|

52011PC0227

Propunere de REGULAMENT AL CONSILIULUI privind alocarea posibilităților de pescuit în conformitate cu Acordul de parteneriat în sectorul pescuitului dintre Comunitatea Europeană și Republica Capului Verde  /* COM/2011/0227 final - NLE 2011/0096 */

	[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |Bruxelles, 27.4.2011COM(2011) 227 final2011/0096 (NLE)Propunere deREGULAMENT AL CONSILIULUIprivind alocarea posibilităților de pescuit în conformitate cu Acordul de parteneriat în sectorul pescuitului dintre Comunitatea Europeană și Republica Capului VerdeEXPUNERE DE MOTIVEPe baza mandatului acordat Comisiei de către Consiliu[1], Comisia Europeană a negociat cu Republica Capului Verde în vederea reînnoirii Protocolului la Acordul de parteneriat în sectorul pescuitului dintre Comunitatea Europeană și Republica Capului Verde din 19 decembrie 2006. La încheierea acestor negocieri, a fost parafat, la 22 decembrie 2010, un nou protocol pentru o perioadă de 3 ani începând cu 1 septembrie 2011, protocolul aflat în vigoare expirând la 31 august 2011.Noul protocol la Acordul de parteneriat a fost transmis Consiliului pentru ca acesta să aprobe semnarea și aplicarea sa provizorie. De asemenea, protocolul a fost transmis Consiliului și Parlamentului în vederea încheierii sale.În ceea ce privește posibilitățile de pescuit, în cadrul noului protocol vor primi permisiunea de a desfășura activități de pescuit 28 de nave de pescuit ton cu plasă-pungă, 35 nave de pescuit cu paragate plutitoare și 11 nave de pescuit cu platformă și paragate. Conform tratatului, este oportun să se precizeze metoda de repartizare a posibilităților de pescuit între statele membre.Pe această bază, Comisia propune Consiliului adoptarea prezentului regulament.2011/0096 (NLE)Propunere deREGULAMENT AL CONSILIULUIprivind alocarea posibilităților de pescuit în conformitate cu Acordul de parteneriat în sectorul pescuitului între Comunitatea Europeană și Republica Capului VerdeCONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 43 alineatul (3),având în vedere propunerea Comisiei,întrucât:1.  La 19 decembrie 2006, Consiliul a adoptat Regulamentul (CE) nr. 2027/2006 privind încheierea Acordului de parteneriat în sectorul pescuitului dintre Comunitatea Europeană și Republica Capului Verde[2] (denumit, în continuare, „acordul de parteneriat”).2.  La 22 decembrie 2010, a fost parafat un nou protocol la acordul de parteneriat. Acest protocol acordă navelor din UE posibilitatea de a pescui în apele asupra cărora Capul Verde deține suveranitatea sau jurisdicția în sectorul pescuitului.3.  Consiliul a adoptat la data de […] Decizia XXX/2010[3] privind semnarea și aplicarea provizorie a noului protocol.4.  Trebuie definită metoda de repartizare a posibilităților de pescuit pentru statele membre pentru perioada de aplicare a protocolului.5.  În conformitate cu articolul 10 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1006/2008 al Consiliului din 29 septembrie 2008 privind autorizațiile pentru activitățile de pescuit ale navelor de pescuit comunitare în afara apelor comunitare și accesul navelor țărilor terțe în apele comunitare[4], în cazul în care se constată că posibilitățile de pescuit alocate Uniunii în virtutea protocolului nu sunt utilizate pe deplin, Comisia informează statele membre în cauză. Se consideră că absența unui răspuns într-un termen care trebuie stabilit de Consiliu echivalează cu confirmarea faptului că navele statului membru în cauză nu utilizează pe deplin posibilitățile lor de pescuit alocate pe perioada în cauză. Este necesar să se stabilească termenul respectiv.6.  Dat fiind că protocolul în vigoare expiră la 31 august 2011, este necesar ca prezentul regulament să intre în vigoare în ziua următoare datei publicării sale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și să se aplice începând cu 1 septembrie 2011,ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:Articolul 17.  Posibilitățile de pescuit alocate în conformitate cu protocolul la Acordul de parteneriat în sectorul pescuitului dintre Comunitatea Europeană și Republica Capului Verde (denumit, în continuare, „protocolul”) se repartizează între statele membre după cum urmează:8.  nave de pescuit ton cu plasă-pungăSpania | 16 nave |Franța | 12 nave |9.  nave de pescuit cu paragate plutitoareSpania | 26 nave |Portugalia | 9 nave |10.  nave de pescuit cu platformă și paragate:Spania | 7 nave |Franța | 4 nave |11.  Regulamentul (CE) nr. 1006/2008 se aplică fără a se aduce atingere acordului de parteneriat în sectorul pescuitului dintre Comunitatea Europeană și Republica Capului Verde.12.  În cazul în care cererile de autorizații de pescuit din partea statelor membre menționate la alineatul (1) nu epuizează posibilitățile de pescuit stabilite prin protocol, Comisia ia în considerare cererile de autorizații de pescuit din partea oricărui alt stat membru în conformitate cu articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1006/2008.Termenul prevăzut la articolul 10 alineatul (1) din regulamentul menționat este stabilit la zece zile lucrătoare.Articolul 2Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .Se aplică începând cu 1 septembrie 2011.Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.Adoptat la Bruxelles,Pentru ConsiliuPreședintele [1] Decizia 12600/10 din 27 septembrie 2010.[2] Regulamentul nr. 2027/2006 al Consiliului din 19 decembrie 2006, JO L 414, 30.12.2006, p. 1.[3] JO C , , p. .[4] JO L 286, 29.10.2008, p. 33.


