)     Unii utilizatori au contestat
numărul de producători din Uniune menționat în considerentul 63
din regulamentul provizoriu. Aceștia susțin că numărul
producătorilor a fost evaluat în mod greșit și că, în
realitate, pe piața Uniunii sunt prezenți mai puțini
producători.
(65)     Comisia subliniază
că afirmația de mai sus nu a fost susținută de nicio
dovadă. Comisia a verificat numărul producătorilor din Uniune
indicat în plângere atunci când a verificat capacitatea procesuală, precum
și în timpul anchetei. Pentru aceasta, Comisia a contactat toți cei
27 de producători cunoscuți din Uniune. Ancheta a confirmat faptul
că 27 de producători din Uniune fabricau produsul similar în Uniune
în decursul PA. În consecință, plângerea este respinsă și
se confirmă considerentul 63 din regulamentul provizoriu.
4.2.        Producția Uniunii
și eșantionarea producătorilor din Uniune
(66)     În lipsa oricăror
observații, se confirmă considerentele 64-67 din regulamentul
provizoriu.
5.           PREJUDICIUL
5.1.        Consumul la nivelul Uniunii

(67)     Unii utilizatori au afirmat
că analiza prejudiciului nu ar fi trebuit să ia în considerare datele
referitoare la anul 2009, deoarece criza financiară din anul respectiv a
avut efecte de denaturare, în special asupra consumului la nivelul Uniunii. Cu
toate acestea, chiar în cazul în care anul 2009 ar fi fost exclus din
analiză, s-ar fi menținut, totuși, o tendință de
creștere a consumului (+ 5 %), fapt care indică
îmbunătățirea situației pieței. În plus, efectele
negative ale crizelor financiare sunt recunoscute în considerentul 68 din
regulamentul provizoriu. În lipsa altor observații, se confirmă
considerentul 68 din regulamentul provizoriu.
5.2.        Importurile în Uniune
provenite din țara vizată
(68)     Marja de dumping
stabilită pentru Macro Bars and Wires se situează sub pragul de
minimis prevăzut la articolul 9 alineatul (3) din regulamentul de
bază. Prin urmare, se consideră că, în cursul perioadei de
anchetă, acest producător-exportator nu a beneficiat de dumping în
sensul articolului 1 alineatul (2) din regulamentul de bază. Ca atare,
volumul importurilor sale a fost exclus din volumul importurilor care fac
obiectul unui dumping, stabilite provizoriu, originare din India. Un
producător-exportator, și anume Venus Group, a declarat că
anumite operațiuni au fost contabilizate, din greșeală, de
două ori. Comisia a fost de acord cu afirmația
producătorului-exportator și a ajustat volumul total al importurilor
care fac obiectul unui dumping, prin eliminarea acestor operațiuni.
(69)     Volumul, cota de
piață și prețul mediu al importurilor care fac obiectul unui
dumping au fost revizuite în mod corespunzător.
(70)     Volumul și cota de
piață a importurilor care fac obiectul unui dumping:
   || 2009 || 2010 || 2011 || PA
 Volum || 15 826 || 27 291 || 34 494 || 33 252
 Indice (2009=100) || 100 || 172 || 218 || 210
 Cota de piață || 12,0 % || 14,6 % || 17,6 % || 16,9 %
 Indice (2009=100) || 100 || 121 || 146 || 140
 Sursa: Eurostat și răspunsurile la chestionar
(71)     Macro Bars and Wires a
exportat produsul în cauză în cantități limitate în cursul PA,
iar operațiunile efectuate de Venus Group menționate mai sus au
constituit, de asemenea, cantități limitate, prin urmare deducerea
acestor volume de importuri din volumul total al importurilor care fac obiectul
unui dumping originare din India nu modifică semnificativ tendințele
descrise în considerentele 69 și 71 din regulamentul provizoriu. Prin
urmare, aceste considerente din regulamentul provizoriu se confirmă.
(72)     Prețul mediu al
importurilor care fac obiectul unui dumping:
   || 2009 || 2010 || 2011 || PA
 Preț mediu || 2380 || 2811 || 3259 || 3207
 Indice (2009=100) || 100 || 118 || 137 || 135
 Sursa: Eurostat și răspunsurile la chestionar
(73)     Ajustarea volumului
importurilor care fac obiectul unui dumping nu conduce la nicio modificare
semnificativă a prețurilor medii ale importurilor care fac obiectul
unui dumping originare din India sau a calculelor privind marja de subcotare.
Marja de subcotare medie ponderată este de 15 %, ceea ce
confirmă constatarea din regulamentul provizoriu.
(74)     Un producător-exportator
din India a afirmat că prețurile de vânzare practicate în Uniune par
foarte neplauzibile și sunt expuse riscului de denaturare. Cu toate
acestea, se subliniază faptul că prețurile utilizate în
calculele subcotării au fost rezultatul informațiilor culese și
verificate în timpul anchetelor la fața locului, la spațiile de lucru
ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion.
