               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 29.4.2016
            COM(2016) 233 final
            2016/0123(NLE)
            Propunere de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            de stabilire a poziției care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul Consiliului General al Organizației Mondiale a Comerțului cu privire la cererea Uniunii Europene de prelungire a derogării de la normele OMC referitoare la regimul preferențial autonom acordat țărilor din Balcanii de Vest

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.CONTEXTUL PROPUNERII

               •Motivele și obiectivele propunerii

               Obiectivul prezentei propuneri este de a stabili poziția pe care urmează să o adopte Uniunea Europeană în cadrul Consiliului General al Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) în ceea ce privește o prelungire a derogării de la normele OMC referitoare la preferințele comerciale autonome care ar trebui acordate de Uniunea Europeană țărilor din Balcanii de Vest până la 31 decembrie 2021.

               Aceasta ar fi a treia derogare acordată de OMC.

               La 8 decembrie 2000, Consiliul General al OMC a fost de acord să acorde Uniunii Europene o derogare de la obligațiile care îi revin în temeiul articolului I alineatul (1) din GATT 1994 în măsura necesară pentru a permite Uniunii Europene să acorde tratament preferențial țărilor beneficiare până la 31 decembrie 2006
                  1
               . La 28 iulie 2006, Uniunii Europene i-a fost acordată o prelungire a derogării până la 31 decembrie 2011
                  2
               . La 5 decembrie 2011, Uniunii Europene i-a fost acordată o prelungire a derogării până la 31 decembrie 2016
                  3
               .

               •Coerența cu dispozițiile existente în domeniul de politică

               Uniunea Europeană a acordat tarife preferențiale țărilor din Balcanii de Vest în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2007/2000 al Consiliului din 18 septembrie 2000 care prevedea scutiri de taxe vamale sau un tratament preferențial pentru produsele originare din țările din Balcanii de Vest (Albania, Bosnia și Herțegovina, Croația, fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, Kosovo
                  4
               , Muntenegru și Serbia). Regulamentul (CE) nr. 2007/2000 a fost modificat în mod substanțial de mai multe ori și a fost codificat prin Regulamentul (CE) nr. 1215/2009 al Consiliului
                  5
               . În 2011 au fost introduse alte modificări în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1336/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 decembrie 2011
                  6
               , și anume extinderea preferințelor comerciale autonome până la 31 decembrie 2015. Prin Regulamentul (UE) nr. 517/2013
                  7
               , Croația a fost eliminată din domeniul de aplicare al Regulamentului (CE) nr. 1215/2009 al Consiliului, ca urmare a aderării sale la UE.

               Uniunea Europeană a adoptat Regulamentul (UE) 2015/2423 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2015 care a adus noi modificări Regulamentului (CE) nr. 1215/2009 al Consiliului și a reînnoit regimul preferențial autonom acordat țărilor din Balcanii de Vest până la 31 decembrie 2020.

               •Coerența cu alte politici ale Uniunii

               Nu se aplică.

               2.TEMEI JURIDIC, SUBSIDIARITATE ȘI PROPORȚIONALITATE

               •Temei juridic

               Articolul 218 alineatul (9) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) prevede că, atunci când o decizie cu efect juridic trebuie adoptată în cadrul unui organism creat printr-un acord internațional, Consiliul, pe baza unei propuneri din partea Comisiei sau a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, adoptă o decizie de stabilire a poziției care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene. Acordarea unei derogări referitoare la preferințele comerciale autonome suplimentare acordate de Uniunea Europeană țărilor din Balcanii de Vest intră sub incidența acestei prevederi, dat fiind că decizia se adoptă în cadrul unui organism creat printr-un acord internațional (Consiliul General sau Conferința ministerială a OMC) care are impact asupra drepturilor și obligațiilor Uniunii Europene.

               •Subsidiaritate (pentru competență neexclusivă)

               Nu se aplică.

               •Proporționalitate

               Nu se aplică.

               •Alegerea instrumentului

               Nu se aplică.

               3.REZULTATELE EVALUĂRILOR EX-POST, ALE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII IMPACTULUI

               Nu se aplică.

               4.IMPLICAȚIILE BUGETARE

               Nu se aplică.

               5.ALTE ELEMENTE

               Nu se aplică.

               2016/0123 (NLE)

               Propunere de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               de stabilire a poziției care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul Consiliului General al Organizației Mondiale a Comerțului cu privire la cererea Uniunii Europene de prelungire a derogării de la normele OMC referitoare la regimul preferențial autonom acordat țărilor din Balcanii de Vest

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 207 alineatul (4) primul paragraf, coroborat cu articolul 218 alineatul (9),

               având în vedere propunerea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)Articolul IX alineatele (3) și (4) din Acordul de la Marrakech privind constituirea Organizației Mondiale a Comerțului („Acordul OMC”) stabilește procedurile pentru derogarea de la obligația impusă unui stat membru în temeiul Acordului OMC sau al unui acord comercial multilateral.

               (2)Regulamentul (CE) nr. 2007/2000 al Consiliului din 18 septembrie 2000 care prevedea scutiri de taxe vamale sau un tratament preferențial pentru produsele originare din țările din Balcanii de Vest (Albania, Bosnia și Herțegovina, Croația, fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, Kosovo
                  8
               *, Muntenegru și Serbia) a fost modificat în mod substanțial de mai multe ori și a fost codificat prin Regulamentul (CE) nr. 1215/2009 al Consiliului
                  9
               . Regulamentul (UE) nr. 1336/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 decembrie 2011
                  10
                a prelungit perioada de acordare a preferințelor comerciale autonome până la 31 decembrie 2015. Prin Regulamentul (UE) nr. 517/2013
                  11
               , Croația a fost eliminată din domeniul de aplicare al Regulamentului (CE) nr. 1215/2009 al Consiliului, ca urmare a aderării sale la Uniunea Europeană. Regulamentul (UE) 2015/2423 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2015 prelungește perioada de acordare a preferințelor comerciale autonome până la 31 decembrie 2020. Regulamentul (CE) nr. 1215/2009 al Consiliului, astfel cum a fost modificat ultima dată, oferă acces liber pe piața Uniunii produselor originare din țările și teritoriile din Balcanii de Vest, cu excepția anumitor produse agricole, care beneficiază de concesii limitate sub forma unor contingente tarifare scutite de taxe vamale.

               (3)În absența unei derogări de la obligațiile Uniunii Europene asumate în temeiul articolului I alineatul (1) din GATT 1994 și al articolului XIII din GATT 1994, în măsura în care este necesar, tratamentul prevăzut în cadrul regimului comercial preferențial autonom ar trebui extins la toate celelalte țări membre ale Organizației Mondiale a Comerțului (OMC).

               (4)Este în interesul Uniunii Europene să solicite o prelungire a derogării de la normele OMC referitoare la preferințele comerciale autonome acordate de Uniunea Europeană țărilor din Balcanii de Vest în conformitate cu articolul IX alineatul (3) din Acordul OMC.

               (5)Uniunea Europeană trebuie să depună o astfel de cerere la OMC.

               (6)Prin urmare, este necesar să se stabilească poziția care urmează să fie adoptată de Uniunea Europeană în cadrul Consiliului General al OMC cu privire la această cerere,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în cadrul Consiliului General al Organizației Mondiale a Comerțului este de a solicita prelungirea derogării de la normele OMC în vigoare referitoare la preferințele comerciale autonome acordate de Uniunea Europeană țărilor din Balcanii de Vest până la 31 decembrie 2021 și să sprijine adoptarea acestei cereri.

               Această poziție este exprimată de Comisie.

               Articolul 2

               Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)
                  WT/L/380.

                     (2)
                  WT/L/654.

                     (3)
                  WT/L/836.

                     (4)
                  Conform Rezoluției 1244/1999 a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite.

                     (5)
                  JO L 328, 15.12.2009, p. 1.

                     (6)
                  JO L 347, 30.12.2011, p. 1.

                     (7)
                  JO L 158, 10.6.2013, p. 1.

                     (8)
                  *Această desemnare nu aduce atingere pozițiilor privind statutul și este conformă RCSONU 1244/1999 și Avizului CIJ privind declarația de independență a Kosovo.

                     (9)
                  JO L 328, 15.12.2009, p. 1.

                     (10)
                  JO L 347, 30.12.2011, p. 1.