				|

		52011PC0631

			Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 în ceea ce privește schema de plată unică și sprijinul acordat viticultorilor /* COM/2011/0631 final - 2011/0285 (COD) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
1.           CONTEXTUL PROPUNERII
Propunerea Comisiei privind cadrul financiar
multianual (CFM) pentru 2014-2020 (propunerea privind CFM)[1] stabilește cadrul bugetar
și principalele orientări ale politicii agricole comune (PAC). Pe
această bază, Comisia prezintă un set de regulamente care
stabilesc cadrul legislativ al PAC pentru perioada 2014-2020, precum și o
evaluare a impactului unor scenarii alternative privind evoluția
politicii.
Actualele propuneri de reformă se
bazează pe Comunicarea privind PAC în perspectiva anului 2020[2] care a evidențiat
opțiunile de politică generale destinate să răspundă
provocărilor viitoare cu care se vor confrunta agricultura și zonele
rurale și să îndeplinească obiectivele stabilite pentru PAC,
și anume 1) producția alimentară fiabilă; 2) gestionarea
durabilă a resurselor naturale și politicile climatice; și 3)
dezvoltarea teritorială echilibrată. Orientările reformei
prezentate în comunicare s-au bucurat până în prezent de un sprijin amplu
atât în cadrul dezbaterilor interinstituționale[3], cât și în cadrul
consultărilor cu părțile interesate, desfășurate în
contextul evaluării impactului.
O temă comună, recurentă pe
parcursul întregului proces, s-a dovedit a fi necesitatea de a promova
utilizarea eficientă a resurselor, în vederea unei creșteri
inteligente, durabile și favorabile incluziunii pentru agricultura și
zonele rurale din UE, în concordanță cu strategia Europa 2020,
menținând structura PAC în jurul a doi piloni care utilizează
instrumente complementare pentru atingerea acelorași obiective. Pilonul I
acoperă plățile directe și măsurile de
piață, oferind fermierilor din UE un ajutor anual pentru venitul de
bază și sprijin în caz de perturbări specifice ale pieței,
în timp ce pilonul II acoperă dezvoltarea rurală, oferind
statelor membre un cadru comun pentru elaborarea și cofinanțarea unor
programe multianuale[4].
Prin reforme succesive, PAC a accentuat
orientarea spre piață a agriculturii, asigurându-le totodată
producătorilor un ajutor pentru venit, a ameliorat integrarea
cerințelor de mediu și a consolidat sprijinul pentru dezvoltare
rurală ca politică integrată pentru dezvoltarea zonelor rurale
din întreaga UE. Acest proces de reformă a dat însă naștere unor
exigențe cu privire la o mai bună distribuire a sprijinului între
statele membre și în interiorul acestora, precum și la o mai
bună orientare a măsurilor destinate să abordeze
provocările legate de mediu și să combată mai bine
volatilitatea ridicată a pieței.
În trecut, reformele răspundeau în
principal unor provocări endogene, de la crize provocate de surplusuri
enorme la crize legate de siguranța alimentară, și s-au dovedit
a fi utile pentru UE atât pe plan intern, cât și la nivel
internațional. Însă majoritatea provocărilor actuale sunt
cauzate de factori exteriori agriculturii, necesitând astfel o reacție mai
complexă la nivel de politici.
Se preconizează că veniturile
agricole vor rămâne în continuare sub presiune, întrucât fermierii se
confruntă cu mai multe riscuri, cu încetinirea ritmului de creștere a
productivității și cu o reducere a marjei de profit din cauza
creșterii costurilor de producție; prin urmare, este necesar să
se mențină ajutorul pentru venit și să se consolideze
instrumentele existente în vederea unei mai bune gestionări a riscurilor
și a unei reacții mai eficiente la situațiile de criză. O
agricultură puternică este vitală pentru industria
alimentară din UE și pentru securitatea alimentară la nivel
mondial.
În același timp, sectorul agricol și
zonele rurale sunt invitate să își intensifice eforturile în scopul
atingerii ambițioaselor obiective legate de schimbările climatice
și de energie, precum și în vederea punerii în practică a
strategiei în domeniul biodiversității, care fac parte din agenda Europa
2020. Fermierii, care, împreună cu silvicultorii, sunt principalii
gestionari ai terenurilor, vor avea nevoie de sprijin pentru adoptarea și
menținerea sistemelor și practicilor agricole care contribuie în mod
deosebit la atingerea obiectivelor legate de mediu și de schimbările
climatice, deoarece furnizarea acestor bunuri publice nu se reflectă în
prețurile pieței. De asemenea, va fi esențial să se
valorifice la maximum potențialul variat al zonelor rurale, contribuind
astfel la creșterea favorabilă incluziunii și la realizarea
coeziunii.
În consecință, viitoarea PAC nu se
va mai axa doar pe o parte restrânsă, deși esențială, a
economiei UE, ci va deveni și o politică de importanță
strategică pentru securitatea alimentară, pentru mediu și pentru
echilibrul teritorial. În aceasta constă valoarea adăugată,
specifică UE, a unei politici cu adevărat comune care utilizează
în modul cel mai eficient resursele bugetare limitate cu scopul de a
menține o agricultură sustenabilă pe întregul teritoriu al UE,
de a aborda aspecte transfrontaliere importante, precum schimbările
climatice, și de a consolida solidaritatea între statele membre,
permițând totodată procesului de implementare să
rămână flexibil pentru a răspunde necesităților la
nivel local.
În conformitate cu cadrul prevăzut de
propunerea privind CFM, PAC trebuie să-și mențină structura
bazată pe doi piloni, în care bugetul alocat fiecărui pilon va fi
menținut în termeni nominali la nivelul din 2013, iar accentul se va pune
în mod clar pe obținerea de rezultate în privința
priorităților-cheie ale UE. Plățile directe trebuie să
promoveze o producție durabilă prin alocarea a 30 % din pachetul
lor bugetar către măsuri obligatorii în favoarea climei și a
mediului. Nivelurile plăților trebuie să devină treptat
convergente, iar plățile către marii beneficiari să
facă obiectul unei plafonări progresive. Dezvoltarea rurală
trebuie inclusă într‑un cadru strategic comun împreună cu alte
fonduri cu gestionare partajată ale UE, cu o abordare consolidată
orientată spre rezultate și sub rezerva îndeplinirii unor
condiții ex-ante mai bune și mai clare. În sfârșit, în
ceea ce privește măsurile de piață, finanțarea PAC
trebuie consolidată cu două instrumente din afara CFM: 1) o
rezervă de urgență pentru a face față situațiilor
de criză și 2) extinderea domeniului de aplicare al Fondului european
de ajustare la globalizare.
Pe această bază, principalele
elemente ale cadrului legislativ al PAC pentru perioada 2014‑2020 sunt
stabilite în următoarele regulamente:
–
Propunere de Regulament al Parlamentului European
și al Consiliului de stabilire a normelor privind plățile
directe acordate fermierilor prin scheme de sprijin în cadrul politicii
agricole comune („regulamentul privind plățile directe”);
–
Propunere de regulament al Parlamentului European
și al Consiliului de instituire a unei organizări comune a
piețelor produselor agricole (Regulamentul privind OCP unică)
(„Regulamentul privind OCP unică”);
–
Propunere de Regulament al Parlamentului European
și al Consiliului privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat
din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR)
(„regulamentul privind dezvoltarea rurală”);
–
Propunere de Regulament al Parlamentului European
și al Consiliului privind finanțarea, gestionarea și
monitorizarea politicii agricole comune („regulamentul orizontal”);
–
Propunere de Regulament al Consiliului de stabilire
a măsurilor pentru determinarea anumitor ajutoare și restituiri
legate de organizarea comună a piețelor agricole;
–
Propunere de Regulament al Parlamentului European
și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 73/2009 în ceea
ce privește aplicarea plăților directe pentru fermieri în anul
2013;
–
Propunere de Regulament al Parlamentului European
și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 în
ceea ce privește schema de plată unică și sprijinul acordat
viticultorilor.
Regulamentul privind dezvoltarea rurală
are la bază propunerea prezentată de Comisie la 6 octombrie 2011 care
stabilește norme comune pentru toate fondurile care funcționează
în cadrul strategic comun[5].
Va urma un regulament privind schema de ajutoare pentru persoanele cele mai
defavorizate, finanțată în prezent în cadrul unei alte rubrici a
cadrului financiar multianual.
În plus, pentru a găsi modalitatea
optimă de reconciliere a principiul transparenței cu dreptul
beneficiarilor la protecția datelor cu caracter personal, sunt în curs de
elaborare și norme noi privind publicarea informațiilor referitoare
la beneficiari, care țin seama de obiecțiile exprimate de Curtea de
Justiție a Uniunii Europene.
2.           REZULTATELE
CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII
IMPACTULUI
Pe baza evaluării actualului cadru de
politică și a unei analize a provocărilor și
necesităților viitoare, evaluarea impactului analizează și
compară efectele a trei scenarii alternative. Aceasta este rezultatul unui
lung proces, inițiat în aprilie 2010 și condus de un grup
interservicii care a reunit analize calitative și cantitative aprofundate,
stabilind inclusiv un scenariu de bază sub formă de proiecții pe
termen mediu privind piețele și veniturile agricole până în 2020
și modelând impactul diferitelor scenarii de politică asupra
economiei sectorului.
Cele trei scenarii elaborate în cadrul
evaluării impactului sunt: 1) un scenariu de ajustare care menține
cadrul actual de politică, soluționând însă cele mai importante
deficiențe ale acestuia, precum distribuirea plăților directe;
2) un scenariu de integrare care implică schimbări majore la nivel de
politică, care constau într-o mai bună orientare și o
ecologizare a plăților directe și într-o consolidare a
orientării strategice a politicii de dezvoltare rurală în
condițiile unei mai bune coordonări cu alte politici ale UE, precum
și într-o extindere a temeiului juridic pentru a crea
posibilități mai ample de cooperare între producători; și
3) un scenariu de redirecționare care reorientează politica exclusiv
către mediu, eliminând progresiv plățile directe, și care
se bazează pe ipoteza că pentru a menține capacitatea de
producție nu este nevoie de sprijin și că necesitățile
socio-economice ale zonelor rurale pot fi satisfăcute prin alte politici.
În contextul crizei economice și al
presiunii exercitate asupra finanțelor publice, la care UE a
reacționat prin strategia Europa 2020 și prin propunerea privind CFM,
cele trei scenarii acordă o importanță diferită
fiecăruia dintre cele trei obiective strategice ale viitoarei PAC care
vizează o agricultură mai competitivă și mai durabilă
în zone rurale dinamice. În vederea unei mai bune alinieri la strategia Europa
2020, în special în ceea ce privește utilizarea eficientă a
resurselor, o importanță tot mai mare o va dobândi creșterea
productivității agricole prin cercetare, prin transfer de
cunoștințe și prin promovarea cooperării și a
inovării (inclusiv prin intermediul parteneriatului european pentru
inovare privind productivitatea și durabilitatea agriculturii). Deși
politica agricolă a UE nu mai funcționează într-un mediu
strategic care denaturează comerțul, se așteaptă ca
sectorul să fie supus unei presiuni suplimentare din cauza unei mai mari
liberalizări, mai ales în cadrul Agendei de dezvoltare de la Doha (ADD)
sau al acordului de liber schimb cu Mercosur.
Cele trei scenarii de politică au fost
elaborate luând în considerare preferințele exprimate cu ocazia
consultării desfășurate în contextul evaluării impactului.
Părțile interesate au fost invitate să-și prezinte
contribuțiile în perioada 23.11.2010 ‑ 25.1.2011, iar la
12.1.2011 a fost instituit un comitet consultativ. Principalele concluzii sunt
sintetizate mai jos[6]:

–
În general, părțile interesate sunt de
acord că, pentru abordarea provocărilor reprezentate din domeniul
securității alimentare, al gestionării durabile a resurselor
naturale și al dezvoltării teritoriale, este nevoie de o PAC
puternică, bazată pe o structură cu doi piloni.
–
Majoritatea respondenților consideră
că PAC ar trebui să joace un rol în stabilizarea piețelor
și a prețurilor.
–
Părțile interesate au opinii divergente
în ceea ce privește direcționarea sprijinului (în special
redistribuirea ajutoarelor directe și plafonarea plăților).
–
S-a căzut de acord asupra faptului că
ambii piloni pot juca un rol important în intensificarea luptei împotriva
schimbărilor climatice și în creșterea performanței de
mediu, în beneficiul societății UE. Deși mulți fermieri consideră
că acest lucru are deja loc, publicul mai larg argumentează că
plățile din cadrul pilonului I ar putea fi utilizate mai eficient.
–
Respondenții doresc ca toate zonele din UE,
inclusiv cele mai defavorizate, să fie incluse în procesul viitor de creștere
și dezvoltare.
–
Mulți respondenți au pus accentul pe
integrarea PAC cu alte politici, precum cele din domeniul mediului, al
sănătății, al comerțului și al dezvoltării.
–
Se consideră că inovarea, dezvoltarea
întreprinderilor competitive și furnizarea de bunuri publice
cetățenilor din UE reprezintă căi de aliniere a PAC la
strategia Europa 2020.
În evaluarea impactului se face așadar o
comparație între cele trei scenarii alternative de politică:
Scenariul de redirecționare ar accelera
ajustarea structurală în sectorul agricol, reorientând producția spre
domeniile cele mai rentabile și spre sectoarele cele mai profitabile.
Deși fondurile pentru mediu ar crește considerabil, sectorul ar urma
să fie expus unor riscuri mai mari din cauza domeniului de aplicare
limitat al măsurilor de intervenție pe piață. În plus,
costurile sociale și de mediu aferente ar urma să fie considerabile,
întrucât zonele mai puțin competitive s-ar confrunta cu mari pierderi de
venituri și cu degradarea semnificativă a mediului înconjurător,
ca urmare a faptului că politica ar pierde efectul de levier al
plăților directe cuplate cu cerințele de
ecocondiționalitate.
La extrema cealaltă, scenariul de
ajustare ar fi cel mai potrivit din punctul de vedere al
continuității politicii, aducând îmbunătățiri
limitate, dar vizibile, în ceea ce privește atât competitivitatea
sectorului agricol, cât și performanța de mediu. Totuși, nu este
deloc sigur că acest scenariu ar putea aborda în mod adecvat marile
provocări viitoare în materie de schimbări climatice și de
mediu, care stau și la baza durabilității pe termen lung a
agriculturii.
Scenariul de integrare deschide noi
posibilități prin îmbunătățirea
direcționării și ecologizarea plăților directe.
Analiza arată că ecologizarea poate fi realizată cu costuri
rezonabile din partea fermierilor, deși nu se poate evita o oarecare
sarcină administrativă. În mod similar, este posibil ca dezvoltarea
rurală să ia un nou avânt, cu condiția ca statele membre și
regiunile să utilizeze eficient noile posibilități, iar cadrul
strategic comun cu alte fonduri ale UE să nu elimine sinergiile cu pilonul
I și să nu reducă atuurile dezvoltării rurale. Dacă
s-ar ajunge la echilibrul necesar, acest scenariu ar fi cel mai potrivit pentru
realizarea durabilității pe termen lung a agriculturii și a
zonelor rurale.
Pornind de la această bază,
evaluarea impactului concluzionează că scenariul de integrare este
cel mai echilibrat din punctul de vedere al alinierii progresive a PAC la
obiectivele strategice ale UE, iar acest echilibru poate fi regăsit
și în implementarea diferitelor elemente în cadrul propunerilor
legislative. De asemenea, va fi esențială elaborarea unui cadru de
evaluare pentru măsurarea performanței PAC, care să cuprindă
un set comun de indicatori legați de obiectivele de politică.
Pe parcursul întregului proces, una dintre
principalele preocupări a fost nevoia de simplificare; aceasta ar trebui
realizată prin diverse metode, de exemplu, prin raționalizarea
ecocondiționalității și a instrumentelor de piață
sau prin elaborarea unei scheme de ajutoare destinate micilor fermieri. În
plus, ecologizarea plăților directe ar trebui astfel concepută
încât să reducă la minimum sarcina administrativă, inclusiv
costurile controalelor.
3.           ELEMENTELE JURIDICE ALE
PROPUNERII
Se propune menținerea structurii actuale
cu doi piloni a PAC, în care măsurile obligatorii anuale cu aplicare
generală din cadrul pilonului I sunt completate cu măsuri voluntare
mai bine adaptate particularităților naționale și regionale
în contextul unei abordări programatice multianuale în cadrul pilonului
II. Cu toate acestea, noua configurare a plăților directe
urmărește o mai bună valorificare a sinergiilor cu pilonul II
care, la rândul său, este inclus într-un cadru strategic comun în vederea
unei mai bune coordonării cu alte fonduri cu gestionare partajată ale
UE.
Pe această bază, se menține
și structura actuală alcătuită din patru instrumente
juridice de bază, deși domeniul de aplicare al regulamentului privind
finanțarea a fost extins pentru a reuni dispoziții comune în cadrul
regulamentului cunoscut astăzi sub denumirea de regulament orizontal.
Propunerile respectă principiul
subsidiarității. PAC este o politică cu adevărat
comună: este un domeniu de competențe partajate între UE și
statele membre, gestionat la nivelul UE în vederea menținerii unei
agriculturi durabile și diversificate în întreaga UE și a
abordării unor aspecte transfrontaliere importante, precum combaterea
schimbărilor climatice și întărirea solidarității
între statele membre. Având în vedere importanța provocărilor
viitoare pentru securitatea alimentară, pentru mediu și pentru
echilibrul teritorial, PAC rămâne o politică de importanță
strategică, al cărei scop este să asigure cea mai eficace
reacție la provocările din domeniul politicilor și cea mai
eficientă utilizare a resurselor bugetare. În plus, se propune
menținerea structurării actuale a instrumentelor în cei doi piloni,
ceea ce lasă statelor membre o marjă de manevră mai mare pentru
a adapta soluțiile la particularitățile lor locale și
pentru a cofinanța pilonul II. Noul parteneriat european pentru inovare
și setul de instrumente pentru gestionarea riscurilor sunt incluse tot în
pilonul II. În același timp, politica va fi mai bine aliniată la strategia
Europa 2020 (incluzând un cadru comun cu alte fonduri UE) și ar fi
introduse o serie de îmbunătățiri și simplificări. În
fine, analiza efectuată în cadrul evaluării impactului
ilustrează în mod clar costul statu‑quoului din punctul de vedere al
consecințelor economice, de mediu și sociale negative.
Prezenta modificare adusă regulamentului
privind OCP unică prevede transferarea definitivă a măsurii
privind sprijinul acordat viticultorilor spre SPU. Statele membre trebuie
să ia o hotărâre în acest sens până la 1 decembrie 2012, aplicabilă
începând cu anul 2014.
4.           IMPLICAŢII BUGETARE
În conformitate cu propunerea privind CFM, o
parte semnificativă a bugetului UE trebuie să rămână în
continuare dedicată agriculturii, care reprezintă o politică
comună de importanță strategică. Astfel, în contextul
prețurilor actuale, se propune alocarea a 317,2 miliarde EUR pentru
pilonul I și a 101,2 miliarde EUR pentru pilonul II, în perioada
2014-2020, în vederea desfășurării principalelor
activități din cadrul PAC.
Fondurile alocate pilonului I și
pilonului II sunt completate cu fonduri suplimentare de 17,1 miliarde EUR,
din care 5,1 miliarde EUR pentru cercetare și inovare, 2,5 miliarde EUR
pentru siguranța alimentară și 2,8 miliarde EUR pentru
ajutoarele alimentare acordate persoanelor celor mai defavorizate, în cadrul
altor rubrici din CFM; de asemenea, se va constitui o nouă rezervă de
3,9 miliarde EUR pentru situații de criză în sectorul agricol,
iar 2,8 miliarde EUR vor fi alocați Fondului european de ajustare la
globalizare, care nu face parte din CFM, ceea ce face ca bugetul total să
se ridice la 435,6 miliarde EUR în perioada 2014-2020.
În ceea ce privește distribuția
sprijinului între statele membre, propunerea prevede ca toate statele membre în
care valoarea plăților directe este mai mică de 90 % din
media UE să poată recupera o treime din acest decalaj. Plafoanele
naționale prevăzute de regulamentul privind plățile directe
se calculează pe baza acestei propuneri.
Distribuirea sprijinului pentru dezvoltare
rurală se bazează pe criterii obiective legate de obiectivele de
politică, ținând seama de distribuția actuală. Așa cum
se întâmplă în prezent, regiunile mai puțin dezvoltate trebuie
să beneficieze în continuare de rate de cofinanțare mai ridicate,
care se vor aplica și anumitor măsuri precum cele privind transferul
de cunoștințe, grupurile de producători, cooperarea și axa
Leader.
Se prevede o anumită flexibilitate între
piloni (până la 5 % din plățile directe): de la
pilonul I la pilonul II, pentru a permite statelor membre să
își consolideze politica de dezvoltare rurală, și de la
pilonul II la pilonul I, pentru statele membre unde nivelul
plăților directe se menține sub 90 % din media UE.
Informații detaliate cu privire la
impactul financiar al propunerilor de reformă a PAC sunt prezentate în
fișa financiară care însoțește propunerile.
2011/0285 (COD)
Propunere de
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN
ŞI AL CONSILIULUI
de modificare a Regulamentului (CE)
nr. 1234/2007 în ceea ce privește schema de plată unică
și sprijinul acordat viticultorilor
PARLAMENTUL EUROPEAN ŞI
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 43 alineatul (2),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectului de act legislativ
către parlamentele naționale,
având în vedere avizul Comitetului Economic
și Social European[7],
hotărând în conformitate cu procedura
legislativă ordinară[8],
întrucât:
(1)
Articolul 103o din Regulamentul (CE)
nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 septembrie 2007 de instituire a unei
organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții
specifice referitoare la anumite produse agricole prevede[9] prevede posibilitatea ca
statele membre să acorde viticultorilor ajutoare decuplate în cadrul
schemei de plată unică. Mai multe state membre au recurs la
această posibilitate, fapt care indică utilitatea măsurii.
(2)
Totuși, faptul că statele membre pot
modifica programele de sprijin o dată pe an, inclusiv în ceea ce
privește partea din bugetul Uniunii alocată schemei de plată
unică, precum și faptul că programele de sprijin respective
durează cinci ani, în timp ce drepturile de plată în cadrul schemei
de plată unică se acordă pentru o perioadă
nedeterminată, au generat sarcini administrative și bugetare, în
special în ceea ce privește monitorizarea fondurilor alocate schemei de
plată unică.
(3)
În vederea simplificării gestionării
acestei măsuri, este necesar ca aceasta să primească un caracter
definitiv, luând în considerare faptul că trebuie să continue să
se aplice prin intermediul schemei de plată unică.
(4)
Prin urmare, Regulamentul (CE)
nr. 1234/2007 trebuie modificat în consecință.
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1

Articolul 103o din Regulamentul (CE) nr.
1234/2007 se înlocuiește cu următorul text:
„Articolul 103o
Schema de plată unică și sprijinul pentru viticultori
(1)          Statele membre pot decide
până la 1 decembrie 2012 să acorde sprijin
viticultorilor începând cu anul 2014 prin alocarea drepturilor de
plată în sensul în sensul titlului III capitolul 1 din Regulamentul (CE)
nr. 73/2009.
În cazul în care cuantumul sprijinului
menționat la primul paragraf este mai mare decât suma prevăzută
pentru 2013, statul membru în cauză utilizează diferența
pentru a acorda drepturi de plată viticultorilor în sensul capitolului 1
din titlul III al Regulamentului (CE) nr. 73/2009 în
conformitate cu punctul C din anexa IX la regulamentul respectiv.
(2)          Statele membre care
intenționează să acorde sprijinul menționat la
alineatul (1) prevăd acest sprijin în programele lor de sprijin în
conformitate cu articolul 103k alineatul (3).
(3)          După punerea în aplicare
a sprijinului menționat la alineatul (1), acesta:
(a)     rămâne definitiv în cadrul schemei
de plată unică și nu mai este disponibil în temeiul
articolului 103k alineatul (3), pentru măsurile enumerate la
articolele 103p-103y;
(b)     reduce proporțional cuantumul
fondurilor disponibile pentru măsurile enumerate la articolele 103p-103y
în cadrul programelor de sprijin.”
Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în
a șaptea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii
Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu
în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles,
Pentru Parlamentul European,                     Pentru
Consiliu,
Președintele                                                  Președintele

FIȘĂ FINANCIARĂ
LEGISLATIVĂ

1.
CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI
1.1.
Denumirea propunerii/inițiativei

-        Propunere
de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a
unor norme privind plățile directe acordate fermierilor prin scheme
de sprijin în cadrul politicii agricole comune;
-        Propunere
de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a
unei organizări comune a piețelor produselor agricole (Regulamentul
privind OCP unică);
-        Propunere
de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind
sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol
pentru dezvoltare rurală (FEADR);
-        Propunere
de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind
finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune;
-        Propunere
de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a
Regulamentului (CE) nr. 73/2009 al Consiliului în ceea ce privește
aplicarea plăților directe pentru fermieri în anul 2013;
-        Propunere
de Regulament al Consiliului de stabilire a măsurilor pentru determinarea
anumitor ajutoare și restituiri legate de organizarea comună a
piețelor produselor agricole;
-        Propunere
de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a
Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește
schema de plată unică și sprijinul acordat viticultorilor.

1.2.
Domeniul (domeniile) de politică în cauză
în structura ABM/ABB[10]

Domeniul
de politică: titlul 05 de la rubrica 2

1.3.
Tipul propunerii/inițiativei (cadrul
legislativ pentru PAC după 2013)

x Propunere/inițiativă care se
referă la o acțiune nouă
¨ Propunere/inițiativă
care se referă la o acțiune nouă ca urmare a unui
proiect-pilot/a unei acțiuni pregătitoare[11]
x Propunere/inițiativă care se
referă la prelungirea unei acțiuni existente
x Propunere/inițiativă care se
referă la o acțiune reorientată către o acțiune
nouă

1.4.
Obiective
1.4.1.
Obiectiv(e) strategic(e) multianual(e) al(e)
Comisiei vizat(e) de propunere/inițiativă

Pentru
promovarea utilizării eficiente a resurselor în vederea unei creșteri
inteligente, durabile și favorabile incluziunii pentru agricultura și
dezvoltarea rurală din UE, în concordanță cu strategia Europa
2020, obiectivele PAC sunt următoarele:
-
producția alimentară viabilă;
-
gestionarea durabilă a resurselor naturale și acțiunile de
combatere a schimbărilor climatice;
-
dezvoltarea teritorială echilibrată.