(75)     Se confirmă concluziile
trase din constatările descrise în considerentele 75-77 din regulamentul
provizoriu.
5.3.        Situația
economică a industriei din Uniune
(76)     Unele
părți au susținut că rezultatele obținute de industria
din Uniune ar trebui să fie considerate relativ pozitive în contextul
crizei economice mondiale și că toți ceilalți indicatori,
cu excepția unui singur indicator de prejudiciu, și anume cota de
piață, nu au indicat existența unui prejudiciu.
(77)     Una
dintre părți a afirmat că prețurile medii de vânzare
practicate de industria din Uniune au crescut cu aproximativ 34 %, cu mult
mai mult decât costul său de producție, care a crescut cu 13 %
în cursul aceleiași perioade. În acest sens, trebuie reținut faptul
că, la începutul perioadei examinate, și anume în 2009, industria din
Uniune efectua vânzări la un preț inferior costului de
producție, aceasta reușind să efectueze vânzări la un
preț superior costului de producție doar începând cu anul 2011.
(78)     Ancheta a arătat că,
deși anumiți indicatori de prejudiciu, cum ar fi volumele de
producție și gradul de utilizare a capacității de
producție au urmat o tendință pozitivă sau au rămas la
un nivel stabil, cum s-a întâmplat în cazul ocupării forței de
muncă, o serie de alți indicatori referitori la situația
financiară a industriei din Uniune, și anume rentabilitatea, fluxul
de numerar, investițiile și randamentul investițiilor nu au
urmat o tendință satisfăcătoare în cursul perioadei
examinate. Cu toate că indicatorul privind investițiile a crescut în
2010, în anul 2011 și în perioada de anchetă acesta a scăzut sub
nivelul înregistrat în anul 2009. Deși este adevărat că
randamentul investițiilor s-a îmbunătățit începând din 2009
până în 2011, ajungând la 6,7 %, acesta a scăzut din nou
până la 0,8 % în decursul perioadei de anchetă. În mod similar,
indicatorii privind rentabilitatea și fluxul de numerar au crescut
până în 2011 și au început să se deterioreze din nou în decursul
perioadei de anchetă. Prin urmare, se poate concluziona că
situația industriei din Uniune a început să se amelioreze după
2009, dar procesul de redresare a acesteia a fost încetinit ulterior de
importurile care fac obiectul unui dumping originare din India.
(79)     Ca urmare a unei cereri
transmise de o parte interesată, se confirmă faptul că
nivelurile stocurilor stabilite în considerentul 100 din regulamentul
provizoriu se raportau la activitatea societăților din Uniune care au
fost incluse în eșantion.
(80)     Industria din Uniune a
susținut că marja de profit țintă de 5 %,
stabilită în etapa provizorie, ar fi prea scăzută. Partea
respectivă nu și-a motivat suficient afirmația. Considerentul 95
din regulamentul provizoriu explică motivele care stau la baza alegerii
acestei marje de profit, iar ancheta nu a evidențiat alte motive pentru
modificarea acesteia. Prin urmare, se menține ținta de 5 %
referitoare la profit, în scopul stabilirii concluziilor definitive.
(81)     Un producător-exportator
a susținut că dificultățile cu care se confruntă
industria din Uniune se datorează, în mare măsură, problemelor
structurale și, prin urmare, marja de profit țintă de 5 %
ar fi nerealistă.
(82)     Se reamintește faptul
că, în conformitate cu jurisprudența[8],
instituțiile trebuie să stabilească marja de profit pe care
industria din Uniune s-ar putea baza în mod rezonabil în condiții normale
de concurență, în absența importurilor care fac obiectul unui
dumping. În 2007, marja de profit a fost de 3,7 %; începând din 2008, din
cauza crizei financiare și economice, aceasta a devenit negativă. În
plângere se susține, iar ancheta a stabilit acest fapt, că
importurile care fac obiectul unui dumping au început să ajungă pe
piața Uniunii în 2007, volumul importurilor crescând de la 17 727 de
tone în 2006 la 24 811 de tone în 2007. Prin urmare, nu s-a putut stabili
marja de profit țintă pe baza profitului care ar fi putut fi
obținut în mod rezonabil de producătorii Uniunii pentru produsul
similar. Prin urmare, astfel cum s-a explicat în considerentul 95 din
regulamentul provizoriu, Comisia a considerat adecvat să utilizeze marja
de profit de 5 % pe baza profiturilor reale observate în alte
părți din industria siderurgică, care nu au avut de suferit de
pe urma importurilor subvenționate care fac obiectul unui dumping,
așa cum s-a procedat în alte anchete recente referitoare la produsul
similar, din același sector.[9]
În plus, ar trebui remarcat faptul că marja de profit de 3,7 %
observată în 2007 este considerată, în orice caz, prea
scăzută, din cauza prezenței importurilor care fac obiectul unui
dumping și a creșterii nivelului acestora. Prin urmare, se
menține ținta de 5 % referitoare la profit, în scopul stabilirii
concluziilor definitive.