                     (11)
                  JO L 158, 10.6.2013, p. 1.


title: Propunere de decizie a Consiliului privind principiile, priorităţile şi condiţiile cuprinse în Parteneriatul pentru aderarea Fostei Republici Iugoslave a Macedoniei şi de abrogare a Deciziei 2006/57/CE

text:
Anunţ juridic important

|

52007PC0659

	[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |Bruxelles, 6.11.2007COM(2007) 659 finalPropunere deDECIZIE A CONSILIULUIprivind principiile, priorităţile şi condiţiile cuprinse în Parteneriatul pentru aderarea Fostei Republici Iugoslave a Macedoniei şi de abrogare a Deciziei 2006/57/CE(prezentată de Comisie)EXPUNERE DE MOTIVEConsiliul European de la Salonic din 19 şi 20 iunie 2003 a adoptat „Agenda de la Salonic pentru Balcanii de Vest”, care a introdus parteneriatele europene ca modalitate de concretizare a perspectivei europene în ţările din Balcanii de Vest.La 30 ianuarie 2006, Consiliul a adoptat parteneriatul european revizuit pentru Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, pe baza propunerii Comisiei prezentate la data de 9 noiembrie 2005. Parteneriatele cuprind priorităţi pe termen mediu şi scurt. La 17 decembrie 2005, Consiliul European a acordat Fostei Republici Iugoslave a Macedoniei statutul de ţară candidată.Prin urmare, Comisia consideră oportună prezentarea propunerii unui parteneriat pentru aderarea Fostei Republici Iugoslave a Macedoniei. Acest parteneriat reînnoit are ca temei dispoziţiile Regulamentului (CE) nr. 533/2004 al Consiliului din 22 martie 2004 şi ia în considerare noile evoluţii în conformitate cu cele descrise în raportul din 2007 privind progresele realizate. Se enumeră priorităţile pe termen mediu şi scurt de realizat în contextul demersurilor ţării în vederea integrării în Uniunea Europeană.Pentru a da curs parteneriatului pentru aderare, autorităţile competente din Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei ar trebui să elaboreze un plan care să conţină măsurile specifice pe care ţara intenţionează să le adopte în acest scop şi termenele aferente. Comisia va monitoriza, periodic, progresele înregistrate în procesul de punere în aplicare a priorităţilor.Priorităţile parteneriatului pentru aderare constituie baza pentru programarea asistenţei financiare comunitare, care se va acorda în continuare în cadrul instrumentelor financiare relevante, în special Regulamentul (CE) nr. 1085/2006 al Consiliului din 17 iulie 2006 de instituire a unui instrument de asistenţă pentru preaderare (IPA).Propunerea de decizie a Consiliului nu are implicaţii financiare. Având în vedere cele enunţate anterior, Comisia invită Consiliul să adopte propunerea de decizie a Consiliului anexată.Propunere deDECIZIE A CONSILIULUIprivind principiile, priorităţile şi condiţiile cuprinse în Parteneriatul pentru aderarea Fostei Republici Iugoslave a Macedoniei şi de abrogare a Deciziei 2006/57/CECONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul de instituire a Comunităţii Europene,având în vedere Regulamentul (CE) nr. 533/2004 al Consiliului din 22 martie 2004 privind stabilirea de parteneriate europene în cadrul procesului de stabilizare şi asociere[1], astfel cum a fost modificat ultima dată, în special articolul 2,având în vedere propunerea Comisiei,întrucât:(1) Consiliul European de la Salonic din 19 şi 20 iunie 2003 a aprobat introducerea parteneriatelor ca modalitate de concretizare a perspectivei europene a ţărilor din Balcanii de Vest.(2) Regulamentul (CE) nr. 533/2004 prevede că trebuie stabilite de către Consiliu principiile, priorităţile şi condiţiile care urmează a fi incluse în parteneriate, precum şi orice adaptări ulterioare. De asemenea, se prevede că monitorizarea parteneriatelor va fi asigurată prin intermediul mecanismelor instituite în cadrul procesului de stabilizare şi asociere, în special prin rapoartele anuale privind progresele realizate.(3) La 17 decembrie 2005, Consiliul European a acordat Fostei Republici Iugoslave a Macedoniei statutul de ţară candidată. Prin urmare, s-a formulat o propunere de modificare a Regulamentului 533/2004 pentru a schimba denumirea parteneriatului pentru această ţară din „parteneriat european” în „parteneriat pentru aderare”[2].(4) La 30 ianuarie 2006, Consiliul a adoptat cel de-al doilea Parteneriat pentru aderarea Fostei Republici Iugoslave a Macedoniei[3], ca urmare a propunerii Comisiei din luna noiembrie 2005.(5) În documentul Comisiei cu privire la strategia de extindere şi principalele provocări pentru perioada 2006-2007 se arăta că parteneriatele vor fi actualizate la sfârşitul anului 2007.(6) La 12 iunie 2006, Consiliul a adoptat Regulamentul (CE) nr. 1085/2006 de instituire a unui instrument de asistenţă pentru preaderare (IPA)[4], care reînnoieşte cadrul pentru asistenţă financiară în favoarea ţărilor în curs de preaderare.(7) Prin urmare, ar trebui adoptat un parteneriat pentru aderare care să actualizeze actualul parteneriat, pentru a identifica priorităţile reînnoite pentru care sunt necesare acţiuni suplimentare, pe baza concluziilor din raportul 2007 privind progresele realizate de Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei în demersul asumat pentru integrarea în Uniunea Europeană.(8) Pentru a se pregăti pentru integrarea ulterioară în Uniunea Europeană, autorităţile competente din Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei ar trebui să elaboreze un plan, care să cuprindă termene şi măsuri specifice pentru atingerea priorităţilor acestui parteneriat pentru aderare.(9) În consecinţă, Decizia 2006/57/CE ar trebui abrogată,DECIDE:Articolul 1Principiile, priorită ţile şi condiţiile înscrise în Parteneriatul pentru aderarea Fostei Republici Iugoslave a Macedoniei sunt prezentate în anexă.Articolul 2Punerea în aplicare a parteneriatului pentru aderare face obiectul monitorizării în conformitate cu mecanismele instituite în cadrul procesului de stabilizare şi asociere, în special cu rapoartele anuale privind progresele realizate prezentate de către Comisie.Articolul 3Decizia 2006/57/CE se abrogă.Articolul 4Prezenta decizie intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .Adoptată la Bruxelles,Pentru ConsiliuPreşedinteleANEXĂ: FOSTA REPUBLICĂ IUGOSLAVĂ A MACEDONIEI PARTENERIAT PENTRU ADERARE 20071. INTRODUCEREConsiliul European a aprobat introducerea parteneriatelor ca modalitate de concretizare a perspectivei europene a ţărilor din Balcanii de Vest. Parteneriatul pentru aderare propus actualizează parteneriatul european din ianuarie 2006, pe baza concluziilor din raportul Comisiei din 2007 privind progresele realizate de Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei. Sunt reiterate domeniile de acţiune prioritare şi sunt identificate noi priorităţi. Priorităţile noi sunt adaptate la nevoile specifice şi la stadiul de pregătire al ţării şi vor fi actualizate, dacă este cazul. Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei ar trebui să elaboreze un plan, care să cuprindă termene şi măsuri specifice pentru atingerea priorităţilor parteneriatului pentru aderare. Parteneriatul prevede, de asemenea, orientări privind asistenţa financiară ce urmează să fie acordată ţării.2. PRINCIPIIProcesul de stabilizare şi asociere rămâne cadrul în care se înscrie parcursul european al ţărilor din Balcanii de Vest până la aderarea viitoare a acestora. Priorităţile identificate pentru Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei se referă la capacitatea acestei ţări de a îndeplini criteriile definite de Consiliul European de la Copenhaga în 1993 şi condiţiile instituite prin procesul de stabilizare şi asociere, în special condiţiile definite de Consiliu în concluziile sale din 29 aprilie 1997 şi, respectiv, 21 şi 22 iunie 1999, în declaraţia finală a Reuniunii la nivel înalt de la Zagreb din 24 noiembrie 2000 şi în Agenda de la Salonic.3. PRIORITĂŢIPriorităţile enumerate în prezentul parteneriat pentru aderare au fost stabilite plecând de la premisa că pentru Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei realizarea priorităţilor sau obţinerea de rezultate semnificative în anii imediat următori este un obiectiv realist. Se face o distincţie între priorităţile pe termen scurt, care ar trebui realizate în termen de un an sau doi ani, şi priorităţile pe termen mediu, care ar trebui realizate în trei până la patru ani. Priorităţile se referă atât la legislaţie, cât şi la punerea în aplicare a acesteia.Dată fiind necesitatea de a stabili priorităţi, este important a preciza că Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei va trebui să îndeplinească şi alte sarcini care ar putea deveni prioritare în cadrul oricărui alt viitor parteneriat, avându-se în vedere progresele înregistrate de Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei.În cadrul priorităţilor pe termen scurt, priorităţile esenţiale au fost identificate şi grupate în partea de început a listei. Ordinea în care sunt enumerate aceste priorităţi esenţiale nu presupune o clasificare în funcţie de importanţă.3.1. Priorităţi pe termen scurtPriorităţi esenţiale-  Asigurarea punerii în aplicare, în mod corespunzător, a tuturor angajamentelor asumate prin Acordul de stabilizare şi asociere.-  Promovarea unui dialog constructiv şi cuprinzător, în special în domeniile în care este necesar un consens între toate partidele politice, în cadrul instituţiilor democratice.