Anunţ juridic important

|

52008PC0684

Propunere de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 713/2005 al Consiliului de instituire a unui drept compensatoriu definitiv asupra importurilor anumitor antibiotice cu spectru larg originare din India  /* COM/2008/0684 final */

	[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |Bruxelles, 29.10.2008COM(2008) 684 finalPropunere deREGULAMENT AL CONSILIULUIde modificare a Regulamentului (CE) nr. 713/2005 al Consiliului de instituire a unui drept compensatoriu definitiv asupra importurilor anumitor antibiotice cu spectru larg originare din India(prezentată de Comisie)EXPUN ERE DE MOTIVELa 11 septembrie 2007 Comisia a început din proprie ini ţiativă o revizuire provizorie parţială a taxei compensatorii în vigoare cu privire la importurile anumitor antibiotice cu spectru larg originare din India. Revizuirea s-a iniţiat deoarece existau suficiente dovezi prima facie care sugerau că împrejurările privind subvenţionarea pe baza cărora fuseseră stabilite măsuri s-au modificat şi că aceste modificări erau de durată.Ancheta de revizuire provizorie parţială a confirmat că (i) nivelul de subvenţii privind singurul producător indian cooperant a scăzut, (ii) modalităţile efective ale sistemelor anchetate şi caracterul lor compensator nu s-au modificat faţă de ancheta anterioară. Nu este în interesul Comunităţii să recalculeze ratele de subvenţie pentru companiilor care nu au cooperat la această revizuire provizorie parţială.Prin urmare, i se sugerează Consiliului să adopte propunerea de regulament anexată de modificare a taxei aplicabile singurului producător indian cooperant.Propunere deREGULAMENT AL CONSILIULUIde modificare a Regulamentului (CE) nr. 713/2005 al Consiliului de instituire a unui drept compensatoriu definitiv asupra importurilor anumitor antibiotice cu spectru larg originare din IndiaCONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul de instituire a Comunităţii Europene,având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2026/97 al Consiliului din 6 octombrie 1997 privind protecţia împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenţii din partea ţărilor care nu sunt membre ale Comunităţii Europene[1] (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolele 15 şi 19,având în vedere propunerea prezentată de Comisie după consultarea comitetului consultativ,întrucât:A. PROCEDURĂI. Ancheta precedentă şi măsurile existente(1) Prin Regulamentul (CE) nr. 713/2005[2], Consiliul a instituit o taxă compensatorie definitivă asupra importurilor anumitor antibiotice cu spectru larg, şi anume trihidrat de amoxicilină, trihidrat de ampicilină şi cefalexină, care nu se prezintă sub formă de doze măsurate sau în forme sau ambalaje destinate vânzării cu amănuntul (denumite în continuare „produsul în cauză”), încadrate la codurile NC ex 2941 10 10, ex 2941 10 20 şi ex 2941 90 00, originare din India. Taxele sunt cuprinse între 17,3% şi 30,3% pentru exportatorii nominalizaţi individual, rata taxei reziduale aplicabile importurilor efectuate de la alţi exportatori fiind de 32%.II. Iniţierea unei revizuiri provizorii parţiale(2) Ca urmare a impunerii taxei compensatorii definitive, guvernul Indiei a susţinut că împrejurările privind cele două sisteme de subvenţii (sistemul de credite pentru taxe de import şi scutirea de impozit pe venit în temeiul secţiunii 80 HHC din legea privind impozitul pe venit) s-au modificat şi că aceste modificări sunt de durată. Prin urmare, s-a argumentat probabilitatea scăderii nivelului de subvenţionare, fiind astfel necesară revizuirea unor măsuri care fuseseră stabilite în parte pe baza acestor sisteme.(3) Comisia a analizat dovezile prezentate de guvernul Indiei şi le-a considerat suficiente pentru a justifica iniţierea unei revizuiri, în conformitate cu dispoziţiile articolului 19 din regulamentul de bază. După consultarea comitetului consultativ, Comisia a iniţiat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene [3], o revizuire provizorie parţială ex officio a Regulamentului (CE) nr. 713/2005 al Consiliului.(4) Scopul anchetei de revizuire provizorie parţială este evaluarea necesităţii continuării, eliminării sau modificării măsurilor existente cu privire la companiile care au beneficiat de unul sau ambele sisteme de subvenţii modificate, în cazul în care au fost furnizate suficiente dovezi în conformitate cu dispoziţiile relevante din avizul de iniţiere. Ancheta de revizuire provizorie parţială ar evalua şi necesitatea, în funcţie de rezultatele acesteia, de a revizui măsurile aplicabile altor companii care au cooperat la anchetă, prin care s-a stabilit nivelul măsurilor existente şi/sau măsura reziduală aplicabilă tuturor celorlalte companii.III. Perioada de anchetă(5) Ancheta a cuprins perioada dintre 1 aprilie 2006 şi 31 martie 2007 (denumită în continuare „perioada anchetei de revizuire”).IV. Părţile implicate în anchetă(6) Comisia a informat oficial guvernul Indiei şi producătorii-exportatori indieni care au cooperat la ancheta anterioară, menţionaţi în Regulamentul (CE) nr.713/2005 al Consiliului, care au fost enumeraţi în avizul de iniţiere a revizuirii parţiale provizorii şi despre care s-a considerat că beneficiază de oricare dintre cele două sisteme de subvenţii presupus modificate, precum şi producătorii comunitari, de iniţierea anchetei de revizuire provizorie parţială. Părţile interesate au avut posibilitatea de a-şi face cunoscute punctele de vedere în scris şi de a solicita să fie audiate. Observaţiile orale şi scrise transmise de către părţi au fost analizate şi, după caz, luate în considerare.(7) Având în vedere numărul aparent al părţilor implicate în această revizuire, în cadrul anchetei privind subvenţiile, s-a luat în considerare aplicarea tehnicilor de eşantionare în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază.(8) Doar doi producători-exportatori s-au anunţat şi au furnizat informaţiile solicitate în vederea eşantionării. Prin urmare, utilizarea tehnicilor de eşantionare nu a fost considerată necesară.(9) Cu toate acestea, unul din producătorii-exportatori menţionaţi mai sus a declarat în răspunsul privind eşantionarea că nu a obţinut beneficii prin cele două sisteme de subvenţii presupus modificate (sistemul de credite pentru taxe de import şi scutirea de impozit pe venit în temeiul secţiunii 80 HHC din legea privind impozitul pe venit) atât în cursul perioadei de anchetă care a dus la măsurile în vigoare, cât şi în perioada anchetei de revizuire. Mai mult, compania respectivă nu a cooperat la ancheta iniţială şi nu a fost identificată nicio necesitate deosebită de a adapta măsura reziduală aplicabilă tuturor celorlalte companii, inclusiv acesteia. Astfel compania nu a întrunit dispoziţiile privind eligibilitatea pentru ancheta de revizuire parţială provizorie, după cum este stipulat la punctul (4) al avizului de iniţiere şi, prin urmare, nu a putut participa la această anchetă de revizuire. Compania în cauză a fost informată în consecinţă.(10) Comisia a trimis chestionare singurului producător-exportator cooperant care a întrunit criteriile de eligibilitate pentru această revizuire (Ranbaxy Laboratories Ltd), precum şi guvernului Indiei. Au fost primite răspunsuri atât de la producătorul respectiv, cât şi de la guvernului Indiei.(11) Comisia a colectat şi a verificat toate informaţiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea subvenţionării. Au fost efectuate vizite de verificare la sediile următoarelor părţi interesate:1. Guvernul IndieiMinisterul Comerţului, New Delhi.2. Producători-exportatori indieniRanbaxy Laboratories Ltd., New Delhi.VI. Comunicarea informaţiilor şi comentarii privind procedura(12) Guvernul Indiei şi celelalte părţi interesate au fost informate cu privire la faptele şi considerentele esenţiale pe baza cărora se intenţiona a se propune modificarea taxei aplicabile singurului producător indian cooperant şi prelungirea măsurilor existente pentru toate celelalte companii care nu au cooperat la prezenta revizuire provizorie parţială. De asemenea, li s-a acordat un termen rezonabil pentru a-şi prezenta observaţiile. Toate observaţiile şi comentariile au fost luate în considerare în mod corespunzător, astfel cum se prezintă în continuare.B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ(13) Produsul reglementat de prezenta revizuire este cel care face obiectul Regulamentului (CE) nr. 713/2005 al Consiliului, şi anume trihidratul de amoxicilină, trihidratul de ampicilină şi cefalexina, care nu se prezintă sub formă de doze măsurate sau în forme sau ambalaje destinate vânzării cu amănuntul, încadrate la codurile NC ex 2941 10 10, ex 2941 10 20 şi ex 2941 90 00, originare din India.C. SUBVENŢIII. Introducere(14) Pe baza informaţiilor transmise de guvernul Indiei şi de singurul producător-exportator şi pe baza răspunsurilor la chestionarul Comisiei, următoarele sisteme, în cadrul cărora s-ar fi acordat subvenţii, au făcut obiectul anchetei:(a) Sistemul autorizaţiilor prealabile (cunoscut anterior drept sistemul licenţelor prealabile)(b) Sistemul de credite pentru taxe de import(c) Sistemul taxelor preferenţiale la exportul de mijloace de producţie,(d) Sistemul concentrat pe anumite pieţe(e) Sisteme de scutire de impozit pe venit,-  Sistem de scutire de impozit pe venitul din exporturi,-  Stimulente fiscale pentru cercetare şi dezvoltare,(f) Sistemul creditelor de export(15) Sistemele (a) – (d) menţionate mai sus se bazează pe Legea comerţului exterior (dezvoltare şi reglementare) din 1992 (nr. 22 din 1992), care a intrat în vigoare la 7 august 1992 (denumită în continuare „Legea comerţului exterior”). Această lege autorizează guvernul Indiei să emită avize privind politica importurilor şi a exporturilor. Aceste politici sunt rezumate în documente privind „Politica de import şi export”, publicate la fiecare cinci ani de Ministerul Comerţului şi actualizate periodic. Un document privind politica de import şi export este relevant pentru perioada anchetei de revizuire, şi anume, planul cincinal privind perioada cuprinsă între 1 septembrie 2004 şi 31 martie 2009 (denumit în continuare „documentul pentru politica importurilor şi exporturilor 2004 – 2009”). În plus, guvernul Indiei defineşte, de asemenea, procedurile aplicabile documentului pentru politica importurilor şi exporturilor 2004 – 2009 în „Manualul de proceduri – 1 septembrie 2004 – 31 martie 2009 (volumul I)” (denumit în continuare „Manual de proceduri 2004 – 2009 (volumul I)”). Acest manual este, de asemenea, actualizat periodic.(16) Sistemele de scutire de impozit pe venit, menţionate anterior la litera (e), se bazează pe Legea impozitului pe venit din 1961, modificată anual prin Legea finanţelor.(17) Sistemul creditelor de export, menţionat anterior la litera (f), se bazează pe secţiunile 21 şi 35A din Legea regulamentelor bancare din 1949 care autorizează banca Reserve Bank of India (denumită în continuare „RBI”) să orienteze băncile comerciale cu privire la creditele de export.(18) În conformitate cu articolul 11 alineatul (10) din regulamentul de bază, Comisia a invitat guvernul Indiei la consultări suplimentare cu privire atât la sistemele modificate, cât şi la cele nemodificate, în vederea clarificării situaţiei de fapt cu privire la aceste sisteme şi ajungerii la o soluţie reciproc convenită. În urma acestor consultări şi în lipsa unei soluţii reciproc convenite cu privire la aceste sisteme, Comisia a inclus toate aceste sisteme în ancheta privind subvenţionarea.II. Sisteme specifice1 Sistemul de autorizare prealabilă (Advance Authorisation Scheme „AAS”)(a) Temei juridic(19) Descrierea detaliată a acestui sistem este cuprinsă la punctele 4.1.1 – 4.1.14 din documentul privind politica de import şi de export 2004 – 2009 şi la capitolele 4.1 – 4.30 din manualul de proceduri 2004 – 2009 (volumul I). Acest sistem a fost numit sistemul de licenţă prealabilă în ancheta de revizuire anterioară care a dus la impunerea de către Regulamentul (CE) nr. 713/2005 al Consiliului a taxei compensatorii definitive actualmente în vigoare.