5.4.        Concluzie privind
prejudiciul
(83)     Prin urmare, Comisia
concluzionează că industria din Uniune a suferit un prejudiciu
material în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
În lipsa altor observații, se confirmă considerentele 78-105 din
regulamentul provizoriu.
6.           Legătura de cauzalitate
6.1.        Efectul importurilor care
au făcut obiectul unui dumping
(84)     Un producător-exportator
a susținut că regulamentul provizoriu a ignorat faptul că
industria Uniunii a fost în măsură să profite de creșterea
consumului începând cu 2009 și că, în plus, Comisia nu poate presupune
că industria din Uniune va fi în măsură să își
mențină la infinit cota de piață.
(85)     Ca răspuns la aceste
afirmații, trebuie reținut faptul că ancheta a evidențiat
creșterea cotei de piață a importurilor din India care fac
obiectul unui dumping într-un ritm mai rapid decât cel al creșterii
consumului pe piața Uniunii. Volumul importurilor din India care fac
obiectul unui dumping a crescut cu 110 %, în timp ce consumul a crescut cu
50 % în cursul aceleiași perioade. Mai mult, ancheta a mai arătat
că prețul mediu practicat de India s-a situat, în mod constant, sub
prețul mediu practicat de industria din Uniune în aceeași
perioadă și a subcotat prețul mediu al industriei din Uniune cu
15 % pe parcursul perioadei de anchetă. Prin urmare, cu toate că
industria din Uniune a beneficiat, într-adevăr, într-o anumită
măsură, de creșterea consumului și și-a putut
crește cu 40 % volumul vânzărilor, aceasta nu a fost în
măsură să își mențină cota de piață
așa cum ar fi fost de așteptat în contextul ameliorării
condițiilor de piață și ținând seama de capacitatea de
producție disponibilă a industriei din Uniune.
6.2.        Efectul altor factori
6.2.1.     Importurile care nu fac
obiectul unui dumping
(86)     În decursul perioadei
examinate, evoluția importurilor și a prețurilor care nu fac
obiectul unui dumping este comparabilă cu evoluția importurilor
și a prețurilor care fac obiectul unui dumping. Mai mult,
prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping au fost practic la
același nivel ca prețurile importurilor care nu fac obiectul unui
dumping, media prețurilor pentru importuri care nu fac obiectul unui
dumping fiind mai scăzută cu 0,4 %. În plus, volumul
importurilor care nu fac obiectul unui dumping reprezintă sub 6 % din
totalul importurilor din India și puțin mai mult de 1 % din cota
de piață. Prin urmare, Comisia consideră că prejudiciul
produs de importurile care nu fac obiectul unui dumping originare din India nu
anulează legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul
unui dumping originare din India și prejudiciul material suferit de
industria din Uniune în decursul PA.
6.2.2.     Importurile din
țări terțe
(87)     Doi
producători-exportatori din India și guvernul Indiei au reiterat
afirmația că importurile de sârmă din oțel inoxidabil
originare din Republica Populară Chineză ar fi trebuit să fie
incluse în anchetă și că s-a subestimat impactul importurilor
din Republica Populară Chineză asupra pieței Uniunii și
asupra industriei din Uniune.
(88)     Astfel cum s-a menționat
în considerentul 115 din regulamentul provizoriu, din etapa de deschidere
până în prezent nu s-au prezentat dovezi privind un dumping care să
producă prejudiciu industriei din Uniune, care ar fi justificat
deschiderea unei anchete antidumping privind importurile originare din Republica Populară Chineză. Afirmația
conform căreia Republica Populară Chineză ar fi trebuit să
fie vizată de anchetă este, prin urmare, nefondată și este
respinsă.
(89)     Cu toate acestea, importurile
din Republica Populară Chineză au înregistrat o tendință de
creștere în cursul perioadei examinate și au atins o cotă de
piață de 8,3 % în PA, astfel cum s-a precizat în considerentul
113 din regulamentul provizoriu. În plus, prețurile de import din China au
fost mai mici decât prețurile practicate de industria din Uniune și
decât cele practicate de producătorii-exportatori din India pe piața
Uniunii. Prin urmare, s-a investigat în continuare dacă importurile din
Republica Populară Chineză ar fi putut contribui la prejudiciul
suferit de industria din Uniune și ar fi putut să anuleze
legătura de cauzalitate între respectivul prejudiciu și importurile
din India care au făcut obiectul unui dumping.
(90)     Informațiile disponibile
în etapa provizorie au sugerat că gama de
produse reprezentată de importurile din
China era diferită și că segmentele de piață în care
produsele chinezești au fost prezente erau diferite față de cele
ale produselor vândute de către industria din Uniune sau chiar
față de cele ale produselor originare din India care au fost vândute
pe piața Uniunii.