-  Garantarea aplicării efective a legii poliţiei.-  Prezentarea de rezultate consecvente în punerea în aplicare a reformelor judiciare şi consolidarea independenţei şi a capacităţii generale a sistemului judiciar. Finalizarea procesului de reformă a procuraturii şi încheierea procedurii de numire a membrilor Consiliului Judiciar.-  Prezentarea de rezultate consecvente în punerea în aplicare a legislaţiei de combatere a corupţiei.-  Garantarea că recrutarea şi evoluţia profesională a funcţionarilor publici nu fac obiectul interferenţelor politice, dezvoltarea în continuare a unui sistem profesional fundamentat pe rezultate şi aplicarea integrală a legii privind statutul funcţionarilor publici.-  Reducerea barierelor în calea creării de locuri de muncă şi, în special, rezolvarea problemei şomajului în rândul tinerilor şi a şomajului de lungă durată.-  Consolidarea mediului general de afaceri, prin ameliorarea în continuare a statului de drept, consolidarea independenţei agenţiilor de reglementare şi de supraveghere, accelerarea procedurilor juridice şi continuarea procesului de înregistrare a drepturilor de proprietate.Criterii politiceDemocraţia şi statul de drept-  Sprijinirea punerii în aplicare a Acordului cadru de la Ohrid în vederea, inter alia, a promovării unui climat de încredere interetnică.Parlament / Alegeri-  Garantarea că următoarele alegeri prezidenţiale şi municipale se desfăşoară conform codului electoral.-  Luarea de decizii rapide cu privire la neregulile electorale şi aplicarea de sancţiuni cu caracter disuasiv.-  Consolidarea capacităţii Parlamentului, în special prin creşterea resurselor alocate.Guvernare-  Întărirea transparenţei şi a gradului de responsabilizare a administraţiilor locale. În special, consolidarea controlului intern şi a auditurilor.-  Atingerea unui nivel satisfăcător de colectare a taxelor municipale în întreaga ţară.-  Dezvoltarea capacităţii municipalităţilor de a gestiona terenurile deţinute de stat.-  Asigurarea că efectivele şi competenţele personalului din administraţiile municipale sunt suficiente.Administraţia publică-  Introducerea unui sistem de evaluare profesională bazat pe rezultate pentru a construi o administraţie publică responsabilă, eficientă şi profesionistă, atât la nivel central cât şi la nivel local.-  Asigurarea aplicării efective a codului deontologic pentru funcţionarii publici.-  Consolidarea capacităţii administrative, în special prin dezvoltarea capacităţii de planificare strategică şi de definire a politicilor, îmbunătăţirea formării profesionale şi elaborarea unei strategii generale pentru formarea profesională a funcţionarilor publici.-  Aplicarea, în mod eficient, a măsurilor adoptate pentru a asigura transparenţa în administraţie, în special în procesul de luare a deciziilor şi promovarea în continuare a participării active a societăţii civile.-  Aplicarea în continuare a reformelor privind agenţiile de punere în aplicare a legii.Sistemul judiciar-  Dezvoltarea în continuare a formării iniţiale şi continue în instituţia de pregătire a judecătorilor şi procurorilor.-  Finalizarea procesului de instituire a noilor structuri judiciare şi alocarea resurselor necesare pentru a asigura deplina operativitate a acestora şi pentru a le consolida eficienţa.-  Asigurarea executării corecte şi depline a hotărârilor judecătoreşti.Politica anticorupţie-  Asigurarea îndeplinirii corecte a recomandărilor formulate de Comisia de stat anticorupţie şi de Biroul Naţional de Audit.-  Aplicarea integrală a recomandărilor formulate de Grupul de state împotriva corupţiei (GRECO).-  Consolidarea capacităţii administrative necesare pentru a pune în aplicare normele adoptate în materie de finanţare a partidelor politice şi a campaniilor electorale. Impunerea unor sancţiuni eficiente în caz de abatere.-  Continuarea revizuirilor desfăşurate cu privire la drepturile discreţionare de care beneficiază unii funcţionari publici.-  Asigurarea aplicării integrale a legii privind accesul public la informaţii.Drepturile omului şi protecţia minorităţilor-  Respectarea deplină a Convenţiei europene a drepturilor omului, a recomandărilor formulate de Comitetul pentru prevenirea torturii, precum şi a Convenţiei cadru pentru protecţia minorităţilor naţionale.-  Aplicarea integrală a normelor în materie de deontologie, control intern, standarde profesionale şi standarde referitoare la drepturile omului în toate instituţiile de aplicare a legii, în sistemul judiciar şi administraţiile penitenciarelor, inclusiv prin furnizarea periodică de programe de formare.-  Alocarea de resurse suficiente pentru a îmbunătăţi condiţiile din închisori.-  Instituirea unor mecanisme eficiente pentru a identifica, instrumenta şi sancţiona toate formele de discriminare aplicate de organele statale şi nestatale persoanelor sau grupurilor.-  Actualizarea şi punerea în aplicare a strategiei privind reprezentarea echitabilă a comunităţilor nemajoritare, în special prin alocarea resurselor adecvate şi impunerea de sancţiuni eficiente în caz de neîndeplinire a obiectivelor.-  Promovarea accesului membrilor grupurilor minoritare la educaţie, justiţie şi protecţie socială.Aspecte regionale şi obligaţii internaţionale-  Menţinerea cooperării depline cu Tribunalul Penal Internaţional pentru fosta Iugoslavie (TPI) iar, în contextul posibilei restituiri a dosarelor de la TPI, întrunirea condiţiilor preliminare necesare care să asigure instrumentarea corectă.-  Promovarea în continuare a procesului de tranziţie de la pactul de stabilitate la un cadru de cooperare cu o dimensiune preponderent regională şi punerea în aplicare efectivă a Acordului de Liber Schimb Central-European (CEFTA).-  Asigurarea unor relaţii de bună vecinătate, în special prin intensificarea eforturilor de a găsi împreună cu Grecia o soluţie negociată şi reciproc acceptabilă cu privire la problema denumirii ţării, în cadrul Rezoluţiilor 817/93 şi 845/93 ale Consiliului de Securitate al Organizaţiei Naţiunilor Unite.-  Promovarea cooperării cu ţările învecinate şi asigurarea punerii în aplicare eficiente, în special în ceea ce priveşte cooperarea transfrontalieră, lupta împotriva criminalităţii organizate, a traficului şi a contrabandei, cooperarea judiciară, gestionarea frontierelor, readmisia şi mediul înconjurător.Criterii economice-  Continuarea procesului de înregistrare a terenurilor şi a proprietăţilor imobiliare, consolidarea sistemului de cadastru pentru a oferi operatorilor economici o mai mare certitudine juridică şi pentru a ameliora modul de funcţionare al mecanismelor economiei de piaţă.-  Ameliorarea eficienţei serviciilor publice, în special prin alocarea de fonduri suplimentare pentru formare profesională şi pentru modernizarea infrastructurii existente.Capacitatea de asumare a obligaţiilor care decurg din statutul de stat membruCapitolul 1: Libera circulaţie a mărfurilor-  Adoptarea şi punerea în aplicare a cadrului legislativ orizontal pentru a completa infrastructura necesară şi a asigura separarea atribuţiilor între diversele funcţii (reglementare, standardizare, acreditare, metrologie, evaluarea conformităţii şi supravegherea pieţei) pentru procedurile de evaluare a conformităţii.-  Elaborarea unei strategii generale pentru punerea în aplicare a acquis -ului la nivelul organizaţiilor orizontale relevante (standardizare, acreditare, metrologie şi supravegherea pieţei) care să cuprindă etape, termene ţintă şi responsabilităţi clare pentru introducerea şi aplicarea efectivă a măsurilor legislative şi pentru consolidarea capacităţii administrative în diversele sectoare.-  Elaborarea unui plan de acţiune pentru conformitate cu articolele 28-30 din Tratatul CE, indicând etapele pentru monitorizarea internă a legislaţiei şi a practicilor administrative naţionale, pentru introducerea clauzelor de recunoaştere reciprocă şi pentru efectuarea modificărilor ulterioare care se impun.-  Accelerarea ritmului de adoptare a standardelor europene şi intensificarea eforturilor pentru a deveni membru deplin al organizaţiilor europene de standardizare.Capitolul 3: Dreptul de stabilire şi libertatea de a presta servicii-  Înlăturarea ultimelor bariere în calea stabilirii şi a prestării de servicii transfrontaliere cu care se confruntă persoanele fizice sau juridice din UE.-  Introducerea în legislaţie a unei distincţii între prestarea temporară şi prestarea permanentă a serviciilor.Capitolul 4: Libera circulaţie a capitalului-  Consolidarea în continuare a cadrului de combatere a spălării banilor, în special prin sensibilizarea instituţiilor raportoare şi prin prezentarea de către instituţiile implicate a unor rezultate credibile în materie de punere în aplicare a legii.-  Realizarea de progrese în eliminarea ultimelor restricţii cu privire la mişcările de capital.Capitolul 5: Achiziţii publice-  Consolidarea comisiei pentru reclamaţii pentru a asigura un sistem de recurs eficient.Capitolul 6: Drept comercial-  Elaborarea de sisteme eficiente şi independente de asigurare a calităţii şi de control public pentru auditorii statutari şi firmele de audit. Întărirea capacităţilor administrative relevante.Capitolul 7: Dreptul proprietăţii intelectuale-  Elaborarea unei strategii naţionale şi a unui plan de acţiune pentru a crea capacitatea necesară punerii în aplicare şi asigurării punerii în aplicare a acquis -ului în fiecare domeniu reglementat de prezentul capitol, cu accent special pe necesitatea de a furniza formare profesională de specialitate pentru organele de aplicare a legii, judecători, procurori şi lucrători vamali.