1.4.2.
Obiectiv(e) specific(e) și activitatea
(activitățile) ABM/ABB în cauză

Obiective specifice pentru domeniul de politică 05:
Obiectivul specific nr. 1:
furnizarea
de bunuri publice de mediu
Obiectivul specific nr. 2:
compensarea
dificultăților legate de producția în zone cu constrângeri
naturale specifice
Obiectivul specific nr. 3:
continuarea
acțiunilor de combatere a schimbărilor climatice și de adaptare
la acestea
Obiectivul specific nr. 4:
gestionarea
bugetului UE (PAC) în conformitate cu standarde ridicate de gestiune
financiară
Obiectivul specific pentru ABB 05 02 – Intervenții pe piețele
agricole:
Obiectivul specific nr. 5:
creșterea
competitivității sectorului agricol și accentuarea valorii a
acestuia în cadrul lanțului alimentar
Obiectivul specific pentru ABB 05 03 – Ajutoare directe:
Obiectivul specific nr. 6:
contribuția
la veniturile fermelor și la limitarea variabilității acestora
Obiective specifice pentru ABB 05 04 – Dezvoltare rurală:
Obiectivul specific nr. 7
promovarea
dezvoltării ecologice prin inovare
Obiectivul specific nr. 8:
susținerea
ocupării forței de muncă în mediul rural și menținerea
structurii sociale a zonelor rurale
Obiectivul specific nr. 9
ameliorarea
economiei rurale promovarea diversificării
Obiectivul specific nr. 10
facilitarea
diversității structurale a sistemelor agricole

1.4.3.
Rezultatul (rezultatele) și impactul
preconizate

Nu
este posibilă fixarea unor ținte cantitative pentru indicatorii de
impact în acest stadiu. Deși politica se poate îndrepta într-o
anumită direcție, rezultatele economice, de mediu și sociale
ample, măsurate prin astfel de indicatori, ar depinde, în ultimă
instanță, și de impactul creat de o serie de factori externi
care, conform experienței recente, au devenit semnificativi și
imprevizibili. Se află în curs o analiză suplimentară, care se
estimează că va fi încheiată pentru perioada de după 2013.
În
privința plăților directe, statele membre vor avea posibilitatea
de a decide, într-o măsură limitată, cu privire la aplicarea
anumitor componente ale schemelor de plăți directe.
În
ceea ce privește dezvoltarea rurală, rezultatele și impactul
preconizate vor depinde de programele de dezvoltare rurală pe care le vor
prezenta statele membre Comisiei. Se va solicita statelor membre să
stabilească ținte în programele lor.

1.4.4.
Indicatori de rezultat și de impact

Propunerile
prevăd instituirea unui cadru comun de monitorizare și evaluare în
vederea măsurării performanței politicii agricole comune. Cadrul
respectiv trebuie să cuprindă toate instrumentele legate de
monitorizarea și de evaluarea măsurilor din cadrul PAC, în special monitorizarea
și evaluarea în cazul plăților directe, al măsurilor de
piață, al măsurilor de dezvoltare rurală și al
aplicării ecocondiționalității.
Impactul
acestor măsuri din cadrul PAC trebuie să fie măsurat în raport
cu următoarele obiective:
(a)      producția
viabilă de produse alimentare, acordând o atenție deosebită
veniturilor agricole, productivității agricole și
stabilității prețurilor;
(b)     gestionarea
durabilă a resurselor naturale și acțiunile de combatere a
schimbărilor climatice, acordând o atenție deosebită emisiilor
de gaze cu efect de seră, biodiversității, solului și apei;
(c)      dezvoltarea
teritorială echilibrată, acordând o atenție ocupării
forței de muncă în mediul rural, creșterii economice și
sărăciei în zonele rurale.
Comisia
definește setul de indicatori specifici pentru aceste obiective și
domenii prin intermediul unor acte de punere în aplicare.
În
plus, în privința dezvoltării rurale, se propune un sistem comun
reconsolidat de monitorizare și de evaluare. Sistemul respectiv
urmărește (a) să demonstreze progresele și realizările
politicii de dezvoltare rurală și să evalueze impactul,
eficacitatea, eficiența și relevanța intervențiilor
politicii de dezvoltare rurală, (b) să contribuie la o mai bună
orientare a sprijinului pentru dezvoltare rurală și (c) să
sprijine un proces comun de învățare legat de monitorizare și de
evaluare. Comisia va întocmi, prin intermediul unor acte de punere în aplicare,
o listă de indicatori comuni referitori la prioritățile
politice.

1.5.
Motivul (motivele) propunerii/inițiativei
1.5.1.
Cerință (cerințe) de îndeplinit pe
termen scurt sau pe termen lung

Pentru
îndeplinirea obiectivelor strategice multianuale ale PAC, care reprezintă
o transpunere directă a strategiei Europa 2020 pentru zonele rurale
europene, și pentru a îndeplini cerințele relevante din tratat, propunerile
urmăresc instituirea cadrului legislativ pentru politica agricolă
comună pentru perioada de după 2013.

1.5.2.
Valoarea adăugată a implicării UE

Viitoarea
PAC nu se va mai axa doar pe o parte restrânsă, deși
esențială, a economiei UE, ci va deveni și o politică de
importanță strategică pentru securitatea alimentară, pentru
mediu și pentru echilibrul teritorial. Astfel, PAC, ca politică cu
adevărat comună, folosește în modul cel mai eficient resurse
bugetare limitate pentru a menține o agricultură durabilă în
întreaga UE, pentru a aborda probleme transfrontaliere importante cum sunt
schimbările climatice și a pentru consolida solidaritatea dintre
statele membre.
După
cum se precizează în Comunicarea Comisiei intitulată „Un buget pentru
Europa 2020”[12],
PAC este o politică cu adevărat europeană. În loc să
gestioneze 27 de politici și bugete separate pentru agricultură,
statele membre își pun în comun resursele pentru a gestiona o singură
politică europeană, cu un buget unic european. Rezultă, în mod
firesc, că bugetul PAC reprezintă o parte semnificativă din
bugetul UE. Această abordare este însă mai eficientă și mai
rentabilă decât o abordare națională necoordonată.

1.5.3.
Învățăminte desprinse din
experiențele similare anterioare

Pe
baza evaluării cadrului politic actual, s-au realizat o consultare
amplă cu părțile interesate, o analiză a provocărilor
și nevoilor viitoare și o evaluare cuprinzătoare a impactului.
Se pot găsi mai multe detalii în evaluarea impactului și în expunerea
de motive care însoțesc propunerile legislative.

1.5.4.
Coerența și posibila sinergie cu alte
instrumente relevante

Propunerile
legislative la care se referă prezenta fișă financiară
trebuie privite în contextul mai larg al propunerilor pentru un
regulament-cadru unic, cu norme comune pentru fondurile din cadrul strategic
comun (FEADR, FEDER, FSE, Fondul de coeziune și EMFF). Regulamentul-cadru
respectiv va avea o contribuție importantă la reducerea sarcinii
administrative, la cheltuirea fondurilor UE în mod eficace și la punerea
în practică a simplificării. Acest aspect va sta și la baza
noilor concepte ale cadrului strategic comun pentru toate aceste fonduri
și a viitoarelor contracte de parteneriat care vor viza de asemenea aceste
fonduri.
Cadrul
strategic comun care va fi instituit va transforma obiectivele și
prioritățile Strategiei Europa 2020 în priorități ale FEADR
și ale FEDER, ale FSE, ale Fondului de coeziune și EMFF, ceea ce va
asigura o folosire integrată a fondurilor pentru atingerea obiectivelor comune.

Cadrul
strategic comun va stabili și mecanisme de coordonare cu alte politici
și instrumente relevante ale Uniunii.
De
asemenea, în privința PAC, se vor obține sinergii și efecte de
simplificare semnificative prin armonizarea și alinierea normelor în
materie de gestionare și de control pentru primul și al doilea pilon
(FEGA, respectiv FEADR) ale PAC. Legătura solidă dintre FEGA și
FEADR trebuie păstrată, iar structurile deja existente în statele
membre trebuie susținute.

1.6.
Durata și impactul financiar

x Propunere/inițiativă cu durată
limitată (pentru proiectele de regulamente privind schemele de
plăți directe, regulamentele privind dezvoltarea rurală și
cele tranzitorii)
–
x   Propunere/inițiativă în vigoare de la
1.1.2014 până la 31.12.2020
–
x   Impact financiar pentru perioada
următorului cadru financiar multianual. Pentru dezvoltarea rurală,
impactul asupra plăților până în 2023.
x Propunere/inițiativă cu durată
nelimitată (pentru proiectul de regulament privind OCP unică și
pentru regulamentul orizontal)
–
Punere în aplicare din 2014.

1.7.
Modul (modurile) de gestiune preconizat(e)[13]

x Gestiune centralizată directă
de către Comisie
¨ Gestiune centralizată indirectă, prin delegarea sarcinilor de execuție:
–
¨  agențiilor executive
–
¨  organismelor instituite de Comunități[14]
–
¨  organismelor publice naționale/organismelor cu misiune de
serviciu public
–
¨  persoanelor cărora li se încredințează executarea unor
acțiuni specifice în temeiul titlului V din Tratatul privind Uniunea
Europeană, identificate în actul de bază relevant în sensul
articolului 49 din Regulamentul financiar
x Gestiune partajată cu statele membre

¨ Gestiune descentralizată împreună cu țări terțe
¨ Gestiune în comun cu
organizații internaționale (de precizat)
Observații
Nicio
schimbare semnificativă față de situația actuală,
adică cea mai mare parte a cheltuielilor implicate de propunerile
legislative privind reforma PAC va fi gestionată prin gestiune
partajată cu statele membre. Totuși, o parte foarte mică va
continua să fie gestionată direct și centralizat de Comisie.

2.
MĂSURI DE GESTIONARE
2.1.
Dispoziții în materie de monitorizare și
de raportare

În
ceea ce privește monitorizarea și evaluarea PAC, o dată la patru
ani Comisia va prezenta Parlamentului European și Consiliului un raport,
primul raport urmând să fie prezentat cel târziu la sfârșitul anului
2017.
Această
obligație este completată de dispoziții specifice în toate
domeniile PAC, mai multe cerințe cuprinzătoare referitoare la
raportare și la notificare urmând a fi specificate în normele de punere în
aplicare.
În
ceea ce privește dezvoltarea rurală, sunt prevăzute de asemenea
norme referitoare la monitorizarea la nivelul programelor, care va fi
aliniată cu celelalte fonduri și îmbinată cu evaluări ex
ante, in itinere și ex post.

2.2.
Sistemul de gestiune și de control
2.2.1.
Riscul (riscurile) identificat(e)

Există
peste șapte milioane de beneficiari ai PAC, care primesc sprijin printr-o
amplă varietate de scheme de ajutoare diferite, fiecare dintre acestea
având criterii de eligibilitate detaliate și uneori complexe.
Reducerea
ratei de eroare în domeniul politicii agricole comune poate fi considerată
deja o tendință. Astfel, o rată de eroare apropiată de
2 % constatată recent confirmă evaluarea generală
pozitivă din anii precedenți. Intenția este de a continua
eforturile pentru a ajunge la o rată de eroare de sub 2 %.