(91)     După
publicarea măsurilor provizorii, Comisia a primit mai multe
observații care indicau posibilitatea ca importurile la prețuri
scăzute din China efectuate în cursul PA să fi anulat legătura
de cauzalitate dintre importurile din India care fac obiectul unui dumping
și prejudiciul material suferit de industria din Uniune.
(92)     Analiza
efectuată pe baza statisticilor referitoare la importuri, în ceea ce
privește cele două coduri NC care fac obiectul anchetei, a
arătat că 29 % din importurile din China au fost efectuate în
segmentul inferior al pieței (la codul NC
7223 00 99). Acest lucru explică parțial de ce prețurile
practicate de China sunt, în medie, mai mici decât cele practicate de industria
din Uniune și de producătorii-exportatori din India. Statisticile privind
codul NC 7223 00 99 au arătat, de asemenea, că clienții
producătorilor chinezi s-au concentrat în Regatul Unit, unde, de fapt,
industria din Uniune nu produce.
 Preț mediu (euro/tonă metrică) || 2009 || 2010 || 2011 || PA
 7223 00 19 || 2 974 || 3 286 || 3 436 || 2 995
 7223 00 99 || 765 || 1 458 || 1 472 || 1 320
 Sursa: Eurostat
(93)     În ceea ce privește codul
NC 7223 00 19, analizele efectuate pe baza NCP au arătat că atât
industria din Uniune, cât și producătorii din India au concurat, în
principal, în segmentul superior al pieței, unde prețurile pot fi de
până la patru ori mai mari decât prețurile din segmentul inferior din
cadrul aceluiași NC.[10]
Ancheta a arătat, de asemenea, că, în general, variațiile de
preț sunt legate de tipul de produs și de conținutul de nichel.
(94)     În ceea ce privește
nivelul prețurilor importurilor din Republica Populară Chineză,
este necesar să se sublinieze faptul că, din anul 2009 și
până în perioada de anchetă, prețul mediu al importurilor din
China a rămas superior prețurilor pentru exporturile de produse care
fac obiectul unui dumping originare din India, după cum se poate observa
din tabelul de mai jos, care indică prețul mediu al exporturilor din
India care fac obiectul unui dumping și care se încadrează la codul
NC 7223 00 19.
             Preț mediu (euro/tonă metrică) ||             2009 ||             2010 ||             2011 ||             PA ||             PA + 1
             7223 00 19 ||             2974 ||             3286 ||             3436 ||             2995 ||             3093
             Sursa: Eurostat
(95)     În perioada de anchetă,
pentru prima dată, prețul mediu al importurilor din China a
scăzut sub prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping
originare din India. Cu toate acestea, s-a constatat că această
observație a fost de natură temporară, dat fiind faptul că
nivelul prețurilor practicate de China în anul care a urmat perioadei de
anchetă a crescut și s-a situat, din nou, deasupra nivelului
prețurilor practicate de India.
(96)     În plus, comparația
dintre volumul importurilor din India și volumul importurilor din
Republica Populară Chineză a arătat că, în orice moment din
perioada examinată și în special în cursul perioadei de anchetă,
importurile din Republica Populară Chineză erau la niveluri cu mult
mai scăzute decât importurile din India. Volumul importurilor din
Republica Populară Chineză a reprezentat, de fapt, mai puțin de
jumătate din totalul importurilor din India.
(97)     Prin urmare, chiar dacă
importurile din Republica Populară Chineză au afectat situația
industriei din Uniune, acestea nu ar fi putut să afecteze situația
industriei din Uniune într-o asemenea măsură încât să anuleze
legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping
originare din India și prejudiciul suferit de industria din Uniune. Prin
urmare, se confirmă considerentul 113 din regulamentul provizoriu.
6.2.3.     Concurența din partea
altor producători din Uniune
(98)     Una dintre părți a
susținut că este posibil ca rezultatele financiare slabe ale
producătorilor din Uniune să fi fost cauzate de concurența din
partea altor producători din Uniune care nu s-au numărat printre
reclamanți sau care nu și-au manifestat sprijinul pentru anchetă,
la deschiderea procedurii.
(99)     Cota de piață a
altor producători din Uniune a evoluat după cum urmează:
   || 2009 || 2010 || 2011 || PA
 Vânzări la nivelul Uniunii ale altor producători din Uniune (tone metrice) || 34 926 || 55 740 || 55 124 || 55 124
 Indice (2009=100) || 100 || 160 || 158 || 158
 Cota de piață a altor producători din Uniune || 26,6 % || 29,8 % || 28,1 % || 27,9 %
 Sursa: plângere și răspunsuri privind capacitatea procesuală
(100)   Producătorii din Uniune
care nu s-au numărat printre reclamanți și care nu și-au
manifestat în mod expres sprijinul pentru anchetă au reprezentat 44 %
din vânzările totale ale Uniunii raportate în considerentul 86 din
regulamentul provizoriu. Volumul vânzărilor acestora a crescut cu
58 %, de la o valoare estimativă de 34 926 de tone în 2009
până la 55 124 de tone în cursul perioadei examinate. Cu toate
acestea, o astfel de creștere este relativ modestă în raport cu
creșterea importurilor care fac obiectul unui dumping originare din India
în aceeași perioadă (+ 110 %). În plus, cota de
piață a producătorilor din Uniune respectivi a rămas relativ
stabilă în cursul perioadei examinate și nu s-a găsit niciun
indiciu conform căruia prețurile lor ar fi fost mai mici decât cele
practicate de producătorii din Uniune care au fost incluși în
eșantion. În consecință, se concluzionează că
vânzările efectuate de producătorii respectivi pe piața Uniunii
nu au contribuit la prejudiciul suferit de către industria din Uniune.