(b) Eligibilitate(20) Sistemul de autorizare prealabilă cuprinde şase subsisteme, după cum este detaliat la considerentul (21). Aceste subsisteme diferă, între altele, şi prin criteriile de eligibilitate. Subsistemele „exporturi fizice” şi „cerinţe anuale” ale acestui sistem sunt deschise producătorilor-exportatori, precum şi comercianţilor-exportatori „asociaţi” fabricanţilor. Producătorii-exportatori care aprovizionează exportatorul final sunt eligibili pentru subsistemul „bunuri intermediare” ale sistemului de autorizare prealabilă. Contractanţii principali care aprovizionează categoriile „export prevăzut” menţionate la alineatul 8.2 din documentul privind politica de import şi de export 2004 – 2009, cum sunt furnizorii unei unităţi axate pe export, sunt eligibili pentru subsistemul exporturi prevăzute. În cele din urmă, furnizorii intermediari ai producătorilor-exportatori sunt eligibili pentru beneficiile legate de „exporturi prevăzute” în cadrul subsistemelor „bonuri de aprovizionare anticipată” şi a „acreditivului intern de tip «back to back»”.(c) Aplicare practică(21) Autorizaţiile prealabile pot fi emise pentru:(i) Exporturi fizice: Acesta reprezintă subsistemul principal. Permite importul cu scutire de taxe vamale pe elementele materiale necesare pentru fabricarea unui produs de export specific. În acest context, termenul „fizic” înseamnă că produsul de export trebuie să părăsească teritoriul indian. În autorizaţie se specifică o autorizaţie de import şi o obligativitate de export, inclusiv tipul produsului exportat.(ii) Cerinţe anuale: O astfel de autorizaţie nu este asociată unui produs de export specific, ci unui grup mai larg de produse (de exemplu, produse chimice şi produse conexe). Titularul autorizaţiei poate importa cu scutire de taxe vamale, în limitele unui plafon stabilit în funcţie de exporturile sale anterioare, orice element destinat fabricării unui produs, oricare ar fi acesta, care aparţine grupului de produse inclus în licenţă. Acesta poate alege să exporte orice produs rezultat care se încadrează în grupul de produse pentru care se utilizează elementele scutite de taxe vamale.(iii) Bunuri intermediare: Acest subsistem include cazurile în care doi fabricanţi intenţionează să producă unul şi acelaşi produs de export, împărţindu-şi procesul de producţie. Producătorul-exportator care fabrică produsul intermediar poate importa elemente scutite de taxe vamale şi poate obţine în acest scop o autorizaţie prealabilă pentru bunuri intermediare. Exportatorul final finalizează producţia şi are obligaţia de a exporta produsul finit.(iv) Exporturi prevăzute: Acest subsistem permite contractantului principal să importe cu scutire de taxe vamale elementele necesare pentru fabricarea produselor destinate vânzării ca „exporturi prevăzute” către categoriile de clienţi menţionate la punctul 8.2 literele (b) – (f), (g), (i) şi (j) din documentul privind politica de import şi de export 2004 – 2009. Conform guvernului Indiei, exporturile prevăzute se referă la acele tranzacţii în care produsele furnizate nu părăsesc ţara. O serie de categorii de aprovizionare sunt considerate exporturi prevăzute, cu condiţia ca produsele să fie fabricate în India, ca de exemplu aprovizionarea unităţilor axate pe export sau a societăţilor situate într-o zonă economică specială.(v) Bonuri de aprovizionare anticipată: Titularul autorizaţiei prealabile care are intenţia să se aprovizioneze cu elemente de pe piaţa internă, în loc să le importe direct, are posibilitatea de a le procura în schimbul bonurilor de aprovizionare anticipată. În acest caz, autorizaţiile prealabile sunt validate ca bonuri de aprovizionare anticipată şi andosate în favoarea furnizorului local în momentul livrării elementelor specificate în acestea. Andosarea acestor bonuri permite furnizorului local să beneficieze de avantajele exporturilor prevăzute, definite la punctul 8.3 din documentul privind politica de import şi de export 2004 –2009 (autorizaţii prealabile pentru bunuri intermediare/exporturi prevăzute, exporturi cu rambursare şi rambursarea accizei finale). Mecanismul bonurilor de aprovizionare anticipată constă în rambursarea impozitelor şi a taxelor în favoarea furnizorului şi nu a exportatorului final, sub formă de rambursări de taxe. Rambursarea impozitelor/taxelor este valabilă atât pentru elementele naţionale, cât şi pentru cele importate.(vi) Acreditiv intern de tip „back to back”: Acest subsistem cuprinde, de asemenea, livrările naţionale către un deţinător de autorizaţie prealabilă. Titularul unei autorizaţii prealabile poate solicita unei bănci să deschidă un acreditiv intern în favoarea unui furnizor local. Banca invalidează autorizaţia pentru importurile directe numai în ceea ce priveşte suma corespunzătoare valorii şi volumului elementelor obţinute în ţară, nu şi ale celor importate. Furnizorul local are dreptul la avantajele legate de exporturile prevăzute, definite la punctul 8.3 din documentul privind politica de import şi export 2004 – 2009 (autorizaţii prealabile pentru bunurile intermediare/exporturile prevăzute, exporturi cu rambursare şi rambursarea accizei finale).S-a stabilit că, în timpul perioadei de anchetă de revizuire, exportatorul cooperant doar a obţinut concesii în temeiul celor două subsisteme aferente produsului respectiv, şi anume, (i) exporturi fizice prin autorizaţii prealabile şi (ii) autorizaţii prealabile pentru bunuri intermediare. Prin urmare, nu este necesar să se stabilească dacă subsistemele restante neutilizate pot face obiectul unor măsuri compensatorii.