2.2.2.
Metoda (metodele) de control preconizată(e)

Pachetul
legislativ, în special propunerea de regulament privind finanțarea,
gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune, vizează
menținerea și consolidarea sistemului actual instituit prin
Regulamentul (CE) nr. 1290/2005. Pachetul prevede o structură
administrativă obligatorie la nivelul statelor membre, concentrată în
jurul agențiilor de plăți acreditate, care sunt responsabile cu
desfășurarea controalelor la nivelul beneficiarului final, în
conformitate cu principiile prezentate la punctul 2.3. În fiecare an, persoana
aflată la conducerea fiecărei agenții de plăți trebuie
să prezinte o declarație de asigurare care să se refere la
exhaustivitatea, la exactitatea și la veridicitatea conturilor, la buna
funcționare a sistemelor de control intern, precum și la legalitatea
și la regularitatea tranzacțiilor subiacente. Un organism de audit
independent trebuie să prezinte un aviz referitor la toate aceste trei elemente.
Comisia
va continua să auditeze cheltuielile agricole, utilizând o abordare
bazată pe riscuri pentru a se asigura că auditurile sale vizează
domeniile cu cele mai mari riscuri. Dacă aceste audituri arată
că au fost efectuate cheltuieli cu încălcarea normelor Uniunii,
Comisia va exclude sumele în cauză de la finanțarea de către
Uniune, în cadrul sistemului de verificare a conformității.
În
ceea ce privește costul controalelor, anexa 8 la studiul de evaluare a
impactului care însoțește propunerile legislative prezintă o
analiză detaliată.

2.3.
Măsurile de prevenire a fraudelor și a
neregulilor

Pachetul
legislativ, mai ales propunerea de regulament privind finanțarea,
gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune, vizează
menținerea și consolidarea actualelor sisteme detaliate referitoare
la controale și la penalitățile care trebuie aplicate de
agențiile de plăți, cu caracteristicile de bază comune
și cu normele speciale adaptate la particularitățile
fiecărei scheme de ajutoare. În general, sistemele prevăd controale
administrative exhaustive asupra a 100 % din cererile de ajutoare,
controale încrucișate cu alte baze de date, atunci când sunt considerate
oportune, precum și controale la fața locului înainte de efectuarea plăților
în cazul unui număr minim de tranzacții, în funcție de riscul
asociat schemei în cauză. Dacă prin aceste controale la fața
locului se constată un număr mare de nereguli, trebuie efectuate
controale suplimentare. În acest context, de departe cel mai important sistem
este Sistemul Integrat de Administrare și Control (IACS), care în
exercițiul financiar 2010 a cuprins aproximativ 80 % din totalul
cheltuielilor din cadrul FEGA și FEADR. Se va delega Comisiei
competența de a permite reducerea numărului controalelor la fața
locului în cazul statelor membre cu sisteme de control care
funcționează corespunzător și cu rate de eroare
scăzute.
În
plus, pachetul prevede că statele membre trebuie să prevină,
să depisteze și să corecteze neregulile și fraudele,
să impună penalități eficace, disuasive și
proporționale în conformitate cu legislația Uniunii sau cu dreptul
național și să recupereze toate plățile neconforme, cu
dobânzile aferente. Pachetul include un mecanism de închidere automată a cazurilor
de neregulă care prevede că, dacă recuperarea nu are loc în
termen de patru ani de la data cererii de recuperare sau în termen de opt ani
în cazul unor proceduri judiciare, sumele nerecuperate sunt imputate statului
membru în cauză. Acest mecanism va constitui un stimulent puternic pentru
statele membre, determinându-le să recupereze cât se poate de repede
plățile neconforme.

3.
IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL
PROPUNERII/INIȚIATIVEI

Cuantumurile indicate în prezenta fișă
financiară sunt exprimate în prețuri curente și în angajamente.
În plus față de modificările care
rezultă din propunerile legislative și care sunt enumerate în
tabelele de mai jos, propunerile legislative implică modificări
suplimentare care nu au niciun impact financiar.
Pentru oricare dintre anii din perioada 2014-2020,
nu poate fi exclusă deocamdată aplicarea disciplinei financiare.
Totuși, acest lucru nu va depinde de propunerile de reformă ca atare,
ci de alți factori, precum executarea ajutoarelor directe sau
evoluțiile viitoare ale piețelor agricole.
În ceea ce privește ajutoarele directe,
plafoanele nete extinse pentru 2014 (anul calendaristic 2013) incluse în
propunerea referitoare la tranziție depășesc cuantumurile
alocate pentru ajutoarele directe indicate în tabelele de mai jos. Scopul
acestei extinderi este asigurarea continuității legislației
existente într-un scenariu în care toate celelalte elemente ar rămâne
nemodificate, fără a se aduce atingere eventualei nevoi de aplicare a
mecanismului de disciplină financiară.
Propunerile de reformă conțin
dispoziții care acordă statelor membre un anumit grad de
flexibilitate în ceea ce privește alocarea de către acestea a
ajutoarelor directe și, respectiv, a sprijinului pentru dezvoltare
rurală. În cazul în care statele membre decid să utilizeze acea
flexibilitate, decizia respectivă va avea consecințe financiare în
cadrul cuantumurilor acordate ca finanțare, consecințe care nu pot fi
cuantificate în prezent.
Prezenta fișă financiară nu
ține cont de posibila utilizare a rezervei pentru situații de
criză. Trebuie subliniat că sumele luate în considerare în ceea ce
privește cheltuielile legate de piață se bazează pe faptul
că nu se vor efectua achiziții în cadrul intervenției publice
și nu se vor lua măsuri legate de o situație de criză în
niciun sector.

3.1.
Rubrica (rubricile) din cadrul financiar multianual
și linia bugetară (liniile bugetare) de cheltuieli afectată
(afectate)

Tabelul 1: Cuantumuri pentru PAC,
inclusiv cuantumurile complementare prevăzute de propunerile privind CFM
și propunerile de reformare a PAC
În milioane EUR (în prețuri curente)
 Exercițiul bugetar || 2013 || 2013 ajustat (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL 2014-2020
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 În CFM ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rubrica 2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ajutoare directe și cheltuieli legate de piață (2) (3) (4) || 44 939 || 45 304 || 44 830 || 45 054 || 45 299 || 45 519 || 45 508 || 45 497 || 45 485 || 317 193
 Venituri alocare estimate || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 4 704
 P1 Ajutoare directe și cheltuieli legate de piață (cu venituri alocate) || 45 611 || 45 976 || 45 502 || 45 726 || 45 971 || 46 191 || 46 180 || 46 169 || 46 157 || 321 897
 P2 Dezvoltare rurală (4) || 14 817 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 101 157
 Total || 60 428 || 60 428 || 59 953 || 60 177 || 60 423 || 60 642 || 60 631 || 60 620 || 60 608 || 423 054
 Rubrica 1 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Cadrul strategic comun pentru cercetare și inovare agricolă || – || – || 682 || 696 || 710 || 724 || 738 || 753 || 768 || 5 072
 Persoanele cele mai defavorizate || – || – || 379 || 387 || 394 || 402 || 410 || 418 || 427 || 2 818
 Total || – || – || 1 061 || 1 082 || 1 104 || 1 126 || 1 149 || 1 172 || 1 195 || 7 889
 Rubrica 3 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Siguranța alimentară || – || – || 350 || 350 || 350 || 350 || 350 || 350 || 350 || 2 450
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 În afara CFM ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rezerva pentru situații de criză în agricultură || – || – || 531 || 541 || 552 || 563 || 574 || 586 || 598 || 3 945
 Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Din care maximum disponibil pentru agricultură: (5) || – || – || 379 || 387 || 394 || 402 || 410 || 418 || 427 || 2 818
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL Propunerile Comisiei (CFM + în afara CFM) + venituri alocate || 60 428 || 60 428 || 62 274 || 62 537 || 62 823 || 63 084 || 63 114 || 63 146 || 63 177 || 440 156
 TOTAL Propunerile CFM (mai exact, excluzând rezerva și FEG) + venituri alocate || 60 428 || 60 428 || 61 364 || 61 609 || 61 877 || 62 119 || 62 130 || 62 141 || 62 153 || 433 393
Observații:
(1)           Având în vedere modificările
legislative deja convenite, și anume modularea voluntară în cazul
Regatului Unit și articolul 136, până cel târziu la
sfârșitul anului 2013 va înceta aplicarea „cuantumurilor necheltuite”.
(2)           Cuantumurile se referă la plafonul
anual propus pentru primul pilon. Totuși, trebuie să se
țină cont de faptul că se propune mutarea cheltuielilor negative
în urma închiderii conturilor (în prezent la postul bugetar
05 07 01 06) la venituri alocate (la postul 67 03). Pentru
detalii, a se vedea tabelul cu veniturile estimate, pe pagina de mai jos.
(3)           Cifrele pentru 2013 includ cuantumurile
pentru măsurile veterinare și fitosanitare, precum și
măsurile de piață pentru sectorul pescăresc.
(4)           Cuantumurile din tabelul de mai sus
corespund celor din Comunicarea Comisiei „Un buget pentru Europa 2020”
[COM(2011)500 final, 29 iunie 2011]. Totuși, urmează
să se decidă dacă CFM va reflecta transferul propus cu începere
din 2014 din pachetul financiar al unui stat membru alocat programului
național de restructurare în sectorul bumbacului către dezvoltarea
rurală, ceea ce ar implica o ajustare (4 milioane EUR pe an) a
cuantumurilor pentru subplafonul FEGA și, respectiv, pentru
pilonul 2. În tabelele din secțiunile de mai jos, cuantumurile au
fost transferate, indiferent de reflectarea sau nereflectarea lor în CFM.
(5)           În conformitate cu comunicarea Comisiei
„Un buget pentru Europa 2020” [COM(2011)500 final], un cuantum total de
până la 2,5 miliarde EUR (corespunzător
prețurilor din 2011) va fi disponibil în cadrul Fondului european de
ajustare la globalizare pentru acordarea de sprijin suplimentar fermierilor
care suferă din cauza efectelor globalizării. În tabelul de mai sus,
defalcarea pe an în prețuri curente este doar indicativă. Proiectul
de acord interinstituțional între Parlamentul European, Consiliu și
Comisie privind cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune
financiară [COM(2011)403 final, 29 iunie 2011] stabilește,
pentru FEG, un cuantum anual general maxim de 429 milioane EUR
(corespunzător prețurilor din 2011)            .