-  Lansarea de campanii de sensibilizare a opiniei publice şi ameliorarea cooperării între organele de punere în aplicare a legii şi între toate părţile interesate.Capitolul 8: Politica de concurenţă-  Prezentarea unor rezultate credibile în punerea în aplicare a legii în domeniul antitrust şi concentrarea asupra celor mai grave încălcări ale legii concurenţei.-  Instituirea unui control ex-ante eficient în domeniul ajutoarelor de stat.-  Consolidarea capacităţii administrative a Comisiei pentru protecţia concurenţei şi alocarea bugetului şi personalului adecvat.Capitolul 9: Servicii financiare-  Consolidarea legislaţiei şi a cadrului de supraveghere, inclusiv asigurarea aplicării legii, pentru sectorul financiar, în special pentru sectorul asigurărilor şi piaţa titlurilor de valoare.-  Garantarea că autoritatea de supraveghere independentă pentru sectorul asigurărilor devine operaţională şi dispune de personalul necesar.Capitolul 10: Societatea informaţională şi mass-media-  Încetarea încălcării Acordului de stabilizare şi asociere prin adoptarea tuturor măsurilor necesare pentru îndeplinirea obligaţiei de liberalizare a sectorului comunicaţiilor electronice, inclusiv prin adoptarea întregii legislaţii secundare necesare şi prin consolidarea în continuare a organismelor de reglementare.-  Instituirea unor măsuri de salvgardare în domeniul concurenţei care vizează operatorii cu putere de piaţă semnificativă.-  Consolidarea independenţei şi a capacităţii administrative a autorităţilor care reglementează comunicaţiile electronice şi mijloacele de informare electronice.-  Asigurarea unei surse de finanţare stabile şi viabile pentru radiodifuziunea publică şi pentru Consiliul de radiodifuziune.Capitolul 11: Agricultură şi dezvoltare rurală-  Accelerarea procesului de înscriere a terenurilor agricole în cadastrul imobiliar.-  Asigurarea colectării şi prelucrării de date agricole sigure şi fiabile.-  Continuarea pregătirilor în vederea instituirii unor organe de plată eficiente şi solide din punct de vedere financiar pentru gestionarea şi controlul fondurilor agricole, în conformitate cu cerinţele UE şi cu standardele internaţionale de audit.Capitolul 12: Siguranţa alimentelor, politica veterinară şi fitosanitară-  Continuarea procesului de aliniere a legislaţiei la acquis -ul în domeniul veterinar şi fitosanitar, acordând o atenţie specială cadrului legislativ compatibil cu acquis -ul.-  Consolidarea în continuare a capacităţii serviciului veterinar, la nivel central şi local, pentru a institui un sistem de control compatibil cu mecanismele Uniunii Europene, în special pentru verificarea importurilor.-  Asigurarea caracterului operaţional al sistemului de identificare a bovinelor şi de înregistrare a mişcărilor acestora şi crearea unui sistem de identificare a porcinelor, ovinelor şi caprinelor.-  Alinierea în continuare a sistemelor de control sanitar al animalelor, precum şi a planurilor de urgenţă pentru bolile cu declarare obligatorie la cerinţele legislative şi instituţionale ale UE.-  Evaluarea conformităţii unităţilor agroalimentare la normele europene, care va servi ca bază pentru un plan de modernizare ulterioară a acestor unităţi.Capitolul 14: Politica în domeniul transporturilor-  Aplicarea în continuare a cerinţelor Memorandumului de înţelegere cu privire la dezvoltarea reţelei de transport regional de bază pentru Europa de Sud-Est, consolidarea cooperării cu Observatorul transporturilor din Europa de Sud-Est.-  Alinierea în continuare la acquis -ul în domeniul transportului rutier, în special în ceea ce priveşte transportul de mărfuri periculoase, accesul pe piaţă, condiţiile sociale, punerea în aplicare a tahografului digital şi îmbunătăţirea siguranţei rutiere.-  În sectorul feroviar, instituirea unui organ de reglementare independent de gestionarul de infrastructură şi de întreprinderile feroviare, înfiinţarea unei autorităţi de siguranţă responsabilă cu emiterea certificatelor de siguranţă şi alinierea legislaţiei privind transportul mărfurilor periculoase pe calea ferată la normele Uniunii Europene. Asigurarea stabilităţii financiare prin compensarea obligaţiilor serviciului public în domeniul transportului pasagerilor şi reducerea datoriilor.-  Punerea în aplicare a angajamentelor asumate în cadrul primei etape de tranziţie a Acordului privind instituirea unui spaţiu aerian comun european, inclusiv punerea în aplicare a legislaţiei relevante în materie de aviaţie.-  Consolidarea capacităţii administrative a autorităţii aeronautice civile.Capitolul 15: Energie-  Alinierea în continuare la acquis a legislaţiei privind pieţele interne de energie electrică şi gaz, eficienţa energetică şi sursele de energie regenerabile pentru a deschide treptat piaţa energiei electrice către concurenţă.-  Consolidarea în continuare a independenţei Comisiei de reglementare a energiei.-  Îndeplinirea obligaţiilor care derivă din Tratatul privind instituirea unei Comunităţi a Energiei în ceea ce priveşte aplicarea integrală a dispoziţiilor acquis -ului în materie de piaţă internă a gazului şi electricităţii şi de schimburi transfrontaliere de energie electrică.-  Consolidarea capacităţii administrative în toate sectoarele energetice, inclusiv a Agenţiei de Energie în domeniul eficienţei energiei şi surselor de energie regenerabile.-  Construirea unei zone de depozitare adecvate pentru materialele radioactive.-  Asigurarea funcţionării corespunzătoare şi independente a serviciului de radioprotecţie.Capitolul 16: Fiscalitate-  Creşterea capacităţii administrative de punere în aplicare a legislaţiei fiscale şi de combatere a evaziunii fiscale.-  Adoptarea, în regim de urgenţă, a unor măsuri structurale pentru reforma politicii de control şi îmbunătăţirea capacităţii de control.-  Elaborarea unei strategii de audit şi a unor sisteme informatice corespunzătoare.-  Aderarea la principiile codului de conduită în domeniul impozitării societăţilor comerciale şi asigurarea conformităţii noilor măsuri fiscale cu aceste principii.Capitolul 18: Statistică-  Consolidarea capacităţii Institutului Naţional de Statistică pentru a asigura efectuarea, în timp util, a următorului recensământ al populaţiei şi pentru a permite dezvoltarea continuă a conturilor naţionale şi a statisticilor aferente; în special, colmatarea lacunelor existente în procesul de culegere şi prelucrare a datelor statistice agricole şi a datelor statistice privind întreprinderile în conformitate cu standardele şi metodologia UE şi creşterea numărului de raportări statistice către Eurostat.-  Finalizarea procesului de creare a unui registru statistic al întreprinderilor şi a unui registru al fermelor, inclusiv a mecanismelor sistematice care să garanteze că registrele conţin informaţii actualizate.Capitolul 19: Ocuparea forţei de muncă şi politicile sociale-  Continuarea transpunerii acquis -ului şi consolidarea structurilor administrative şi de aplicare a legii conexe, inclusiv a Inspectoratului de Muncă.-  Asigurarea capacităţii administrative pentru a pune în aplicare politicile de incluziune socială şi politicile de protecţie socială.-  Asigurarea unui dialog social funcţional şi reprezentativ.-  Efectuarea de eforturi suplimentare pentru a ameliora situaţia persoanelor cu handicap.Capitolul 20: Politica privind întreprinderile şi industria-  Definirea şi punerea în aplicare a unei strategii industriale care să ducă la creştere şi inovaţie.-  Introducerea evaluării sistematice a impactului noilor reglementări asupra întreprinderilor.-  Consolidarea resurselor departamentului pentru IMM-uri şi a Agenţiei pentru IMM-uri şi asigurarea punerii în aplicare a strategiei şi a planului de acţiune pentru întreprinderi mici şi mijlocii şi a Cartei europene pentru întreprinderile mici.-  Continuarea activităţii în materie de simplificare a reglementărilor, de proceduri de urgenţă şi reducerea barierelor birocratice în calea afacerilor; introducerea evaluărilor privind impactul actelor normative.Capitolul 22: Politica regională şi coordonarea instrumentelor structurale-  Consolidarea procesului de creare a structurilor instituţionale şi consolidarea capacităţii administrative în domeniul programării, pregătirii proiectelor, monitorizării, evaluării, controlului şi gestiunii financiare, în special la nivelul ministerelor de resort, în vederea punerii in aplicare a programelor de preaderare ale UE ca o acţiune pregătitoare pentru punerea în aplicare a politicii de coeziune a Comunităţii.-  Finalizarea strategiei naţionale de dezvoltare regională.Capitolul 23: Sistemul judiciar şi drepturile fundamentale-  Punerea în aplicare a legii naţionale privind protecţia datelor cu caracter personal. Semnarea şi ratificarea protocolului adiţional la Convenţia Consiliului Europei pentru protecţia persoanelor privind prelucrarea automată a datelor personale referitor la autorităţile de supraveghere şi fluxul transfrontalier de date.