(22) Ca urmare a impunerii de către Regulamentul (CE) nr. 713/2005 al Consiliului a taxelor compensatorii definitive actualmente în vigoare, guvernul Indiei a modificat sistemul de verificare aplicabil sistemului de autorizare prealabilă. În termeni concreţi, în scopul verificării de către autorităţile indiene, titularul unei autorizaţii prealabile este obligat din punct de vedere juridic să menţină „o situaţie contabilă bună şi adecvată a consumului şi utilizării bunurilor procurate pe plan intern sau importate cu scutire de taxe vamale” într-un format specific (capitolele 4.26, 4.30 şi anexa 23 la manualul de proceduri 2004 – 2009 (volumul I)), şi anume, un registru al consumului efectiv. Acest registru trebuie verificat de un expert contabil extern/contabil de management care emite un certificat în care se declară că registrele prescrise şi înregistrările relevante au fost examinate, iar informaţiile oferite conform anexei 23 sunt corecte din toate punctele de vedere. Cu toate acestea, dispoziţiile de mai sus se aplică doar în cazul autorizaţiilor prealabile emise începând cu 13 mai 2005, inclusiv. Pentru toate autorizaţiile prealabile sau licenţele prealabile emise înainte de data respectivă, li s-a cerut titularilor să urmeze dispoziţiile de verificare aplicabile anterior, şi anume, să menţină o situaţie contabilă bună şi adecvată a consumului şi utilizării produselor importate în temeiul fiecărei licenţe, în formatul specificat la anexa 18 (capitolul 4.30 şi anexa 18 din manualul de proceduri 2002 – 2007 (volumul I)).(23) În ceea ce priveşte subsistemele utilizate în cursul perioadei de anchetă de revizuire de către singurul producător-exportator cooperant, şi anume, exporturile fizice şi produse intermediare, atât autorizaţia de import cât şi obligativitatea de export se fixează, în termeni de volum şi valoare, de către guvernul Indiei şi se înscriu în autorizaţie. În afară de aceasta, în momentul importului sau al exportului, funcţionarii guvernamentali trebuie să înregistreze tranzacţiile respective în autorizaţie. Volumul importurilor autorizate în acest sistem este stabilit de către guvernul Indiei pe baza unor norme standard de intrări/ieşiri („SION”). Există norme standard de intrări/ieşiri pentru majoritatea produselor, inclusiv pentru produsul în cauză; acestea sunt publicate în manualul de proceduri 2004 – 2009 (volumul II). Ca urmare a impunerii de către Regulamentul (CE) nr. 713/2005 al Consiliului a taxelor compensatorii definitive actualmente în vigoare, normele SION pentru produsul respectiv au fost aplicabile doar până în septembrie 2005. În septembrie 2006 au fost emise noi norme (pentru trihidratul de amoxicilină), iar în aprilie 2007 (pentru trihidratul de ampicilină şi cefalexină). Între timp, s-au aplicat norme ad hoc .(24) Elementele materiale importate nu sunt transferabile şi trebuie utilizate pentru fabricarea produsului de export. Obligaţia de export trebuie respectată într-un anumit termen de la data eliberării autorizaţiei (24 luni, cu două prelungiri posibile, fiecare de câte şase luni).(25) Ancheta de revizuire a stabilit că materiile prime au fost importate în temeiul unor autorizaţii/licenţe diferite şi al unor norme SION diferite şi apoi au fost amestecate şi incorporate fizic în procesul de producţie al aceluiaşi bun exportat. Luând în considerare cele de mai sus, nu s-a putut stabili dacă cerinţele normelor SION, stipulate în licenţe/autorizaţii specifice, cu privire la elementele scutite de taxe vamale depăşesc materialul necesar producerii cantităţii de referinţă a produsului de export.(26) Ancheta de revizuire a stabilit şi că cerinţele de verificare stipulate de guvernul Indiei ori nu au fost onorate, ori nu au fost testate încă în practică. Pentru licenţele prealabile emise înainte de 13 mai 2005 nu au existat consumul necesar efectiv şi registrele de inventar (de exemplu, anexa 18). Pentru autorizaţiile prealabile emise după 13 mai 2005 au fost folosite consumul necesar efectiv şi registrele de inventar, dar guvernul Indiei nu verificase încă dacă aceste registre erau conforme cu cerinţele documentului privind politica de import şi de export. În cazul din urmă, registrele au fost doar verificate de un expert contabil extern, după cum se cere în legislaţia indiană relevantă menţionată la considerentul (22). Cu toate acestea, cu privire la modalitatea de desfăşurare a procesului de certificare nu au fost păstrate evidenţe nici de către companie, nici de către expertul contabil. Nu a existat un plan de audit sau orice alte materiale justificative ale auditului efectuat, nu a fost înregistrată nicio informaţie privind metodologia folosită şi cerinţele specifice necesare unei munci atât de scrupuloase care necesită cunoştinţe tehnice detaliate privind procesele de producţie, cerinţele documentului privind politica de import şi de export şi procedurile contabile. Ţinând cont de această situaţie, se consideră că exportatorul anchetat nu a putut să demonstreze că au fost întrunite dispoziţiile relevante ale documentului privind politica de import şi de export.(d) Comentarii formulate în urma comunicării informaţiilor(27) Singurul producător cooperant a formulat comentarii cu privire la sistemul de autorizaţii prealabile. Compania a susţinut că, în ciuda situaţiei descrise la considerentul (24), s-a putut stabili dacă cerinţele normelor SION stipulate prin autorizaţii specifice depăşesc materialele necesare pentru producerea cantităţii de referinţă a produsului de export şi că ea menţinut o evidenţa reală a consumului într-o manieră foarte meticuloasă. În acest sens se observă că evidenţele efective privind producţia confirmă că nu s-a putut stabili un standard fiabil per autorizaţie eliberată (de exemplu, materialele necesare pentru producerea cantităţii de referinţă) luând în considerare diversele norme SION aplicabile şi amestecul incoerent de materii prime folosite în producţie. Mai mult, s-a descoperit că materiile prime care