3.2.
Impactul estimat asupra cheltuielilor
3.2.1.
Sinteza impactului estimat asupra cheltuielilor

Tabelul 2: Veniturile și
cheltuielile estimate pentru domeniul de politică 05 în cadrul rubricii 2
În milioane EUR (în prețuri curente)
 Exercițiul bugetar || 2013 || 2013 ajustat || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL 2014-2020
 VENITURI ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 123 – Taxa pe producția de zahăr (resurse proprii) || 123 || 123 || 123 || 123 ||   ||   ||   ||   ||   || 246
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 67 03 - Venituri alocate || 672 || 672 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 5 187
 din care: ex 05 07 01 06 – închiderea conturilor || 0 || 0 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483
 Total || 795 || 795 || 864 || 864 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 5 433
 CHELTUIELI ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 05 02 – Piețe (1) || 3 311 || 3 311 || 2 622 || 2 641 || 2 670 || 2 699 || 2 722 || 2 710 || 2 699 || 18 764
 05 03 – Ajutoare directe (înaintea plafonării) (2) || 42 170 || 42 535 || 42 876 || 43 081 || 43 297 || 43 488 || 43 454 || 43 454 || 43 454 || 303 105
 05 03 – Ajutoare directe (după plafonare) (2) || 42 170 || 42 535 || 42 876 || 42 917 || 43 125 || 43 303 || 43 269 || 43 269 || 43 269 || 302 027
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 05 04 – Dezvoltare rurală (înaintea plafonării) || 14 817 || 14 451 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 101 185
 05 04 – Dezvoltare rurală (după plafonare) || 14 817 || 14 451 || 14 455 || 14 619 || 14 627 || 14 640 || 14 641 || 14 641 || 14 641 || 102 263
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ex 05 07 01 06 – Închiderea conturilor || -69 || -69 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Total || 60 229 || 60 229 || 59 953 || 60 177 || 60 423 || 60 642 || 60 631 || 60 620 || 60 608 || 423 054
 BUGET NET după veniturile alocate ||   ||   || 59 212 || 59 436 || 59 682 || 59 901 || 59 890 || 59 879 || 59 867 || 417 867
Observații:
(1)           Pentru
2013, estimare preliminară bazată pe proiectul de buget pentru 2012,
ținând cont de ajustările juridice deja convenite pentru 2013 (de
exemplu, plafonul pentru sectorul vitivinicol, renunțarea la prima pentru
feculele de cartofi, nutrețul uscat), precum și de unele
evoluții prevăzute. Pentru toți anii, estimările presupun
că nu va fi necesară o finanțare suplimentară pentru
măsurile de sprijin datorate perturbărilor pieței sau crizelor
de pe piață.
(2)           Cuantumul
pentru 2013 cuprinde o estimare privind defrișarea viței-de-vie în
2012.
Tabelul 3: Calcularea impactului
financiar (pe capitol bugetar) al propunerilor de reformare a PAC în ceea ce
privește veniturile și cheltuielile PAC
În milioane EUR (în prețuri curente)
 Exercițiul bugetar || 2013 || 2013 ajustat ||   || TOTAL 2014-2020
   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 ||
 VENITURI ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 123 – Taxa pe producția de zahăr (resurse proprii) || 123 || 123 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 67 03 - Venituri alocate || 672 || 672 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483
 din care: ex 05 07 01 06 – închiderea conturilor || 0 || 0 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483
 Total || 795 || 795 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483
 CHELTUIELI ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 05 02 – Piețe (1) || 3 311 || 3 311 || -689 || -670 || -641 || -612 || -589 || -601 || -612 || -4 413
 05 03 – Ajutoare directe (înaintea plafonării) (2) || 42 170 || 42 535 || -460 || -492 || -534 || -577 || -617 || -617 || -617 || -3 913
 05 03 – Ajutoare directe – Produsul estimat al plafonării care urmează a fi transferat spre dezvoltarea rurală ||   ||   || 0 || -164 || -172 || -185 || -186 || -186 || -186 || -1 078
 05 04 – Dezvoltare rurală (înaintea plafonării) || 14 817 || 14 451 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 28
 05 04 - Dezvoltare rurală – Produsul estimat al plafonării care urmează a fi transferat de la ajutoarele directe ||   ||   || 0 || 164 || 172 || 185 || 186 || 186 || 186 || 1 078
 ex 05 07 01 06 – Închiderea conturilor || -69 || -69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483
 Total || 60 229 || 60 229 || -1 076 || -1 089 || -1 102 || -1 115 || -1 133 || -1 144 || -1 156 || -7 815
 BUGET NET după veniturile alocate ||   ||   || -1 145 || -1 158 || -1 171 || -1 184 || -1 202 || -1 213 || -1 225 || -8 298
Observații:
(1)           Pentru
2013, estimare preliminară bazată pe proiectul de buget pentru 2012,
ținând cont de ajustările juridice deja convenite pentru 2013 (de
exemplu, plafonul pentru sectorul vitivinicol, renunțarea la prima pentru
feculele de cartofi, nutrețul uscat), precum și de unele
evoluții prevăzute. Pentru toți anii, estimările presupun
că nu va fi necesară o finanțare suplimentară pentru
măsurile de sprijin datorate perturbărilor pieței sau crizelor
de pe piață.
(2)           Cuantumul
pentru 2013 cuprinde o estimare privind defrișarea viței-de-vie în
2012.
Tabelul 4: Calcularea impactului
financiar al propunerilor de reformare a PAC în ceea ce privește
cheltuielile legate de piață din cadrul PAC
În milioane EUR (în prețuri curente)
 EXERCIȚIUL BUGETAR ||   || Temei juridic || Nevoi estimate || Modificări față de 2013 ||
   ||   ||   || 2013 (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL 2014-2020
 Măsuri excepționale: raționalizarea și extinderea domeniului de aplicare al temeiului juridic ||   || articolele 154, 155, 156 || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 Retragerea de la intervenție a grâului dur și a sorgului ||   || fostul articol 10 || pm || - || - || - || - || - || - || - || -
 Programe de distribuire de produse alimentare către persoanele cele mai defavorizate || (2) || fostul articol 27 din Regulamentul 1234/2007 || 500,0 || -500,0 || -500,0 || -500,0 || -500,0 || -500,0 || -500,0 || -500,0 || -3 500,0
 Depozitare privată (fibre de in) ||   || articolul 16 || – || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || Pm
 Ajutoare pentru sectorul bumbacului - restructurare || (3) || fostul articol 5 din Regulamentul 637/2008 || 10,0 || -4,0 || -4,0 || -4,0 || -4,0 || -4,0 || -4,0 || -4,0 || -28,0
 Ajutoare pentru instalare destinate grupurilor de producători din sectorul fructelor și legumelor ||   || fostul articol 117 || 30,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || -15,0 || -15,0 || -30,0 || -30,0 || -90,0
 Programul de încurajare a consumului de fructe în școli ||   || articolul 21 || 90,0 || 60,0 || 60,0 || 60,0 || 60,0 || 60,0 || 60,0 || 60,0 || 420,0
 Renunțarea la ajutoarele pentru organizațiile de producători din sectorul hameiului ||   || fostul articol 111 || 2,3 || -2,3 || -2,3 || -2,3 || -2,3 || -2,3 || -2,3 || -2,3 || -15,9
 Depozitare privată opțională în cazul laptelui praf degresat ||   || articolul 16 || – || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 Eliminarea ajutorului pentru utilizarea laptelui degresat/laptelui praf degresat ca furaj/pentru cazeină și pentru utilizarea cazeinei ||   || fostele articole 101, 102 || pm || - || - || - || - || - || - || - || -
 Depozitare privată opțională pentru unt || (4) || articolul 16 || 14,0 || [-1,0] || [-14,0] || [-14,0] || [-14,0] || [-14,0] || [-14,0] || [-14,0] || [-85,0]
 Eliminarea prelevării promoționale în sectorul laptelui ||   || fostul articol 309 || pm || - || - || - || - || - || - || - || -
 TOTAL 05 02 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Efectul net al propunerilor de reformare (5) ||   ||   ||   || -446,3 || -446,3 || -446,3 || -461,3 || -461,3 || -476,3 || -476,3 || -3 213,9
Observații:
(1)           Estimarea
nevoilor din 2013 se bazează pe proiectul de buget pentru 2012 al
Comisiei, cu excepția: (a) a sectorului fructelor și sectorului
legumelor unde nevoile se bazează pe fișa financiară a
proiectelor de reformare respective și (b) a oricăror modificări
juridice deja aprobate.
(2)           Cuantumul
pentru 2013 corespunde propunerii Comisiei COM(2010)486. Începând cu 2014,
măsura va fi finanțată în cadrul rubricii 1.
(3)           Pachetul
financiar pentru programul de restructurare a sectorului bumbacului pentru
Grecia (4 milioane de euro pe an) va fi transferat dezvoltării rurale
începând cu 2014. Pachetul financiar pentru Spania (6,1 milioane de euro pe an)
va fi dedicat schemei de plată unică începând cu 2018 (decizia a fost
deja luată).
(4)           Efectul
estimat în cazul neaplicării măsurii.
(5)           Pe
lângă cheltuielile din cadrul capitolelor 05 02 și 05 03,
se anticipează că cheltuielile directe din cadrul capitolelor
05 01, 05 07 și 05 08 vor fi finanțate din venituri
care vor fi atribuite FEGA.
Tabelul 5: Calcularea impactului
financiar al propunerilor de reformare a PAC în ceea ce privește
ajutoarele directe
În milioane EUR (în prețuri curente)
 EXERCIȚIUL BUGETAR ||   || Temei juridic || Nevoi estimate || Modificări față de 2013 ||
   ||   || 2013 (1) || 2013 ajustat (2) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL 2014-2020
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ajutoare directe ||   ||   || 42 169,9 || 42 535,4 || 341,0 || 381,1 || 589,6 || 768,0 || 733,2 || 733,2 || 733,2 || 4 279,3
  - Modificări deja hotărâte: ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Introducerea treptată a UE 12 ||   ||   ||   ||   || 875,0 || 1 133,9 || 1 392,8 || 1 651,6 || 1 651,6 || 1 651,6 || 1 651,6 || 10 008,1
 Restructurarea sectorului bumbacului ||   ||   ||   ||   || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 6,1 || 6,1 || 6,1 || 18,4
 Bilanțul de sănătate ||   ||   ||   ||   || -64,3 || -64,3 || -64,3 || -90,0 || -90,0 || -90,0 || -90,0 || -552,8
 Reforme anterioare ||   ||   ||   ||   || -9,9 || -32,4 || -32,4 || -32,4 || -32,4 || -32,4 || -32,4 || -204,2
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Modificări ca urmare a noilor propuneri de reformare a PAC ||   ||   || -459,8 || -656,1 || -706,5 || -761,3 || -802,2 || -802,2 || -802,2 || -4 990,3
 din care: plafonare ||   ||   ||   ||   || 0,0 || -164,1 || -172,1 || -184,7 || -185,6 || -185,6 || -185,6 || -1 077,7
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL 05 03 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Efectul net al propunerilor de reformare ||   ||   ||   ||   || -459,8 || -656,1 || -706,5 || -761,3 || -802,2 || -802,2 || -802,2 || -4 990,3
 TOTAL CHELTUIELI ||   ||   || 42 169,9 || 42 535,4 || 42 876,4 || 42 916,5 || 43 125,0 || 43 303,4 || 43 268,7 || 43 268,7 || 43 268,7 || 302 027,3
Observații:
(1)           Cuantumul
pentru 2013 cuprinde o estimare privind defrișarea viței-de-vie în
2012.
(2)           Având
în vedere modificările legislative deja convenite, și anume modularea
voluntară în cazul Regatului Unit și articolul 136, până
cel târziu la sfârșitul anului 2013 va înceta aplicarea „cuantumurilor
necheltuite”.
Tabelul 6: Componente ale ajutoarelor
directe
În milioane EUR (în prețuri curente)
 EXERCIȚIUL BUGETAR ||   ||   ||   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL 2014-2020
 Anexa II ||   ||   ||   ||   || 42 407,2 || 42 623,4 || 42 814,2 || 42 780,3 || 42 780,3 || 42 780,3 || 256 185,7
 Plăți pentru practici agricole care sunt benefice pentru climat și pentru mediul înconjurător (30 %) ||   ||   ||   ||   || 12 866,5 || 12 855,3 || 12 844,3 || 12 834,1 || 12 834,1 || 12 834,1 || 77 068,4
 Suma maximă care poate fi alocată plăților destinate fermierilor tineri (2 %)   ||   ||   ||   ||   || 857,8 || 857,0 || 856,3 || 855,6 || 855,6 || 855,6 || 5 137,9
 Schema de plată de bază, plăți pentru zonele cu constrângeri naturale, sprijinul voluntar cuplat ||   ||   ||   ||   || 28 682,9 || 28 911,1 || 29 113,6 || 29 090,6 || 29 090,6 || 29 090,6 || 173 979,4
 Suma maximă care poate fi luată de la liniile anterioare pentru finanțarea schemei pentru micii fermieri (10 %) ||   ||   ||   ||   || 4 288,8 || 4 285,1 || 4 281,4 || 4 278,0 || 4 278,0 || 4 278,0 || 25 689,3
 Transferuri din cadrul sectorului vitivinicol incluse în anexa II[15] ||   ||   ||   ||   || 159,9 || 159,9 || 159,9 || 159,9 || 159,9 || 159,9 || 959,1
 Plafonare ||   ||   ||   ||   || -164,1 || -172,1 || -184,7 || -185,6 || -185,6 || -185,6 || -1 077,7
 Sectorul bumbacului ||   ||   ||   ||   || 256,0 || 256,3 || 256,5 || 256,6 || 256,6 || 256,6 || 1 538,6
 POSEI/Insulele mici din Marea Egee ||   ||   ||   ||   || 417,4 || 417,4 || 417,4 || 417,4 || 417,4 || 417,4 || 2 504,4
Tabelul 7: Calcularea impactului
financiar al propunerilor de reformare a PAC în ceea ce privește
măsurile tranzitorii pentru acordarea ajutoarelor directe în 2014
În milioane EUR (în prețuri curente)
 EXERCIȚIUL BUGETAR ||   || Temei juridic || Nevoi estimate || Modificări față de 2013
   ||   ||   || 2013 (1) || 2013 ajustat || 2014 (2)
 Anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 73/200 al Consiliului ||   ||   || 40 165,0 || 40 530,5 || 541,9
 Introducerea treptată a UE 10 ||   ||   ||   ||   || 616,1
 Bilanțul de sănătate ||   ||   ||   ||   || -64,3
 Reforme anterioare ||   ||   ||   ||   || -9,9
 TOTAL 05 03 ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL CHELTUIELI ||   ||   || 40 165,0 || 40 530,5 || 41 072,4
Observații:
(1)           Cuantumul
pentru 2013 cuprinde o estimare privind defrișarea viței-de-vie în
2012.
(2)           Plafoanele
nete extinse includ o estimare a transferurilor din cadrul sectorului
vitivinicol către SPU pe baza deciziilor luate de statele membre pentru
2013.
Tabelul 8: Calcularea impactului
financiar al propunerilor de reformare a PAC în ceea ce privește
dezvoltarea rurală
În milioane EUR (în prețuri curente)
 EXERCIȚIUL BUGETAR ||   || Temei juridic || Alocare pentru dezvoltarea rurală || Modificări față de 2013 ||
   ||   ||   || 2013 || 2013 ajustat (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTAL 2014-2020
 Programe de dezvoltare rurală ||   ||   || 14 788,9 || 14 423,4 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ajutoare pentru sectorul bumbacului - restructurare || (2) ||   ||   ||   || 4,0 || 4,0 || 4,0 || 4,0 || 4,0 || 4,0 || 4,0 || 28,0
 Produsul plafonării ajutoarelor directe ||   ||   ||   ||   ||   || 164,1 || 172,1 || 184,7 || 185,6 || 185,6 || 185,6 || 1 077,7
 Pachetul financiar DR exclusiv asistența tehnică || (3) ||   ||   ||   || -8,5 || -8,5 || -8,5 || -8,5 || -8,5 || -8,5 || -8,5 || -59,4
 Asistența tehnică || (3) ||   || 27,6 || 27,6 || 8,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 29,4
 Premiul pentru cooperare locală inovatoare || (4) ||   || – || – || 0,0 || 5,0 || 5,0 || 5,0 || 5,0 || 5,0 || 5,0 || 30,0
 TOTAL 05 04 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Efectul net al propunerilor de reformare ||   ||   ||   ||   || 4,0 || 168,1 || 176,1 || 188,7 || 189,6 || 189,6 || 189,6 || 1 105,7
 TOTAL CHELTUIELI (înainte de plafonare) ||   ||   || 14 816,6 || 14 451,1 || 14 455,1 || 14 455,1 || 14 455,1 || 14 455,1 || 14 455,1 || 14 455,1 || 14 455,1 || 101 185,5
 TOTAL CHELTUIELI (după plafonare) ||   ||   || 14 816,6 || 14 451,1 || 14 455,1 || 14 619,2 || 14 627,2 || 14 639,8 || 14 640,7 || 14 640,7 || 14 640,7 || 102 263,2
Observații:
(1)           Ajustări
în conformitate cu legislația existentă, în vigoare numai până
la sfârșitul exercițiului financiar 2013.
(2)           Cuantumurile
din tabelul 1 (secțiunea 3.1) corespund celor din comunicarea Comisiei „Un
buget pentru Europa 2020” [COM(2011)500 final]. Totuși, urmează
să se decidă dacă CFM va reflecta transferul propus cu începere
din 2014 din pachetul financiar al unui stat membru de la programul
național de restructurare în sectorul bumbacului către dezvoltarea
rurală, ceea ce implică o ajustare (4 milioane EUR pe an) a
cuantumurilor pentru subplafonul FEGA și, respectiv, pentru
pilonul 2. În tabelul 8 de mai sus, cuantumurile au fost transferate,
indiferent de reflectarea sau de nereflectarea lor în CFM.
(3)           Suma
pentru 2013 pentru asistență tehnică a fost stabilită pe
baza pachetului inițial pentru dezvoltare rurală (nu sunt incluse
transferurile din pilonul 1).
Asistența
tehnică pentru 2014-2020 este stabilită la 0,25 % din pachetul
financiar total pentru dezvoltare rurală.
(4)           Acoperit
de suma disponibilă pentru asistența tehnică.
 Rubrica din cadrul financiar multianual: || 5 || „ Cheltuieli administrative ”
milioane EUR (cu 3 zecimale)
Observație:   Se estimează că
propunerile legislative nu vor avea niciun impact asupra creditelor cu caracter
administrativ, concret, se intenționează să se poată pune
în aplicare cadrul legislativ cu nivelul actual de resurse umane și de
cheltuieli administrative.
   ||   ||   || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || TOTAL
 DG: AGRI ||
  Resurse umane || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 958,986
  Alte cheltuieli administrative || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 67,928
 TOTAL DG AGRI || Credite || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 1 026,914
 TOTAL credite în cadrul RUBRICII 5 din cadrul financiar multianual || Total angajamente = Total plăți) || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 1 026,914
milioane EUR (cu 3 zecimale)
   ||   ||   || Anul N[16] || Anul N+1 || Anul N+2 || Anul N+3 || A se introduce numărul de ani necesar pentru a reflecta durata impactului (a se vedea punctul 1.6) || TOTAL
 TOTAL credite în cadrul RUBRICILOR 1-5 din cadrul financiar multianual || Angajamente ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Plăți ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.2.
Impactul estimat asupra creditelor
operaționale