-  Pentru alte priorităţi, a se vedea secţiunea cu privire la criteriile politice.Capitolul 24: Justiţie, libertate şi securitate-  Aplicarea în continuare a planului de acţiune pentru gestionarea integrată a frontierelor, crearea principalelor baze de date pentru gestionarea frontierelor şi asigurarea că sunt conectate, modernizarea echipamentului de verificare a documentelor şi de supraveghere a frontierei, introducerea de documente de călătorie şi identitate de bună calitate şi furnizarea de programe de specializare pentru personal.-  Asigurarea finanţării şi a formării corespunzătoare pentru punerea în aplicare a reformei poliţiei, consolidarea coordonării şi cooperării atât între organele de poliţie cât şi între poliţie şi celelalte agenţii de punere în aplicare a legii şi consolidarea cooperării între direcţia cercetări penale a poliţiei şi procurori.-  Elaborarea şi punerea în aplicare a unei strategii generale pentru resurse umane şi formare profesională pentru poliţie şi modernizarea echipamentului din dotarea poliţiei.-  Intensificarea în continuare a luptei împotriva criminalităţii organizate, în special prin folosirea cu o mai mare eficienţă a măsurilor speciale de anchetă şi prin emiterea şi executarea promptă a mandatelor europene de arestare (inclusiv pentru criminalitatea informatică, cu accent special pe pornografia infantilă), crearea unui sistem integrat de informaţii pentru a fi folosit între agenţii în lupta împotriva criminalităţii organizate, inclusiv împotriva traficului de persoane, arme şi droguri.-  Consolidarea eforturilor pentru a pune în aplicare planul naţional de acţiune pentru combaterea traficului de persoane şi a capacităţii de anchetare a criminalităţii informatice.-  Punerea în aplicare a acordului de readmisie CE-Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei şi negocierea acordurilor de readmisie cu ţările de origine ale migranţilor aflaţi în tranzit.-  Intensificarea procesului de introducere a instrumentelor juridice care garantează drepturile persoanelor care au nevoie de protecţie (internaţională).-  Asigurarea alinierii legii privind azilul şi a legii privind regimul străinilor la acquis -ul în domeniu.Capitolul 25: Ştiinţă şi cercetare-  Consolidarea capacităţii de cercetare şi dezvoltare tehnologică pentru a garanta participarea cu succes la programele cadru ale Comunităţii.-  Iniţierea procesului de definire a unei politici integrate de cercetare şi luarea unor acţiuni pentru integrarea în spaţiul european de cercetare.Capitolul 26: Educaţie şi cultură-  Definitivarea cadrului legislativ şi administrativ de gestionare a programelor „Formarea continuă” şi „Tineretul în acţiune” şi consolidarea capacităţii organelor de punere în aplicare a legii.Capitolul 27: Mediu înconjurător-  Continuarea activităţii de aliniere a legislaţiei la acquis , în special în domeniul calităţii aerului, al gestionării deşeurilor şi al calităţii apei, ameliorarea semnificativă a modului de punere în aplicare a legislaţiei de mediu şi a mecanismelor de monitorizare a mediului.-  Consolidarea Inspectoratului de Mediu şi a altor organe de punere în aplicare a legii, instituirea unei evidenţe credibile cu privire la modul de punere în aplicare a legii şi asigurarea aplicării eficiente a amenzilor şi a altor sancţiuni şi a efectului disuasiv al acestora.-  Consolidarea capacităţii administrative la nivel naţional şi local şi ameliorarea coordonării între organele administrative responsabile de aspectele legate de mediu.-  Pregătirea planurilor strategice, inclusiv a strategiilor financiare şi pregătirea unei strategii naţionale de gestionare a deşeurilor şi a unui plan de gestionare a deşeurilor.-  Elaborarea unei strategii de investiţii pentru mediul înconjurător, pe baza estimării costurilor aferente alinierii.-  Integrarea cerinţelor de protecţie a mediului înconjurător în celelalte politici sectoriale, în special prin dezvoltarea evaluărilor de impact asupra mediului înconjurător.-  Creşterea investiţiilor în infrastructura de mediu, cu accent special pe colectarea şi tratarea apelor reziduale, a distribuirii apei potabile, rezolvarea problemei poluării aerului şi a gestionării deşeurilor.Capitolul 29: Uniunea vamală-  Creşterea capacităţii administrative de punere în aplicare a legislaţiei vamale şi de combatere a criminalităţii transfrontaliere.-  Armonizarea în continuare a legislaţiei şi procedurilor la acquis , în special în domeniul tranzitului şi alocării de contingente tarifare.-  Alinierea la acquis a legislaţiei privind zonele de dezvoltare tehnologică/industrială.Capitolul 31: Politica externă, de securitate şi de apărare-  Punerea în aplicare a legislaţiei de adoptare a unei poziţii comune în domeniul măsurilor restrictive internaţionale.Capitolul 32: Control financiar-  Revizuirea documentului strategic privind controlul financiar public intern şi prezentarea de legi cu privire la controlul financiar public intern şi la auditul intern, pentru ca politicile şi legislaţia actuală să fie complete şi consecvente, precum şi actualizarea planului de acţiune pentru aplicarea priorităţilor pe termen mediu aferente controlului financiar public intern.-  Finalizarea procesului de instituire a unor unităţi de audit intern în cadrul instituţiilor centrale ale statului, crearea de unităţi similare la nivel municipal, dacă este cazul, şi alocarea personalului, a formării profesionale şi a echipamentului adecvat.-  Elaborarea unor sisteme eficiente de gestionare, monitorizare, control şi audit necesare pentru punerea în aplicare descentralizată a programelor aferente instrumentelor de preaderare la UE.-  Consolidarea independenţei operaţionale şi financiare a Biroului Naţional de Audit şi asigurarea respectării concluziilor din rapoartele întocmite de acesta.3.2. Priorităţi pe termen mediuCriterii politiceDemocraţia şi statul de dreptGuvernare-  Finalizarea procesului de descentralizare.Administraţia publică-  Dezvoltarea în continuare a capacităţii administraţiei de a pune în aplicare Acordul de stabilizare şi asociere.Politica anticorupţie-  Finalizarea punerii în aplicare a strategiei de prevenire şi combatere a corupţiei.-  Punerea în aplicare a regulamentelor de prevenire a conflictelor de interese, în conformitate cu standardele internaţionale.Drepturile omului şi protecţia minorităţilor-  Promovarea în continuare a respectării drepturilor omului de către organele de punere în aplicare a legii şi de către personalul administrativ din centrele de detenţie şi închisori.-  Aplicarea în continuare a strategiei privind reprezentarea echitabilă a comunităţilor nemajoritare.Aspecte regionale şi obligaţii internaţionale-  Promovarea dialogului regional, a stabilităţii, a relaţiilor de bună vecinătate şi a cooperării.Criterii economice-  Intensificarea eforturilor de protejare a viabilităţii pieţei electricităţii, date fiind angajamentele de liberalizare asumate de către stat, prin eliminarea denaturărilor existente datorate nerecuperării preţului de cost şi prin consolidarea instituţiilor de reglementare şi a infrastructurii fizice.-  Creşterea calităţii cheltuielilor publice prin consolidarea capacităţii sectorului public în ceea ce priveşte planificarea pe termen mediu şi îmbunătăţirea execuţiei bugetare. Ameliorarea în continuare a calităţii educaţiei, prin alocarea de fonduri suficiente pentru a consolida infrastructura şi prin asigurarea personalului necesar pentru a aplica integral reformele recente din sectorul educaţiei.-  Ameliorarea în continuare a performanţei pieţei muncii şi reducerea şomajului, în special prin luarea de măsuri suplimentare pentru a rezolva problema şomajului în rândul tinerilor şi a şomajului de lungă durată, prin modernizarea sistemului de securitate socială şi a sistemului educaţional.-  Continuarea eforturilor de integrare a sectorului informal în economia formală.-  Modernizarea infrastructurii ţării, în special în sectorul energiei şi transporturilor, pentru a consolida competitivitatea economiei în ansamblu.Capacitatea de asumare a obligaţiilor care decurg din statutul de stat membruCapitolul 1: Libera circulaţie a mărfurilor-  Dezvoltarea unei structuri de supraveghere a pieţei în conformitate cu acquis -ul.Capitolul 3: Dreptul de stabilire şi libertatea de a presta servicii-  Alinierea la acquis -ul comunitar a legislaţiei privind recunoaşterea reciprocă a calificărilor profesionale, inclusiv dispoziţiile privind formarea profesională şi dezvoltarea structurilor administrative necesare.-  Alinierea legislaţiei la acquis în materie de servicii poştale, inclusiv înfiinţarea unei autorităţi naţionale de reglementare independente.Capitolul 5: Achiziţii publice-  Crearea unor structuri de achiziţii publice operaţionale care să garanteze că procedurile de achiziţii publice se derulează cu respectarea deplină a standardelor comunitare. Crearea sistemului electronic pentru achiziţii publice.Capitolul 7: Dreptul proprietăţii intelectuale-  Instituirea capacităţii necesare pentru a pune în aplicare şi pentru a asigura punerea în aplicare a acquis- ului în fiecare domeniu reglementat prin prezentul capitol şi obţinerea unor rezultate satisfăcătoare în materie de anchetare, instrumentare şi tratament juridic al cazurilor de piraterie şi contrafacere.Capitolul 8: Politica de concurenţă-  Alinierea în continuare a legislaţiei la acquis -ul comunitar în materie de antitrust şi ajutoare de stat.