fac subiectul sistemului au fost folosite pentru alte produse decât cel în cauză. Astfel, a devenit imposibilă orice încercare de calculare a randamentului aferent produsului care face obiectul anchetei. Mai mult, încălcând dispoziţiile relevante ale guvernului Indiei, compania nu a menţinut evidenţa de consum cerută prin documentul privind politica de import şi de export (de exemplu, anexa 18) al cărei scop este de a oferi o modalitate cuprinzătoare de monitorizare şi verificare a producţiei efective. Compania a susţinut, de asemenea, că articolul 26 alineatul (1) din regulamentul de bază nu împuterniceşte Comisia să examineze dosarele expertului contabil independent. Conform companiei, certificatul trebuie acceptat dacă nu există motive să se creadă că expertul contabil a oferit o certificare falsă. În acest sens, se reaminteşte că procesul de verificare efectuat de expertul contabil şi eliberarea certificatului relevant fac parte din sistemul de verificare introdus de guvernul Indiei prin documentul său privind politica de import şi de export, aşa cum este descris la considerentul (22). Prin urmare, Comisia a fost obligată să examineze dacă sistemul de verificare de mai sus a fost efectiv aplicat . În afară de aceasta, în conformitate cu dispoziţiile articolului 11 alineatul (8) din regulamentul de bază, Comisia a trebuit să examineze informaţiile oferite pe parcursul anchetei pe care se bazează rezultatele. Faptul că nici compania, nici expertul contabil nu au o evidenţă a verificărilor efectuate pentru emiterea certificatului stipulat prin documentul privind politica de import şi de export demonstrează că compania nu a putut dovedi întrunirea dispoziţiilor relevante din documentul privind politica de import şi de export. Compania a pus în discuţie faptul că guvernul Indiei încă nu au verificat conformitatea registrelor sale cu cerinţele politicii privind politica de import şi de export, dar nu a oferit nicio probă concretă care să susţină acest lucru. S-a argumentat, de asemenea, că consumul real al singurului producător cooperant fusese mai mare decât normele SION pentru fiecare element şi că nu exista o remitere excesivă a taxelor. Cu toate acestea, luându-se în considerare situaţia reală găsită la faţa locului (şi anume, un amestec de elemente şi bunuri produse, utilizarea de norme SION diferite, lipsa registrelor de consum real stipulate prin documentul privind politica de import şi de export) şi în aşteptarea efectuării etapelor finale de verificare de către guvernul Indiei, orice calcul privind consumul efectiv şi remiterea excesivă consecutivă a taxelor per autorizaţie/licenţă şi normă SION nu a fost fezabil. Prin urmare, toate aserţiunile de mai sus au trebuit să fie respinse. În cele din urmă, compania a oferit comentarii privind o eroare de calcul care a fost considerată ca probă şi care a fost luată în considerare la calculul valorii subvenţiei.(e) Concluzie(28) Scutirea de taxe de import constituie o subvenţie, în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) şi al articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, şi anume, o contribuţie financiară din partea guvernului Indiei, care a conferit un avantaj exportatorului investigat.(29) În plus, sistemele de autorizaţii prealabile „exporturi fizice” şi pentru „bunuri intermediare” sunt în mod clar condiţionate în drept de rezultatele obţinute la export, şi sunt, prin urmare, considerate specifice şi pot face obiectul unor măsuri compensatorii în sensul articolului 3 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază. O societate nu poate obţine niciun avantaj în cadrul acestor sisteme fără un angajament de export.(30) Niciunul dintre cele două subsisteme utilizate în cazul de faţă nu poate fi considerat sistem autorizat de rambursare de taxe sau sistem de rambursare pentru elementele substitutive în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Acestea nu respectă normele enunţate la anexa I punctul (i), la anexa II (definiţia şi normele privind sistemele de rambursare) şi la anexa III (definiţia şi normele privind sistemul de rambursare pentru elementele substitutive) din regulamentul de bază. Guvernul Indiei nu a aplicat eficient sistemul sau procedura care permite să se verifice care elemente sunt consumate pentru fabricarea produsului exportat şi în ce cantităţi (anexa II secţiunea II alineatul (4) din regulamentul de bază şi, în cazul sistemelor de rambursare pentru elementele substitutive, anexa III secţiunea II alineatul (2) din regulamentul de bază). Normele SION nu pot fi considerate un sistem de verificare al consumului efectiv, întrucât elementele importate cu scutire de taxe vamale în temeiul unor autorizaţii/licenţe cu diferite randamente SION sunt amestecate în acelaşi proces de producţie cu un bun destinat exportului. Acest tip de proces nu permite guvernului Indiei să verifice cu suficientă precizie ce cantitate de elemente a fost consumată în producţia de export şi conform cărui etalon SION ar trebui comparate. Mai mult, guvernul Indiei nu a efectuat sau nu a finalizat încă un control efectiv realizat pe baza unui registru de consum efectiv ţinut corect. În plus, guvernul Indiei nu a efectuat o verificare suplimentară pe baza elementelor efective implicate, astfel cum ar fi trebuit să procedeze în lipsa unui sistem de verificare aplicat efectiv (anexa II punctul II alineatul (5) şi anexa III punctul II alineatul (3) din regulamentul de bază). În cele din urmă, implicarea unui expert contabil în procesul de verificare nu a dus la îmbunătăţirea sistemului de verificare, întrucât nu există reguli detaliate cu privire la modalitatea în care experţii contabili ar trebui să realizeze sarcinile care le-au fost încredinţate, iar informaţiile prezentate în cursul anchetei nu au putut garanta îndeplinirea regulilor menţionate mai sus şi incluse în regulamentul de bază.