–
¨  Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de credite
operaționale
–
x   Propunerea/inițiativa implică
utilizarea de credite operaționale, conform explicațiilor de mai jos:
Credite de angajament în milioane EUR (cu 3 zecimale)
 Indicați obiectivele și realizările   ò ||   ||   || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || TOTAL
 REALIZĂRI
 Tipul realizării     || Costul mediu al realizării || Număr de realizări || Costuri || Număr de realizări || Costuri || Număr de realizări || Costuri || Număr de realizări || Costuri || Număr de realizări || Costuri || Număr de realizări || Costuri || Număr de realizări || Costuri || Număr total de realizări || Costuri totale
 OBIECTIVUL SPECIFIC NR. 5: creșterea competitivității sectorului agricol și accentuarea valorii acestuia în cadrul lanțului alimentar ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Fructe și legume: Comercializarea prin intermediul organizațiilor de producători (OP)[17] || Proporția din valoarea producției comercializate prin intermediul OP din valoarea producției totale ||   ||   || 830,0 ||   || 830,0 ||   || 830,0 ||   || 830,0 ||   || 830,0 ||   || 830,0 ||   || 830,0 ||   || 5 810,0
 - Sectorul vitivinicol: Pachetul financiar național – restructurare17 || Număr de hectare ||   || 54 326 || 475,1 || 54 326 || 475,1 || 54 326 || 475,1 || 54 326 || 475,1 || 54 326 || 475,1 || 54 326 || 475,1 || 54 326 || 475,1 ||   || 3 326,0
 - Sectorul vitivinicol: Pachetul financiar național – investiții17 ||   ||   || 1 147 || 178,9 || 1 147 || 178,9 || 1 147 || 178,9 || 1 147 || 178,9 || 1 147 || 178,9 || 1 147 || 178,9 || 1 147 || 178,9 ||   || 1 252,6
 - Sectorul vitivinicol: Pachetul financiar național – distilarea produselor secundare17 || Hectolitri ||   || 700 000 || 98,1 || 700 000 || 98,1 || 700 000 || 98,1 || 700 000 || 98,1 || 700 000 || 98,1 || 700 000 || 98,1 || 700 000 || 98,1 ||   || 686,4
 - Sectorul vitivinicol: Pachetul financiar național – alcool alimentar17 || Număr de hectare ||   || 32 754 || 14,2 || 32 754 || 14,2 || 32 754 || 14,2 || 32 754 || 14,2 || 32 754 || 14,2 || 32 754 || 14,2 || 32 754 || 14,2 ||   || 14,2
 - Sectorul vitivinicol: Pachetul financiar național – Folosirea mustului concentrat17 || Hectolitri ||   || 9 || 37,4 || 9 || 37,4 || 9 || 37,4 || 9 || 37,4 || 9 || 37,4 || 9 || 37,4 || 9 || 37,4 ||   || 261,8
 - Sectorul vitivinicol: Pachetul financiar național – promovare17 ||   ||   ||   || 267,9 ||   || 267,9 ||   || 267,9 ||   || 267,9 ||   || 267,9 ||   || 267,9 ||   || 267,9 ||   || 1 875,3
 - Altele ||   ||   ||   || 720,2 ||   || 739,6 ||   || 768,7 ||   || 797,7 ||   || 820,3 ||   || 808,8 ||   || 797,1 ||   || 5 452,3
 Subtotal obiectivul specific nr. 5 ||   || 2 621,8 ||   || 2 641,2 ||   || 2 670,3 ||   || 2 699,3 ||   || 2 721,9 ||   || 2 710,4 ||   || 2 698,7 ||   || 18 763,5
 OBIECTIVUL SPECIFIC NR. 6: contribuția la veniturile fermelor și la limitarea variabilității acestora ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  - Sprijinul direct pentru venit[18] || Număr de hectare care beneficiază de plată (în milioane) ||   || 161,014 || 42 876,4 || 161,014 || 43 080,6 || 161,014 || 43 297,1 || 161,014 || 43 488,1 || 161,014 || 43 454,3 || 161,014 || 43 454,3 || 161,014 || 43 454,3 || 161,014 || 303 105,0
 Subtotal obiectivul specific nr. 6 ||   || 42 876,4 ||   || 43 080,6 ||   || 43 297,1 ||   || 43 488,1 ||   || 43 454,3 ||   || 43 454,3 ||   || 43 454,3 ||   || 303 105,0
 COSTURI TOTALE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Observație: Pentru obiectivele specifice
1-4 și 7-10, realizările trebuie încă stabilite (a se vedea
secțiunea 1.4.2 de mai sus)