6.3.        Concluzia privind
legătura de cauzalitate
(101)   În lipsa altor observații,
se confirmă considerentele 121-124 din regulamentul provizoriu.
7.           Interesul Uniunii
7.1.        Considerații generale
(102)   În lipsa oricăror
observații, se confirmă considerentul 125 din regulamentul
provizoriu.
7.2.        Interesul industriei din
Uniune
(103)   În lipsa oricăror
observații, se confirmă considerentele 126-133 din regulamentul
provizoriu.
7.3.        Interesul importatorilor
neafiliați
(104)   În lipsa oricăror
observații, se confirmă considerentele 142-144 din regulamentul
provizoriu.
7.4.        Interesul utilizatorilor
(105)   În urma instituirii
măsurilor provizorii, șapte utilizatori și o asociație a
utilizatorilor au contactat Comisia și și-au exprimat interesul de a
coopera la anchetă. Ca urmare a cererii respective, au fost trimise
chestionare solicitanților, în aprilie 2013. Cu toate acestea, numai doi
utilizatori au trimis un răspuns complet la chestionar, iar, în ansamblu,
utilizatorii cooperanți au reprezentat 12 % din totalul importurilor
din India în cursul perioadei de anchetă și, respectiv, 2,5 %
din consumul total al Uniunii, 32 de persoane angajate fiind implicate în
fabricarea produselor finite care încorporează produsul în cauză.
Impactul economic al măsurilor asupra utilizatorilor a fost reevaluat pe
baza noilor date disponibile în răspunsurile la chestionar, iar doi
utilizatori au fost vizitați pentru a verifica informațiile
furnizate.
(106)   Utilizatorii au afirmat că
nivelul rentabilității de 9 %, care a fost menționat în
considerentul 136 din regulamentul provizoriu, este prea ridicat și nu
este reprezentativ pentru industria utilizatorilor. După primirea
răspunsurilor suplimentare la chestionar, nivelul mediu al
rentabilității tuturor utilizatorilor care au cooperat la
anchetă a fost recalculat și a fost stabilit la 2% din cifra de
afaceri.
(107)   De asemenea, s-a constatat
că, în medie, în ceea ce privește utilizatorii care au cooperat la
anchetă, achizițiile din India constituiau 44 % din totalul
achizițiilor de produs în cauză și că India reprezenta
sursa de aprovizionare exclusivă pentru doi utilizatori care au cooperat
la anchetă. În cursul perioadei de anchetă, cifra de afaceri a
produsului care încorporează produsul în cauză a reprezentat, în
medie, 14 % din cifra de afaceri totală a utilizatorilor care au
cooperat la anchetă.
(108)   Presupunând că piața
Uniunii ar evolua conform celui mai pesimist scenariu, și anume că
nicio creștere potențială de prețuri nu ar putea fi
suportată de lanțul de distribuție și că volumele pe
care utilizatorii ar continua să le achiziționeze din India ar
rămâne la același nivel cu volumele anterioare, impactul taxei asupra
rentabilității utilizatorilor rezultate din activități care
utilizează sau care încorporează produsul în cauză ar însemna o
scădere, până la nivelul la care utilizatorii ar intra în pierdere,
ajungând la o rentabilitate (negativă) de -0,6 %.
(109)   Comisia recunoaște că
impactul pe termen scurt și mediu va fi mai important, la nivel
individual, pentru utilizatorii ale căror importuri provin în
exclusivitate din India. Totuși, aceștia sunt relativ puțini la
număr (doi dintre utilizatorii care au cooperat la anchetă). În plus,
utilizatorii respectivi au posibilitatea, cu condiția ca producătorul
lor din India să coopereze, de a solicita rambursarea taxelor în
conformitate cu articolul 11 din regulamentul de bază, în cazul în care
sunt îndeplinite toate condițiile pentru o astfel de rambursare.
(110)   Unii utilizatori au reiterat
preocuparea că măsurile vor afecta anumite tipuri de sârmă care
nu sunt produse în Europa, și anume tipurile de sârmă incluse în
așa-numita „serie 200”, conform descrierii din considerentul 139 din
regulamentul provizoriu. Potrivit utilizatorilor, absența producției
în Uniune se datorează cererii limitate și specificității
procesului de producție.