(31) Prin urmare, cele două subsisteme prezente fac obiectul unor măsuri compensatorii.(f) Calculul valorii subvenţiei(32) În lipsa unor sisteme autorizate de rambursare a taxelor sau a unor sisteme de rambursare pentru elementele substitutive, beneficiul compensator este reprezentat de remiterea valorii totale a taxelor de import datorate în mod normal asupra importurilor de elemente. În acest sens, se remarcă faptul că regulamentul de bază nu doar oferă modalitatea de compensare a remiterii excesive a taxelor. În conformitate cu articolul 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) şi cu anexa I punctul (i) din regulamentul de bază, doar remiterea excesivă a taxelor poate face obiectul unor măsuri compensatorii în cazul în care sunt îndeplinite condiţiile menţionate la anexele II şi III din regulamentul de bază, iar aceste condiţii nu au fost îndeplinite în cazul de faţă. Prin urmare, în cazul în care se constată absenţa unei proceduri de monitorizare adecvate, excepţia pentru sistemele de rambursare menţionată anterior nu este aplicabilă şi se aplică regula normală de compensare a valorii taxelor neachitate (venituri nepercepute), mai degrabă decât a oricărei pretinse remiteri excesive. În conformitate cu anexa II punctul II şi cu anexa III punctul II din regulamentul de bază, obligaţia de a calcula remiterea excesivă nu îi revine autorităţii responsabile cu ancheta. Dimpotrivă, articolul 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază îi impune numai sarcina de a stabili probe suficiente pentru a respinge adecvaţia unui pretins sistem de verificare.(33) Valoarea subvenţiei acordate exportatorului care a folosit sistemul autorizaţiilor prealabile a fost calculată pe baza taxelor de import nepercepute (taxe vamale de bază şi taxe vamale suplimentare speciale) asupra materialelor importate conform celor două sub-sisteme folosite pentru produsul respectiv în perioada anchetei de revizuire (numărător). În conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază, comisioanele plătite în mod obligatoriu pentru a avea dreptul la subvenţie au fost deduse din valorile subvenţiilor în cazul unor cereri justificate. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, aceste valori ale subvenţiilor au fost considerate pentru cifra de afaceri realizată prin exportul produsului în cauză pe parcursul anchetei de revizuire ca un numitor adecvat, deoarece subvenţia este condiţionată de rezultatele obţinute la export şi nu a fost acordată în funcţie de cantităţile fabricate, produse, exportate sau transportate.(34) Rata subvenţiei stabilită conform acestui sistem pentru perioada anchetei de revizuire pentru singurul producător cooperant se ridică la 8,2%.2. Sistemul de credite pentru taxe de import (Duty Entitlement Passbook Scheme „DEPBS”)(a) Temei juridic(35) Descrierea detaliată a DEPBS este cuprinsă la punctul 4.3 din documentul privind politica importurilor şi exporturilor 2004 – 2009 şi la capitolul 4 din manualul de proceduri 2004 – 2009 (volumul I).(b) Eligibilitate(36) Orice producător-exportator sau comerciant-exportator poate beneficia de acest sistem.(c) Aplicare practică a DEBPS(37) Un exportator eligibil poate solicita credite DEBPS care să corespundă unui procentaj din valoarea produselor exportate în cadrul acestui sistem. Guvernul Indiei a stabilit astfel de rate DEBPS pentru majoritatea produselor, inclusiv pentru produsul în cauză, pe baza normelor SION, ţinând seama de presupusa parte de elemente importate din produsul exportat şi de incidenţa taxelor vamale aplicabile acestor importuri, fie că acestea au fost sau nu achitate.(38) Pentru a putea beneficia de avantajele acordate prin acest sistem, o societate trebuie să exporte. În momentul tranzacţiei de export, exportatorul trebuie să prezinte autorităţilor din India o declaraţie care să precizeze că exportul este efectuat în temeiul DEPBS. Pentru ca bunurile să poată fi exportate, autorităţile vamale din India eliberează, în timpul procedurii de expediere, un aviz de expediţie care indică, printre altele, valoarea creditului DEBPS pentru această tranzacţie de export. În acest moment, exportatorul cunoaşte avantajul de care urmează să beneficieze. Odată ce avizul de expediţie a fost eliberat de către autorităţile vamale, guvernul Indiei nu mai poate reveni asupra deciziei de acordare a creditului DEBPS. Rata DEBPS aplicabilă calculului pentru beneficiul acordat este cea în vigoare în momentul declaraţiei de export. Prin urmare, modificarea retroactivă a nivelului beneficiului nu este posibilă.(39) Creditele DEBPS pentru taxele de import sunt liber transferabile şi au o valabilitate de 12 luni de la data acordării. Aceste credite pot fi utilizate pentru achitarea taxelor vamale datorate asupra oricărui import ulterior de bunuri care nu sunt supuse unor restricţii de import, cu excepţia mijloacelor de producţie. Produsele astfel importate pot fi vândute pe piaţa internă (în acest caz, sunt supuse taxei de vânzare) sau utilizate în alt fel.(40) Cererile de credite DEBPS se efectuează electronic şi pot acoperi o cantitate nelimitată de tranzacţii de export. De facto , nu există niciun termen strict pentru aceste tipuri de cereri. Sistemul electronic folosit pentru administrarea DEBPS nu exclude în mod automat tranzacţiile de export efectuate în afara termenilor limită de trimitere menţionate la capitolul 4.47 din manualul de proceduri 2004 – 2009 (volumul I). În plus, după cum se stipulează în mod clar la capitolul 9.3 din manualul de proceduri 2004 – 2009 (volumul I), cererile primite după expirarea termenelor limită pot fi întotdeauna luate în considerare, dar li se va impune o mică taxă de penalizare (de exemplu, 10% din credite).