-  Ameliorarea în continuare a rezultatelor obţinute în materie de aplicare a legii în domeniul antitrust şi în cel al controlului ajutoarelor de stat.-  O mai mare sensibilizare în rândul instituţiilor de guvernare, a întreprinderilor şi a publicului general.Capitolul 9: Servicii financiare-  Prezentarea unor rezultate credibile în punerea în aplicare a dispoziţiilor legislative în materie de prevenire a conducerii vehiculelor pentru care nu s-au încheiat poliţe de asigurare.-  Alinierea în continuare la legislaţia comunitară în materie de servicii financiare.Capitolul 11: Agricultură şi dezvoltare rurală-  Modernizarea capacităţii administraţiei agricole şi finalizarea preparativelor pentru asigurarea punerii în aplicare şi aplicarea efectivă a mecanismelor de gestionare ale politicii agricole comune, în special sistemul integrat de gestiune şi control (SIGC) şi asigurarea funcţionării sistemului de identificare a parcelelor agricole (SIPA).Capitolul 12: Siguranţa alimentelor, politica veterinară şi fitosanitară-  Alinierea în continuare a legislaţiei la acquis în materie de encefalopatie spongiformă transmisibilă (EST) şi subproduse animale, punerea în aplicare şi verificarea modului de punere în aplicare, precum şi instituirea sistemului necesar de culegere şi prelucrare.-  Înfiinţarea unei autorităţi fitosanitare, care să dispună de personalul necesar. Alinierea în continuare a legislaţiei fitosanitare la acquis.-  Adoptarea unui plan pentru modernizarea unităţilor agroalimentare şi iniţierea punerii acestuia în aplicare.-  Consolidarea capacităţii laboratoarelor în domeniul siguranţei alimentelor, precum şi în domeniul veterinar şi fitosanitar.Capitolul 14: Politica în domeniul transporturilor-  Continuarea activităţii de aliniere completă la acquis în domeniul transportului rutier (inclusiv punerea în aplicare a tahografului digital), alinierea în continuare a legislaţiei la acquis -ul în domeniul feroviar (primul şi al doilea pachet feroviar şi interoperabilitate); realizarea unei alinieri depline la legislaţia în domeniul transportului aerian şi asigurarea aplicării riguroase a legislaţiei corespunzătoare.-  Punerea în aplicare a angajamentelor asumate în cadrul celei de a doua faze de tranziţie a Acordului privind instituirea unui spaţiu aerian comun european.Capitolul 17: Politica economică şi monetară-  Alinierea cadrului juridic pentru a asigura independenţa deplină a băncii centrale.Capitolul 18: Statistică-  Dezvoltarea în continuare a tuturor domeniilor de statistică, obţinerea armonizării depline în domeniile cheie în ceea ce priveşte frecvenţa, sfera de aplicare, clasificarea, oportunitatea şi calitatea, instituirea unui sistem uniform de gestionare şi producţie.-  Crearea la nivel naţional a unui sistem statistic bine coordonat.Capitolul 19: Ocuparea forţei de muncă şi politicile sociale-  Dezvoltarea unui mecanism permanent pentru dialog social.-  Dezvoltarea politicilor de incluziune socială pe termen lung şi consolidarea accesului grupurilor vulnerabile pe piaţa muncii.-  Consolidarea în continuare a politicilor de protecţie socială.-  Dezvoltarea unor mecanisme de monitorizare a situaţiei persoanelor cu handicap.Capitolul 20: Politica privind întreprinderile şi industria-  Elaborarea în continuare a mecanismelor de sprijin pentru IMM-uri şi îmbunătăţirea accesului IMM-urilor la serviciile financiare. Definirea şi punerea în aplicare a unei strategii industriale care să ducă la creştere şi inovaţie.-  Luarea în considerare a posibilităţii de a elabora o strategie cu privire la introducerea în sistemul de învăţământ a antreprenoriatului pe baza unor proiecte pilot de succes, susţinute prin donaţii.Capitolul 22: Politica regională şi coordonarea instrumentelor structurale-  Consolidarea, la nivel central, şi dezvoltarea, la nivel regional şi local, a capacităţii administrative. Asigurarea unei separări clare a responsabilităţilor şi consolidarea capacităţii de coordonare între autorităţile/structurile de punere în aplicare desemnate, inclusiv autorităţile locale.Capitolul 24: Justiţie, libertate şi securitate-  Asigurarea alinierii legislaţiei la acquis -ul în domeniul azilului şi imigraţiei.Capitolul 25: Ştiinţă şi cercetare-  Aplicarea unei politici integrate de cercetare.Capitolul 26: Educaţie şi cultură-  Continuarea eforturilor de îmbunătăţire a calităţii educaţiei, inclusiv a educaţiei primare, crearea unui sistem modern de educaţie şi formare profesională, adaptarea învăţământului superior la cererea de pe piaţa muncii şi la nevoile economice, promovarea cooperării regionale în domeniul învăţământului superior.Capitolul 27: Mediu înconjurător-  Integrarea în continuare a cerinţelor de protecţie a mediului înconjurător în celelalte politici sectoriale, în special prin dezvoltarea evaluărilor de impact asupra mediului înconjurător.-  Creşterea în continuare a investiţiilor în infrastructura de mediu, cu accent în mod special pe colectarea şi tratarea apelor reziduale, pe distribuirea apei potabile şi pe gestionarea deşeurilor.Capitolul 28: Protecţia consumatorului şi a sănătăţii-  Finalizarea alinierii la acquis -ul comunitar în domeniul protecţiei consumatorului şi consolidarea capacităţii administrative necesare pentru o supraveghere eficientă a pieţei.-  Continuarea alinierii la acquis -ul comunitar în domeniul politicii de sănătate publică, mai exact în domeniul tutunului, sângelui, ţesuturilor, celulelor şi bolilor contagioase. Consolidarea capacităţii instituţionale, administrative şi financiare în domeniul sănătăţii publice.-  În domeniul sănătăţii mintale, dezvoltarea serviciilor de proximitate ca alternativă la instituţionalizare, şi asigurarea alocării de resurse financiare suficiente pentru îngrijirea sănătăţii mintale.Capitolul 31: Politica externă, de securitate şi de apărare-  Alinierea prevederilor acordului încheiat cu SUA cu privire la condiţiile de predare a persoanelor către Tribunalul Penal Internaţional la principiile de bază ale UE, adoptate cu ocazia Consiliului European din septembrie 2002.Capitolul 32: Control financiar-  Dezvoltarea şi aplicarea în continuare a modelului UE de control financiar public intern (responsabilitatea managerială descentralizată şi un audit intern independent din punct de vedere funcţional) prin intermediul unei legislaţii consecvente şi a unei capacităţi instituţionale adecvate sub tutela Ministerului Finanţelor.-  Consolidarea în continuare a capacităţii operaţionale, precum şi a independenţei funcţionale şi financiare a Biroului Naţional de Audit.-  Punerea în aplicare a procedurilor şi crearea capacităţilor administrative pentru a asigura protecţia eficientă a intereselor financiare ale CE.4. PROGRAMAREAsistenţa comunitară de care beneficiază ţările din Balcanii de Vest, în temeiul procesului de stabilizare şi asociere, se va acorda în cadrul instrumentelor financiare existente, în special Regulamentul (CE) nr. 1085/2006 al Consiliului (IPA), iar pentru programele adoptate înainte de 2007, Regulamentul nr. 2666/2000 al Consiliului din 5 decembrie 2000 (regulamentul CARDS)[5]. Acordurile de finanţare constituie temeiul juridic pentru punerea în aplicare a programelor concrete. În consecinţă, prezenta decizie nu va avea implicaţii financiare. Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei poate avea acces la finanţarea acordată prin programele multinaţionale şi orizontale.5. CONDIŢIONAREAsistenţa în favoarea ţărilor din Balcanii de Vest este condiţionată de progresele realizate în respectarea criteriilor de la Copenhaga şi în îndeplinirea cerinţelor Acordului de stabilizare şi asociere, precum şi a priorităţilor specifice ale prezentului parteneriat pentru aderare. Nerespectarea acestor condiţii ar putea avea drept consecinţă adoptarea de către Consiliu a măsurilor corespunzătoare în temeiul articolului 21 din Regulamentul (CE) nr. 1085/2006 al Consiliului sau, în cazul programelor anterioare anului 2007 în temeiul articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 2666/2000. De asemenea, asistenţa face obiectul condiţiilor definite de către Consiliu în concluziile sale din 29 aprilie 1997, în special în ceea ce priveşte angajamentul beneficiarilor de a efectua reforme democratice, economice şi instituţionale. În programele anuale individuale sunt incluse şi condiţiile specifice. Deciziile de finanţare vor fi urmate de un acord de finanţare semnat cu Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei.6. MONITORIZAREPunerea în aplicare a parteneriatului pentru aderare va fi examinată prin mecanismele instituite în cadrul procesului de stabilizare şi asociere, în special rapoartele anuale prezentate de Comisie.[1] JO L 86, 24.3.2004, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 269/2006 (JO L 47, 17.2.2006, p. 7).[2] Decizia CE XX din [data] (propunere lansată la 6 noiembrie 2007).[3] Decizia 2006/57/CE a Consiliului din 30 ianuarie 2006 privind principiile, priorităţile şi condiţiile cuprinse în Parteneriatul european cu Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei şi de abrogare a Deciziei 2004/518/CE (JO L 35, 7.2.2006, p. 32).[4] JO L 210, 31.7.2006, p. 82.[5] JO L 306, 7.12.2000, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2112/2005 (JO L 344, 27.12.2005, p. 23).