(111)   Totuși, ancheta a
arătat că aceste tipuri de sârmă din oțel inoxidabil sunt fabricate
de industria din Uniune și că ele reprezintă o cotă
limitată din piața Uniunii. De asemenea, pentru utilizatori
există surse de aprovizionare alternative în țările care nu fac
obiectul unor măsuri antidumping sau antisubvenții. În plus, alte
tipuri de sârmă din oțel inoxidabil pot fi utilizate în aceleași
scopuri. În consecință, instituirea măsurilor nu poate avea un
impact semnificativ asupra pieței Uniunii și asupra acestor
utilizatori. Prin urmare, această afirmație este respinsă.
(112)   Unii utilizatori au subliniat
faptul că timpul de livrare a produsului similar de către
producătorii din Uniune este mai îndelungat decât timpul de livrare a
produsului în cauză din India. Cu toate acestea, posibilitatea ca
operatorii comerciali să depoziteze produsele și să le aibă
la dispoziție în mod rapid nu subminează elementele de probă
concrete care atestă efectele negative ale importurilor care fac obiectul
unui dumping. Prin urmare, această afirmație trebuie respinsă.
(113)   Având în vedere cele de mai sus,
chiar dacă este probabil ca unii utilizatori să fie afectați
negativ în mai mare măsură decât alții de măsurile privind
importurile originare din India, se consideră că, în ansamblu,
piața Uniunii va beneficia de pe urma instituirii măsurilor. Concret,
se consideră că restabilirea unor condiții comerciale echitabile
pe piața Uniunii ar permite industriei din Uniune să-și alinieze
prețurile cu costurile de producție, să mențină
producția și ocuparea forței de muncă, să
recâștige cota de piață pierdută anterior și să
beneficieze de economii de scară sporite. Acest lucru ar trebui să
permită industriei să realizeze marje de profit rezonabile, care îi
vor permite să își desfășoare activitatea în mod eficient pe
termen mediu și lung. În paralel, situația financiară
generală a industriei se va îmbunătăți. În plus, ancheta a
stabilit că măsurile vor avea un impact general limitat asupra
utilizatorilor și a importatorilor neafiliați. Prin urmare, se
concluzionează că efectul benefic global al măsurilor pare
să fie mai important decât impactul negativ al acestora asupra
utilizatorilor produsului în cauză pe piața Uniunii.
7.5.        Concluzie privind interesul
Uniunii
(114)   Ținând seama de cele
menționate anterior, se confirmă considerentele 145 și 146 din
regulamentul provizoriu.
8.           Măsuri antidumping definitive
8.1.        Nivelul de eliminare a
prejudiciului
(115)   Pentru un
producător-exportator, calculul de eliminare a prejudiciului a fost
ajustat în jos în urma afirmației sale potrivit căreia s-au
făcut erori materiale, prin confuzia privind cursul de schimb la anumite
tranzacții și includerea în calcul a tranzacțiilor intragrup. În
lipsa altor observații, se confirmă considerentele 148-151 din
regulamentul provizoriu.
(116)   Același
producător-exportator a afirmat că exporturile din India către
Uniune sunt făcute către angrosiști și că
vânzările de către industria din Uniune pe piața din Uniune sunt
făcute către utilizatori finali și că, prin urmare, Comisia
nu a făcut comparația la nivelul comercial corespunzător. Cu
toate acestea, ancheta a arătat că producătorii-exportatori din
India vând către ambele categorii de consumatori și că ei
concurează cu producătorii din Uniune pentru aceleași categorii
de clienți.
8.2.        Concluzia privind nivelul
de eliminare a prejudiciului
(117)   Nu a fost calculată nicio
marjă de prejudiciu individuală pentru Macro Bars and Wires, întrucât
marja antidumping definitivă a societății respective a fost la
nivelul de minimis, astfel cum se menționează în considerentul
51.
(118)   Astfel, se confirmă metodologia
utilizată în regulamentul provizoriu.
8.3.        Măsuri definitive
(119)   Pe baza celor menționate
anterior și în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din regulamentul
de bază, ar trebui instituită o taxă antidumping definitivă
la un nivel suficient pentru a elimina prejudiciul cauzat de importurile care
fac obiectul unui dumping, ținând cont de marja de subvenție
impusă de Regulamentul (UE) nr. 419/2013 al Comisiei.