(d) Comentarii formulate în urma comunicării informaţiilor(41) În urma comunicării informaţiilor, singurul exportator cooperant a oferit comentarii cu privire la sistemul DEPBS. Compania a susţinut că beneficiul oferit de acest sistem nu trebuie să facă obiectul unor măsuri compensatorii întrucât beneficiul nu fusese folosit pentru produsul în cauză. Cu toate acestea, compania nu a oferit niciun argument care să poată contracara aplicările practice ale sistemului, după cum se stipulează la considerentele (37) – (40). Compania a susţinut şi că doar valoarea de credit a exporturilor efectuate în timpul perioadei de anchetă de revizuire ar trebui folosită pentru calcularea beneficiului de taxe oferit, dar nu a oferit probe concrete care să explice de ce metodologia de calcul folosită atât în prezent cât şi în ancheta anterioară, care a dus la impunerea măsurilor existente, nu este conformă cu dispoziţiile regulamentului de bază. Prin urmare, aceste pretenţii au trebuit a fi respinse. În cele din urmă, compania a oferit comentarii privind o eroare de calcul care a fost considerată ca probă şi care a fost luată în considerare la calculul valorii subvenţiei.(e) Concluzii privind DEPBS(42) Sistemul acordă subvenţii în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) şi al articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Creditul DEBPS constituie o contribuţie financiară din partea guvernului Indiei, deoarece acesta este utilizat în cele din urmă pentru compensare taxelor de import, diminuând astfel veniturile din taxe vamale ale guvernului Indiei, care în mod normal s-ar cuveni a fi percepute. În plus, creditul DEBPSconferă un avantaj exportatorului, deoarece îi îmbunătăţeşte lichiditatea.(43) Sistemul DEBPS este condiţionat în drept de rezultatele obţinute la export şi este, prin urmare, specific, făcând obiectul unor măsuri compensatorii în sensul articolului 3 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază.(44) Acest sistem nu poate fi considerat un sistem autorizat de rambursare sau un sistem de rambursare pentru elementele substitutive în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Acesta nu respectă normele stricte enunţate la anexa I punctul (i), la anexa II (definiţia şi normele privind sistemele de rambursare) şi la anexa III (definiţia şi normele privind sistemul de rambursare pentru elementele substitutive) din regulamentul de bază. Exportatorul nu are obligaţia de a consuma efectiv bunurile importate cu scutire de taxe vamale în procesul de producţie, iar valoarea creditelor nu este calculată în funcţie de cantitatea efectivă de elemente utilizate. În afară de aceasta, nu există niciun sistem sau procedură care permite să se verifice care elemente sunt consumate în procesul de fabricare a produsului exportat sau dacă s-a realizat o plată excesivă a taxelor de import în sensul anexei I punctul (i) şi al anexelor II şi III din regulamentul de bază. În final, exportatorii pot beneficia de avantajele sistemului, fie că importă sau nu elemente. Pentru a obţine beneficiul, un exportator trebuie doar să exporte bunuri, fără să demonstreze că a importat elemente. În consecinţă, chiar şi exportatorii care îşi achiziţionează toate elementele pe piaţa internă şi care nu importă niciunul dintre produsele utilizate ca elemente pot beneficia de avantajele DEBPS.(f) Calculul valorii subvenţiei(45) În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) şi articolul 5 din regulamentul de bază şi metodologia de calcul folosită pentru acest sistem în Regulamentul (CE) nr. 713/2005 al Consiliului, valoarea subvenţiei compensatorii a fost calculată în funcţie de avantajul acordat beneficiarului, constatat pe parcursul anchetei de revizuire. În această privinţă, s-a considerat că beneficiul este obţinut în momentul tranzacţiei de export efectuate în temeiul acestui sistem. În acest moment, guvernul Indiei nu mai percepe taxe vamale, ceea ce constituie o contribuţie financiară în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Odată ce autorităţile vamale au eliberat avizul de expediţie care precizează, printre altele, valoarea creditului DEBPS care trebuie acordat pentru tranzacţia de export respectivă, guvernul Indiei nu mai poate interveni în sensul acordării sau neacordării subvenţiei sau pentru stabilirea valorii sale. O eventuală modificare a ratelor DEBPS între exportul efectiv şi eliberarea unei licenţe DEBPS nu are efect retroactiv asupra nivelului beneficiului acordat. În afară de aceasta, singurul producător-exportator cooperant a contabilizat creditele DEBPS pentru taxele de import pe baza principiilor contabilităţii de angajamente drept venit în momentul tranzacţiei de export.(46) La prezentarea unor cereri justificate, comisioanele plătite în mod obligatoriu pentru obţinerea subvenţiei au fost deduse din credite astfel stabilite pentru a obţine valoarea subvenţiei (numărător), în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, aceste valori ale subvenţiei au fost raportate pentru cifra de afaceri totală realizată la export pe parcursul anchetei de revizuire (numitor), deoarece subvenţia este condiţionată de rezultatele obţinute la export şi nu a fost acordată în funcţie de cantităţile fabricate, produse, exportate sau transportate.(47) Rata subvenţiei stabilite conform acestui sistem pentru perioada anchetei de revizuire pentru singurul producător cooperant se ridică la 2,1 %.3. Sistemul taxelor preferenţiale la importul de mijloace de producţie (Export Promotion Capital Goods Scheme „EPCGS”)(a) Temei juridic(48) Descrierea detaliată a acestui sistem este cuprinsă la punctul 5 din documentul privind politica de import şi de export 2004 – 2009 şi la capitolul 5 din manualul de proceduri 2004 – 2009 (volumul I).(b) Eligibilitate(49) Sistemul este deschis producătorilor-exportatori, precum şi comercianţilor-exportatori „asociaţi” fabricanţilor şi furnizorilor de servicii.