				|

		52015PC0098

			Propunere de DECIZIE A CONSILIULUI privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre /* COM/2015/098 final - 2015/0051 (NLE) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene prevede că statele membre trebuie
să considere propriile politici economice și promovarea ocupării
forței de muncă drept chestiuni de interes comun și să
își coordoneze acțiunea lor în cadrul Consiliului. În două
articole distincte, tratatul prevede responsabilitatea Consiliului de a adopta
orientări generale privind politica economică (articolul 121)
și orientări generale privind ocuparea forței de muncă
(articolul 148), specificând că acestea din urmă trebuie să
fie coerente cu cele dintâi. Având în vedere acest temei juridic,
orientările privind politica de ocupare a forței de muncă
și cele privind politicile economice sunt prezentate ca două instrumente
juridice distincte, însă interconectate în mod intrinsec:
·
o recomandare a Consiliului privind
orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre
și ale Uniunii - Partea I a Orientărilor integrate;
·
o decizie a Consiliului privind orientările
pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre -
Partea a II-a a Orientărilor integrate.
Orientările au fost
adoptate inițial împreună („pachet integrat”) în 2010, stând la baza
Strategiei Europa 2020. În 2010 s-a decis, de asemenea, că
orientările integrate ar trebui să rămână în mare parte
constante până în 2014. În timp ce orientările generale privind
politicile economice rămân în vigoare pentru o perioadă de timp
nedefinită, orientările privind politicile de ocupare a forței
de muncă trebuie să fie întocmite în fiecare an.
În afara încadrării
domeniului de aplicare și a direcției pentru coordonarea politicilor
statelor membre, orientările oferă, de asemenea, o bază de
recomandări specifice pentru fiecare țară în domeniile respective.

Actualul set de „orientări
integrate” urmează să stea la baza Strategiei Europa 2020 în
contextul noii abordări a procesului de elaborare a politicilor economice
bazate pe investiții, reforme structurale și responsabilitate
fiscală, astfel cum se prevede în Analiza anuală a creșterii pentru
anul 2015 realizată de Comisie. În același timp, orientările
integrate sunt menite să sprijine atingerea obiectivelor de creștere
inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, precum
și a obiectivelor Semestrului european de coordonare a politicilor
economice.
„Orientările integrate” sunt
următoarele:
Orientarea 1:   Stimularea investițiilor
Orientarea 2:   Consolidarea creșterii
economice prin punerea în aplicare a reformelor structurale
Orientarea 3:   Înlăturarea barierelor
esențiale din calea creșterii economice și a locurilor de
muncă la nivelul UE
Orientarea 4:   Îmbunătățirea
sustenabilității finanțelor publice și a
capacității lor de a crea un mediu favorabil creșterii
Orientarea 5:   Stimularea cererii de
forță de muncă
Orientarea 6:   Îmbunătățirea
ofertei de forță de muncă și a competențelor
Orientarea 7:   Îmbunătățirea
funcționării piețelor muncii
Orientarea 8:   Asigurarea
echității, combaterea sărăciei și promovarea
egalității de șanse
2015/0051 (NLE)
Propunere de
DECIZIE A CONSILIULUI
privind orientările pentru politicile de
ocupare a forței de muncă ale statelor membre
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 148 alineatul (2),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
având în vedere avizul Parlamentului European[1],
având în vedere avizul Comitetului Economic
și Social European[2],

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor[3],
având în vedere avizul Comitetului pentru
ocuparea forței de muncă,
întrucât:
(1)       Statele membre și
Uniunea ar trebui să depună eforturi în vederea elaborării unei
strategii coordonate pentru ocuparea forței de muncă și, în
special, pentru promovarea unei forțe de muncă competente, calificate
și adaptabile, precum și a unor piețe ale muncii capabile
să reacționeze rapid la evoluția economiei, în vederea
realizării obiectivelor de ocupare deplină a forței de
muncă și de progres social enunțate la articolul 3 din Tratatul
privind Uniunea Europeană. Statele membre, având în vedere practicile
naționale legate de responsabilitățile partenerilor sociali,
trebuie să considere promovarea ocupării forței de muncă
drept o chestiune de interes comun și să își coordoneze, în
cadrul Consiliului, acțiunile întreprinse în acest sens.
(2)       Uniunea trebuie să combată
excluziunea socială și discriminarea, să asigure accesul egal la
drepturile fundamentale și să promoveze justiția și
protecția socială. În definirea și punerea în aplicare a
politicilor și a acțiunilor sale, Uniunea ar trebui să
țină seama de cerințele referitoare la garantarea unei
protecții sociale corespunzătoare și la combaterea excluziunii
sociale, precum și la un nivel ridicat de educație și de
formare.
(3)       Orientările privind
ocuparea forței de muncă sunt compatibile cu orientările
generale pentru politicile economice.
(4)       Statele membre ar trebui
să își considere politicile economice drept o chestiune de interes
comun și să le coordoneze în cadrul Consiliului. Orientările
privind ocuparea forței de muncă și orientările generale de
politică economică ar trebui să fie adoptate de către
Consiliu pentru a ghida politicile statelor membre și ale Uniunii.
(5)       În conformitate cu
dispozițiile tratatului, Uniunea Europeană a elaborat și a pus
în aplicare instrumente de coordonare pentru politica fiscală și
politicile macrostructurale. Semestrul european combină diferitele
instrumente într-un cadru global pentru supravegherea economică și
bugetară multilaterală integrată. Simplificarea și
consolidarea semestrului european, astfel cum sunt stabilite în Analiza
anuală a creșterii pentru 2015 realizată de Comisie, vor
continua să îmbunătățească funcționarea acestuia.