(120)   Prin urmare, nivelurile taxei
antidumping s-au stabilit prin compararea marjelor de prejudiciu cu marjele de
dumping, ținând cont de marjele de subvenție, prin deducerea lor
integrală din marja de dumping corespunzătoare. În
consecință, nivelurile taxei antidumping definitive sunt
următoarele:
 Societatea || Marja de dumping || Taxa compensatorie || Marja de prejudiciu || Nivelul taxei antidumping definitive
 GARG Inox || 11,8 % || 3,4 % || 22,6 % || 8,4 %
 KEI Industries || 7,0 % || 0,0 % || 41,9 % || 7,7 %
 Macro Bars and Wires || 0,0 % || 3,4 % || 30,3 % || 0,0 %
 Nevatia Steel & Alloys || 4,1 % || 3,4 % || 23,8 % || 0,7 %
 Raajratna Metal Industries || 16,2 % || 3,7 % || 17,2 % || 12,5 %
 Venus Group || 11,6 % || 3,0 % || 23,4 % || 8,6 %
 Viraj Profiles Vpl. Ltd. || 6,8 % || 0,0 % || 32,1 % || 6,8 %
 Societăți cooperante neincluse în eșantion || 8,4 % || 3,4 % || 23,7 % || 5,0 %
 Toate celelalte societăți || 16,2 % || 3,7 % || 41,9 % || 12,5 %
(121)   Nivelurile individuale ale
taxei antidumping pentru fiecare societate, menționate în prezentul
regulament, s-au stabilit pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin
urmare, ele reflectă situația constatată în cursul anchetei în
legătură cu societățile respective. Aceste niveluri ale
taxei (spre deosebire de taxa națională aplicabilă în cazul
„tuturor celorlalte societăți”) sunt aplicabile exclusiv importurilor
de produse originare din India și fabricate de persoanele juridice
respective menționate. Produsele importate fabricate de orice altă
societate care nu este menționată în mod specific în partea
dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile
afiliate societăților menționate în mod specific, nu pot
beneficia de aceste niveluri și fac obiectul nivelului taxei aplicabile
„tuturor celorlalte societăți”.
(122)   Un producător-exportator
din India a oferit un angajament de preț în conformitate cu articolul 8
alineatul (1) din regulamentul de bază.
(123)   În ultimii ani, produsul în
cauză a arătat o inconstanță considerabilă în ceea ce
privește prețurile și, prin urmare, nu este potrivit pentru un
angajament privind un preț fix. Pentru a soluționa această
problemă, producătorul-exportator din India a oferit o clauză de
indexare bazată pe costurile materiilor prime. Se observă, în acest
sens, că nu a putut fi stabilită o legătură directă
și exactă între fluctuația prețurilor și cea a
indicelui, și, prin urmare, indexarea nu se consideră a fi
adecvată. În plus, ancheta a stabilit că există tipuri diferite
ale produsului în cauză care nu sunt ușor de distins și care au
prețuri considerabil diferite.
(124)   Mai mult,
producătorul-exportator produce o gamă de produse din oțel
inoxidabil și poate vinde aceste produse acelorași clienți din
Uniunea Europeană prin intermediul societăților comerciale
afiliate. Acest fapt ar putea crea un risc grav de compensare
încrucișată și ar face foarte dificilă monitorizarea
efectivă a angajamentului.
(125)   Pe baza celor de mai sus, se
concluzionează că angajamentul oferit nu poate fi acceptat.
(126)   Orice cerere de aplicare a unui
nivel individual al taxei antidumping pentru o societate (de exemplu, în urma
unei schimbări a denumirii entității sau creării unor noi
entități de producție sau de vânzare) trebuie să fie
adresată imediat Comisiei[11]
și să conțină toate informațiile utile privind, în
special, orice modificare a activităților companiei în
legătură atât cu producția, cât și cu vânzările
interne și la export care rezultă în urma acestei schimbări a
denumirii sau a creării de noi entități de producție sau de
vânzare. Dacă este necesar, regulamentul de instituire a taxelor
antidumping definitive va fi modificat în consecință, prin
actualizarea listei societăților care beneficiază de niveluri
individuale ale taxei.
8.4.        Perceperea definitivă
a taxelor antidumping provizorii
(127)   Având în vedere amploarea
marjelor de dumping constatate, precum și nivelul prejudiciului adus
industriei Uniunii, se consideră necesară perceperea definitivă
a sumelor constituite cu titlu de taxă antidumping provizorie,
instituită prin regulamentul provizoriu, în limita taxelor definitive
instituite.
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
1.           Se instituie o taxă
antidumping definitivă asupra importurilor de sârmă din oțel
inoxidabil care conține, raportat la greutate:
- minimum 2,5 % nichel, alta decât sârma
care conține, raportat la greutate, minimum 28 %, dar maximum
31 % nichel și minimum 20 %, dar maximum 22 % crom;
- mai puțin de 2,5 % nichel, alta
decât sârma care conține, raportat la greutate, minimum 13 %, dar
maximum 25 % crom și minimum 3,5 %, dar maximum 6 %
aluminiu,
încadrată în prezent la codurile NC 7223
00 19 și 7223 00 99 și originară din India.