3.2.3.
Impactul estimat asupra creditelor cu caracter
administrativ
3.2.3.1.
Rezumat

–
¨  Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de credite
administrative
–
x   Propunerea/inițiativa implică
utilizarea de credite administrative, conform explicațiilor de mai jos:
milioane EUR (cu 3 zecimale)
   || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || TOTAL
 RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Resurse umane[19] || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 136,998 || 958,986
 Alte cheltuieli cu caracter administrativ || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 9,704 || 67,928
 Subtotal RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual iar multianual ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 În afara RUBRICII 5 din cadrul financiar multianual multianual ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Resurse umane ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Alte cheltuieli administrative ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Subtotal în afara RUBRICII 5 din cadrul financiar multianual iar multianual ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 146,702 || 1 026,914

3.2.3.2.
 Necesarul de resurse umane estimat

–
¨  Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de resurse
umane
–
x   Propunerea/inițiativa implică
utilizarea de resurse umane, conform explicațiilor de mai jos:
Observație: Se estimează că
propunerile legislative nu vor avea niciun impact asupra creditelor cu caracter
administrativ, concret, se intenționează să se poată pune
în aplicare cadrul legislativ cu nivelul actual de resurse umane și de
cheltuieli administrative. Cifrele pentru perioada 2014-2020 se bazează pe
situația pentru 2011.
Estimarea trebuie exprimată în valoare
întreagă (sau cel mult cu o zecimală)
   || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020
  Posturi din schema de personal (posturi de funcționari și de agenți temporari) ||
 XX 01 01 01 (la sediu și în birourile de reprezentare ale Comisiei) || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034
 XX 01 01 02 (în delegații) || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3
 XX 01 05 01 (cercetare indirectă) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (cercetare directă) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Personal extern (în echivalent normă întreagă: ENI)[20] ||
 XX 01 02 01 (AC, INT, END din „pachetul global”) || 78 || 78 || 78 || 78 || 78 || 78 || 78
 XX 01 02 02 (AC, INT, JED, AL și END în delegații) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy || - la sediu ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - în delegații ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (AC, INT, END în cadrul cercetării indirecte) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (AC, INT, END în cadrul cercetării directe) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Alte linii bugetare (a se preciza) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL[21] || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115
XX este domeniul
de politică sau titlul bugetar în cauză.
Necesarul de resurse
umane va fi acoperit de efectivele de personal ale DG în cauză alocate
deja gestionării acțiunii și/sau redistribuite intern în cadrul
DG, completate, dacă este necesar, prin resurse suplimentare, care ar
putea fi alocate DG care gestionează acțiunea în cadrul procedurii de
alocare anuală și ținând cont de constrângerile bugetare.
Descrierea sarcinilor
care trebuie efectuate:
 Funcționari și agenți temporari ||
 Personal extern ||

3.2.4.
Compatibilitatea cu cadrul financiar multianual
actual

–
x   Propunerea/inițiativa este
compatibilă cu PROPUNERILE PENTRU CADRUL FINANCIAR MULTIANUAL PENTRU 2014-2020.
–
¨  Propunerea/inițiativa necesită o reprogramare a rubricii
corespunzătoare din cadrul financiar multianual.
–
¨  Propunerea/inițiativa necesită recurgerea la instrumentul
de flexibilitate sau revizuirea cadrului financiar multianual.

3.2.5.
Participarea terților la finanțare

–
Propunerea/inițiativa nu prevede
cofinanțare din partea terților
–
X  Propunerea privind dezvoltarea rurală
(FEADR) prevede cofinanțare, estimată în cele ce urmează:
Credite de angajament în milioane EUR (cu 3 zecimale)
   || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || Total
 A se preciza organismul care asigură cofinanțarea || SM || SM || SM || SM || SM || SM || SM || SM
 TOTAL credite cofinanțate[22] || urmează a se preciza || urmează a se preciza || urmează a se preciza || urmează a se preciza || urmează a se preciza || urmează a se preciza || urmează a se preciza || urmează a se preciza

3.3.
Impactul estimat asupra veniturilor

–
x   Propunerea/inițiativa nu are impact
financiar asupra veniturilor.
–
¨  Propunerea/inițiativa are următorul impact financiar:
–
x   asupra resurselor proprii
–
x   asupra diverselor venituri
milioane EUR (cu 3 zecimale)
 Linia bugetară pentru venituri: || Credite disponibile pentru exercițiul bugetar în curs || Impactul propunerii/inițiativei[23]
 Anul N || Anul N+1 || Anul N+2 || Anul N+3 || A se introduce numărul de coloane necesar pentru a reflecta durata impactului (a se vedea punctul 1.6)
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Pentru diversele venituri
alocate, a se preciza linia bugetară (liniile bugetare) de cheltuieli
afectată (afectate).
A
se vedea tabelele 2 și 3 din secțiunea 3.2.1.
[1]               Comunicarea Comisiei către Parlamentul European,
Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul
Regiunilor Un buget pentru Europa 2020- COM(2010)500 final, 29.6.2011.
[2]               Comunicarea Comisiei către Parlamentul European,
Consiliu, comitetul Economic și Social European și Comitetul
Regiunilor, PAC în perspectiva anului 2020: Cum răspundem
provocărilor viitorului legate de alimentație, resurse naturale
și teritorii, COM(2010) 672 final, 18.11.2010.
[3]               A se vedea, în special, rezoluția Parlamentului
European din 23 iunie 2011, 2011/2015(INI), și concluziile
președinției din 18.3.2011.
[4]               Actualul cadru legislativ cuprinde Regulamentul (CE) nr.
73/2009 al Consiliului (plăți directe), Regulamentul (CE)
nr. 1234/2007 al Consiliului (instrumente de piață),
Regulamentul (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului (dezvoltare rurală) și
Regulamentul (CE) nr. 1290/2005 al Consiliului (finanțare).
[5]               Propunere de regulament al Parlamentului European
și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții comune privind
Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de
coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul
european pentru pescuit și afaceri maritime, care fac obiectul cadrului
strategic comun, precum și de stabilire a unor dispoziții generale
privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european
și Fondul de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr.
1083/2006, COM(2011)615, 6.10.2011.
[6]               Pentru o imagine de ansamblu a celor 517
contribuții primite, a se vedea anexa 9 din evaluarea impactului.
[7]               JO C […], […], p. […].
[8]               JO C […], […], p. […].
[9]               JO L 299, 16.11.2007, p. 1.
[10]             ABM: gestionarea pe activități (Activity-Based
Management) – ABB: întocmirea bugetului pe activități (Activity-Based
Budgeting).
[11]             Astfel cum sunt menționate la articolul 49 alineatul
(6) litera (a) sau (b) din Regulamentul financiar.
[12]             COM(2011) 500 final, 29.6.2011.
[13]             Explicațiile privind modurile de gestiune, precum
și trimiterile la Regulamentul financiar sunt disponibile pe site-ul
BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[14]             Astfel cum sunt menționate la articolul 185 din
Regulamentul financiar.
[15]             Ajutoarele directe pentru perioada 2014-2020 include o
estimare a transferurilor din cadrul sectorului vitivinicol către SPU pe
baza deciziilor luate de statele membre pentru 2013.
[16]             Anul N este anul în care începe aplicarea
propunerii/inițiativei.
[17]             Pe baza execuției trecute și a estimărilor
din proiectul de buget pe 2012. Pentru organizațiile de producători
din sectorul fructelor și legumelor, sumele sunt conforme cu reforma din
sectorul respectiv și, după cum s-a indicat deja în declarațiile
de activitate din proiectul de buget pe 2012, realizările vor fi cunoscute
doar către sfârșitul anului 2011.
[18]             Bazat pe zonele potențial eligibile pentru 2009.
[19]             Pe baza unor costuri medii de 127 000 EUR pentru posturile
de funcționari și de agenți temporari din schema de personal.
[20]             AC = agent contractual; INT = personal interimar
(„Intérimaire"); JED = „Jeune Expert en Délégation” (expert tânăr în
delegații); AL = agent local; END = expert național detașat.
[21]             Nu include subplafonul aferent liniei bugetare 05.010404.
[22]             Acesta va fi stabilit în programele de dezvoltare
rurală care urmează să fie prezentate de statele membre.
[23]             În ceea ce privește resursele proprii
tradiționale (taxe vamale, cotizațiile pentru zahăr), sumele
indicate trebuie să fie sume nete, și anume sume brute după
deducerea a 25 % pentru costuri de colectare.