(6)       Criza financiară și
economică a scos la iveală și a evidențiat deficiențe
importante în economia Uniunii și a statelor sale membre. Ea a subliniat,
de asemenea, interdependența strânsă a economiilor și a
piețelor muncii din statele membre. Trecerea Uniunii către o
creștere economică puternică, durabilă și
favorabilă incluziunii și crearea de locuri de muncă
reprezintă principala provocare cu care se confruntă aceasta
astăzi. Acest lucru necesită o acțiune strategică
coordonată și ambițioasă, atât la nivelul Uniunii, cât
și la nivel național, în conformitate cu dispozițiile din tratat
și cu guvernanța economică a Uniunii. Combinând măsurile
legate de ofertă și de cerere, aceste acțiuni ar trebui să
cuprindă un stimulent pentru investiții, un angajament reînnoit
pentru reformele structurale și exercitarea responsabilității
fiscale.
(7)       Statele membre și
Uniunea ar trebui să abordeze, de asemenea, impactul social al crizei
și să vizeze construirea unei societăți bazate pe coeziune,
în care oamenii să aibă capacitatea să anticipeze și
să gestioneze schimbările, precum și să aibă o
participare activă în societate și în economie. Ar trebui să se
asigure acces și oportunități pentru toți și să
se reducă sărăcia și excluziunea socială, în special
prin asigurarea unei funcționări eficiente a piețelor muncii
și prin sisteme de protecție socială și înlăturarea
barierelor din calea participării pe piața muncii. De asemenea,
statele membre ar trebui să garanteze accesul tuturor
cetățenilor și al tuturor regiunilor la beneficiile
creșterii economice.
(8)       O acțiune coerentă
cu orientările reprezintă o contribuție importantă la
îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020. Orientările constituie o
serie integrată de politici europene și naționale, pe care
statele membre și Uniunea ar trebui să le pună în aplicare
pentru a obține efectele pozitive de contagiune ale reformelor structurale
coordonate, o combinație de politici economice globale
corespunzătoare și o contribuție mai substanțială a
politicilor europene la obiectivele Strategiei Europa 2020.
(9)       Cu toate că aceste
orientări se adresează statelor membre și Uniunii, ele ar trebui
să fie puse în aplicare în parteneriat cu toate autoritățile
naționale, regionale și locale, printr-o asociere strânsă cu
parlamentele, precum și cu partenerii sociali și cu reprezentanții
societății civile.
(10)     Orientările generale
pentru politicile economice oferă statelor membre un ghid pentru punerea
în aplicare a reformelor, reflectând interdependența. Ele sunt coerente cu
Pactul de stabilitate și de creștere. Orientările ar trebui
să formeze baza pentru orice recomandări specifice fiecărei
țări pe care Consiliul le-ar putea adresa statelor membre,
 ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Prin prezenta decizie se adoptă
orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale
statelor membre, astfel cum figurează în anexă. Aceste orientări
fac parte din „Orientările integrate”.
Articolul 2
Politicile privind ocuparea forței de
muncă și programele de reformă din statele membre țin cont
de orientările din anexă și acest lucru se include în rapoartele
elaborate în conformitate cu articolul 148 alineatul (3) din Tratat.
Prezenta decizie se adresează statelor
membre.
Adoptată la Bruxelles,
                                                                       Pentru
Consiliu
                                                                       Președintele
[1]               JO C, , p.
[2]               JO C, , p.
[3]               JO C, , p.
ANEXĂ
Orientări pentru politicile de ocupare
a forței de muncă ale statelor membre
Partea II din Orientările Integrate
Orientarea 5:  Stimularea cererii de
forță de muncă
Statele membre ar trebui să faciliteze
crearea de locuri de muncă, să reducă barierele din calea
angajărilor de personal în întreprinderi, să promoveze
antreprenoriatul și, în special, să sprijine înființarea și
dezvoltarea micilor întreprinderi cu scopul de a spori rata de ocupare a
locurilor de muncă pentru femei și bărbați. De asemenea,
statele membre ar trebui să promoveze economia socială și
să încurajeze inovarea socială în mod activ.
Sarcina fiscală ar trebui să fie
transferată de la impozitarea muncii la alte surse de impozitare mai
puțin dăunătoare pentru ocuparea forței de muncă
și creșterea economică, protejând în același timp
veniturile destinate unei protecții sociale adecvate și cheltuielilor
de stimulare a creșterii economice. Reducerea impozitării muncii ar
trebui să vizeze componentele relevante ale sarcinii fiscale și eliminarea
barierelor și a factorilor de descurajare a participării pe
piața muncii, în special pentru persoanele cele mai îndepărtate de
piața muncii.
Statele membre ar trebui, în colaborare cu
partenerii sociali, să încurajeze instituirea unor mecanisme de stabilire
a salariilor care să permită o reacție a salariilor la
evoluția productivității. În acest sens, ar trebui luate în
considerare diferențele în materie de calificări și de
condițiile de pe piețele locale ale muncii, precum și
divergențele de performanță economică între diversele
regiuni, sectoare și întreprinderi. În cazul
stabilirii unui salariu minim, statele membre și partenerii sociali ar
trebui să analizeze impactul acestuia asupra sărăciei
persoanelor încadrate în muncă, creării de locuri de muncă
și competitivității.
Orientarea 6:
Îmbunătățirea ofertei de forță de muncă și a
competențelor
Statele membre ar trebui să promoveze
productivitatea și capacitatea de inserție profesională printr-o
furnizare adecvată de cunoștințe și competențe relevante.
Statele membre ar trebui să realizeze investițiile necesare în
sistemele de educație și de formare profesională,
îmbunătățind, în același timp, eficiența și
eficacitatea acestora pentru a ridica nivelul de competență al
forței de muncă, permițând acesteia să anticipeze și
să răspundă mai bine necesităților aflate în schimbare
rapidă ale piețelor dinamice ale muncii, într-o economie din ce în ce
mai digitală. Statele membre ar trebui să își intensifice
eforturile pentru a îmbunătăți accesul tuturor la un proces de
învățare în rândul adulților de calitate și pentru a pune
în aplicare strategii de îmbătrânire activă, care să
permită prelungirea vieții profesionale.
Ar trebui abordat nivelul ridicat al
șomajului și ar trebui prevenit șomajul pe termen lung.
Numărul șomerilor pe termen lung ar trebui redus în mod semnificativ
prin intermediul unor strategii cuprinzătoare și care să se
consolideze reciproc, inclusiv prin furnizarea de sprijin activ specific
șomerilor pe termen lung pentru a reveni pe piața muncii. Ar trebui
să fie abordat pe larg șomajul în rândul tinerilor, inclusiv prin
dotarea instituțiilor relevante cu mijloacele necesare pentru a pune în
aplicare pe deplin și în mod coerent planurile lor naționale de
punere în aplicare a garanției pentru tineret.
Ar trebui abordate deficiențele
structurale ale sistemelor de educație și de formare, pentru a se
asigura un învățământ de calitate și pentru a preveni
și a combate părăsirea timpurie a școlii. Statele membre ar
trebui să crească nivelul de studii, să analizeze sistemele de
învățare duale și să modernizeze
învățământul profesional, sporind, în același timp,
oportunitățile de recunoaștere a competențelor dobândite în
afara sistemului de învățământ oficial.
Barierele din calea participării pe piața
muncii ar trebui să fie reduse, în special în cazul femeilor, al
lucrătorilor vârstnici, al tinerilor, al persoanelor cu handicap și
al migranților legali. Egalitatea de gen, inclusiv egalitatea de
remunerare trebuie să fie garantată pe piața muncii, precum
și accesul la servicii de învățământ și de îngrijire
de calitate și la prețuri abordabile pentru preșcolari.
Statele membre ar trebui să utilizeze pe
deplin Fondul social european și alte fonduri de sprijin ale Uniunii în
vederea îmbunătățirii ocupării forței de muncă, a
incluziunii sociale, a educației și a administrației publice.
Orientarea 7:
Îmbunătățirea funcționării piețelor muncii
Statele membre ar trebui să reducă
segmentarea pieței muncii. Normele de protecție a ocupării
forței de muncă și instituțiile ar trebui să asigure
un mediu adecvat pentru recrutare, oferind, în același timp, un nivel
adecvat de protecție persoanelor încadrate în muncă și
persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă sau angajate pe baza
unor contracte temporare sau cu contracte de muncă independente. Ar trebui
să fie asigurate locuri de muncă de calitate în ceea ce privește
securitatea socioeconomică, oportunitățile de educație
și formare profesională, condițiile de muncă (inclusiv
sănătatea și securitatea) și echilibrul dintre viața
profesională și cea privată.
Statele membre ar trebui să implice
îndeaproape parlamentele naționale și partenerii sociali în
elaborarea și în punerea în aplicare a reformelor și a politicilor
relevante, în conformitate cu practicile naționale, sprijinind
totodată îmbunătățirea funcționării și a
eficacității dialogului social la nivel național.
Statele membre ar trebui să consolideze
politicile active pe piața muncii, prin ameliorarea
direcționării, a impactului, a acoperirii și a interacțiunii
acestora cu măsurile pasive. Aceste politici ar trebui să vizeze
îmbunătățirea corelării cererii și a ofertei și
sprijinirea tranzițiilor durabile pe piața muncii, serviciile publice
de ocupare a forței de muncă furnizând asistență
personalizată și punând în aplicare sisteme de măsurare a
performanțelor. De asemenea, statele membre ar trebui să se asigure
că sistemele lor de protecție socială activează și
abilitează în mod eficient persoanele care pot participa pe piața
muncii, protejează persoanele (temporar) excluse de pe piața muncii
și/sau care se află în imposibilitatea de a participa la aceasta
și pregătesc persoanele pentru riscurile potențiale, prin
investiții în capitalul uman. Statele membre ar trebui să promoveze
piețe incluzive ale muncii deschise tuturor și, de asemenea, să
instituie măsuri eficace de combatere a discriminării.
Ar trebui să fie asigurată
mobilitatea lucrătorilor în scopul valorificării întregului
potențial al pieței europene a muncii, inclusiv prin
îmbunătățirea portabilității drepturilor de pensie
și a recunoașterii calificărilor. Statele membre ar trebui, în
același timp, să prevină încălcările normelor
existente.
Orientarea 8: Asigurarea
echității, combaterea sărăciei și promovarea
egalității de șanse
Statele membre ar trebui să își
modernizeze sistemele de protecție socială pentru a oferi o
protecție eficace, eficientă și adecvată pe parcursul
tuturor etapelor din viața unei persoane, garantând echitatea și
abordând inegalitățile. Este nevoie de politici sociale simplificate
și mai bine orientate, completate de servicii de calitate și
abordabile de învățământ și de îngrijire a copiilor, de
formare și de asistență în căutarea unui loc de muncă,
de ajutoare pentru locuință și de servicii medicale accesibile,
de accesul la serviciile de bază, cum ar fi accesul la un cont bancar
și la internet, precum și de adoptarea de măsuri pentru
prevenirea părăsirii timpurii a școlii și combaterea
excluziunii sociale.
În acest scop, ar trebui utilizate în mod
complementar o varietate de instrumente, inclusiv de facilitare a
activării forței de muncă și de sprijin pentru venituri,
orientate spre nevoile individuale. Sistemele de protecție socială ar
trebui concepute în așa fel încât să faciliteze includerea tuturor
persoanelor îndreptățite, să sprijine investițiile în
capitalul uman și să ajute la prevenirea, reducerea și
protecția împotriva sărăciei.
Sistemele de pensii ar trebui să fie
reformate pentru a garanta caracterul durabil și adecvat al acestora
pentru femei și bărbați în contextul unei longevități
sporite și al unor schimbări demografice, inclusiv prin asocierea
vârstelor legale de pensionare cu speranța de viață, prin
creșterea vârstelor efective de pensionare și prin dezvoltarea
economiilor complementare pentru pensii.
Statele membre ar trebui să
îmbunătățească accesibilitatea, eficiența și
eficacitatea sistemelor de asistență medicală și de
îngrijire pe termen lung pentru a se asigura că acestea sunt efectiv funcționale
și accesibile, protejând, în același timp, sustenabilitatea
fiscală.