2.           Nivelul taxei antidumping
definitive care se aplică la prețul net franco frontieră a
Uniunii, înainte de vămuire, se stabilește după cum urmează
pentru produsul descris la alineatul (1) și fabricat de
societățile menționate în continuare:
 Societatea || Nivelul taxei (%) || Cod suplimentar TARIC
 Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana și Pune, Maharashtra || 8,4 || B931
 KEI Industries Ltd, New Delhi || 7,7 || B925
 Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra || 0,0 || B932
 Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra || 0,7 || B933
 Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat || 12,5 || B775
 Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra || 8,6 || B776
 Precision Metals, Mumbai, Maharashtra || 8,6 || B777
 Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra || 8,6 || B778
 Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai. || 8,6 || B779
 Viraj Profiles Ltd., Thane, Maharashtra și Mumbai, Maharashtra || 6,8 || B780
 Societățile enumerate în anexă || 5,0 || B781
 Toate celelalte societăți || 12,5 || B999

3.           În lipsa unor indicații
contrare, se aplică dispozițiile în vigoare cu privire la taxele
vamale.
Articolul 2
În cazul în care orice
producător-exportator din India furnizează Comisiei dovezi suficiente
pentru a arăta că:
- nu a exportat mărfurile descrise la
articolul 1 alineatul (1) originare din India în perioada de anchetă (1
aprilie 2011-31 martie 2012);
- nu este afiliat niciunui exportator sau
niciunui producător care face obiectul măsurilor instituite prin
prezentul regulament; și
- fie a exportat efectiv mărfurile în
cauză, fie îi incumbă o obligație contractuală
irevocabilă de export a unei cantități semnificative în Uniune
după încheierea perioadei de anchetă,
articolul 1 alineatul (2) poate fi modificat
prin adăugarea noului producător-exportator în lista din anexa I.
Articolul 3
Sumele depuse cu titlu de taxe antidumping
provizorii în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 418/2013 privind
importurile de sârmă din oțel inoxidabil care conține, raportat
la greutate:
- minimum 2,5 % nichel, alta decât sârma
care conține, raportat la greutate, minimum 28 %, dar maximum
31 % nichel și minimum 20 %, dar maximum 22 % crom;
- mai puțin de 2,5 % nichel, alta
decât sârma care conține, raportat la greutate, minimum 13 %, dar
maximum 25 % crom și minimum 3,5 %, dar maximum 6 %
aluminiu,
încadrată în prezent la codurile NC 7223
00 19 și 7223 00 99 și originară din India, se percep definitiv.
Sumele depuse care depășesc nivelurile taxei antidumping definitive
se returnează.
Articolul 4
Prezentul regulament intră în vigoare în
ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii
Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu
în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles,
                                                                       Pentru
Consiliu
                                                                       Președintele
ANEXĂ:
Producători-exportatori cooperanți din India neincluși în
eșantion
Codul suplimentar TARIC B781
 Denumirea societății || Localitatea
 Bekaert Mukand Wire Industries || Lonand, Tal. Khandala, Satara District, Maharastra
 Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd. || Mumbai, Maharashtra
 Bhansali Stainless Wire || Mumbai, Maharashtra
 Chandan Steel || Mumbai, Maharashtra
 Drawmet Wires || Bhiwadi, Rajasthan
 Jyoti Steel Industries Ltd. || Mumbai, Maharashtra
 Mukand Ltd. || Thane
 Panchmahal Steel Ltd. || Dist. Panchmahal, Gujarat
[1]               JO L 343, 22.12.2009, p. 51.
[2]               JO L 126, 8.5.2013, p. 1.
[3]               JO L 126, 8.5.2013, p.19.
[4]               JO L 240, 7.9.2013, p.1
[5]               JO C 240, 10.8.2012, p. 6.
[6]               Cauza C-595/11, Steinel, 2013, nepublicată
încă.
[7]               Cauza T-170/94, Shanghai Bycicles, Rec. 1997, p.
II-1383, punctul 64.
[8]               Cauza T-210/95, Asociația producătorilor
europeni de îngrășăminte (EFMA)/Consiliul, Rec. 1999, p.
II-3291, punctul 60.
[9]               Regulamentul (CE) nr. 383/2009 al Consiliului din 5 mai
2009 de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere cu
titlu definitiv a taxei provizorii instituite la importurile de anumite cabluri
și toroane din oțel nealiat pentru pretensionare și
posttensionare (cabluri și toroane PSC) originare din Republica
Populară Chineză (JO L 118, 13.5.2009, p.1); Regulamentul
(UE) nr. 1071/2012 al Comisiei din 14 noiembrie 2012 de instituire a unei taxe
antidumping provizorii la importurile de accesorii turnate filetate pentru
tuburi și țevi, din fontă maleabilă, originare din
Republica Populară Chineză și din Thailanda (JO L 318,
15.11.2012 p. 10); Regulamentul (UE) nr. 845/2012 al Comisiei din 18 septembrie
2012 de instituire a unui drept antidumping provizoriu la importurile de
anumite produse din oțel cu acoperire organică originare din
Republica Populară Chineză (JO L 252, 19.9.2012 p.33).
[10]             Cu toate acestea, se reține faptul că atât
industria din Uniune, cât și producătorii-exportatori din India sunt,
de asemenea, prezenți în segmentul inferior al pieței, chiar
dacă într-o măsură mai mică.
[11]             Comisia Europeană, Direcția Generală
Comerț, Direcția H, 1049 Bruxelles, Belgia.