(c) Aplicare practică(50) Sub rezerva unei obligaţii de export, societăţile sunt autorizate să importe mijloace de producţie (noi şi, începând cu aprilie 2003, uzate, cu o vechime de cel mult zece ani) în condiţiile unor taxe vamale reduse. În acest scop, guvernul Indiei eliberează, la cerere, o licenţă EPCGS, în schimbul unui comision. Din aprilie 2000, se aplică o rată redusă a taxei de import, de 5 %, tuturor mijloacelor de producţie importate în temeiul acestui sistem. Până la 31 martie 2000, se aplica o rată efectivă a taxelor vamale, de 11 % (inclusiv o suprataxă de 10 %) sau, în cazul importurilor cu valoare ridicată, o rată zero a taxelor. Pentru a îndeplini obligaţia de export, mijloacelor de producţie importate trebuie să fie folosite pentru fabricarea unei anumite cantităţi de produse de export într-o anumită perioadă.(51) Titularul unei licenţe EPCGS poate, de asemenea, să achiziţioneze mijloace de producţie de pe piaţa internă. În acest caz, producătorul naţional de mijloace de producţie poate să profite de acest beneficiu şi să importe cu scutire de taxe vamale componentele necesare pentru fabricarea bunurilor în cauză. Alternativ, acesta poate solicita să beneficieze de avantajul aferent exporturilor prevăzute în cazul mijloacelor de producţie livrate titularului licenţei EPCGS.(d) Comentarii formulate în urma comunicării informaţiilor(52) În urma comunicării informaţiilor, singurul exportator cooperant a oferit comentarii cu privire la EPCGS. Compania a susţinut că, pe baza principiilor contabile general acceptate, mijloacele de producţie sunt consumate în procesul de producţie. În acest sens se remarcă faptul că compania nu a putut dovedi această afirmaţie prin menţionarea explicită a aşa-numitelor principii contabile general acceptate şi prin oferirea unei analize privind dispoziţiile relevante ale acestui sistem din documentul privind politica de import şi de export, precum şi a unei definiţii a elementelor consumate în procesul de producţie, după cum se stipulează în anexa II de la regulamentul de bază. Aceasta a argumentat, de asemenea, că durata de amortizare a companiei ar fi trebuit folosită drept durată normală de amortizare. Cu toate acestea, o astfel de abordare contravine dispoziţiilor relevante ale articolului 7 alineatul (3) din regulamentul de bază. Prin urmare, aceste afirmaţii au fost respinse. În cele din urmă, compania a oferit comentarii privind o eroare de calcul care a fost considerată ca probă şi care a fost luată în considerare la calculul valorii subvenţiei.(e) Concluzii privind sistemul taxelor preferenţiale la importul de mijloace de producţie(53) Sistemul acordă subvenţii în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) şi al articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Reducerea taxei constituie o contribuţie financiară din partea guvernului Indiei, deoarece această concesie diminuează veniturile din taxe vamale ale guvernului Indiei, care în mod normal s-ar cuveni a fi percepute. În plus, această reducere conferă un avantaj exportatorului în măsura în care taxele economisite la import îi îmbunătăţeşte lichiditatea.(54) În afară de aceasta, EPCGS este condiţionat în drept de rezultatele la export, deoarece licenţele nu pot fi obţinute fără un angajament de a exporta. Prin urmare, se consideră că sistemul este specific şi că face obiectul unor măsuri compensatorii în sensul articolului 3 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază.(55) În cele din urmă, acest sistem nu poate fi considerat un sistem autorizat de rambursare sau un sistem de rambursare pentru elementele substitutive în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Mijloacele de producţie nu sunt incluse în astfel de sistemele autorizate, după cum se specifică la anexa I punctul (i) din regulamentul de bază, deoarece nu sunt consumate în procesul de fabricaţie a produselor exportate.(f) Calculul valorii subvenţiei(56) Valoarea subvenţiei a fost calculată, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din regulamentul de bază, pe baza valorii taxelor vamale neachitate aplicate asupra mijloacelor de producţie importate, repartizate pe o perioadă corespunzătoare duratei normale de amortizare a acestor mijloace de producţie în industria antibioticelor. Pe baza practicilor consacrate, valoarea astfel calculată, care poate fi atribuită perioadei anchetei de revizuire, a fost ajustată prin adăugarea dobânzii corespunzătoare acestei perioade, astfel încât să reflecte valoarea totală a beneficiului în timp. Rata dobânzii comerciale din India în perioada anchetei de revizuire a fost considerată adecvată în acest scop. La prezentarea unor cereri justificate, comisioanele plătite în mod obligatoriu pentru obţinerea subvenţiei au fost deduse din valoarea calculată, în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază, pentru a obţine valoarea subvenţiei (numărător). În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) şi (3) din regulamentul de bază, valoarea subvenţiei a fost considerată pentru cifra de afaceri realizată la export în perioada anchetei de revizuire ca un numitor adecvat, deoarece subvenţia este condiţionată de rezultatele obţinute la export şi nu a fost acordată în funcţie de cantităţile fabricate, produse, exportate sau transportate.(57) Rata subvenţiei stabilite conform acestui sistem pentru perioada anchetei de revizuire pentru singurul producător cooperant se ridică la 0,1 %.4. Sistemul creditelor de export (Export Credit Scheme „ECS”)(a) Temei juridic(58) Detaliile privind acest sistem sunt cuprinse în circulara de bază DBOD nr. DIR (Exp).BC 1/4.2.2/2007 – 2008 a băncii Reserve Bank of India (denumită în continuare „RBI”), care se adresează tuturor băncilor comerciale din India.(b) Eligibilitate(59) Acest sistem este deschis producătorilor-exportatori şi comercianţilor-exportatori.(c) Aplicare practică(60) Prin acest sistem, RBI fixează obligatoriu un plafon maxim pentru ratele dobânzilor aplicabile creditelor de export, atât în rupii, cât şi în valută, pe care băncile comerciale le pot aplica unui exportator. Sistemul ECS cuprinde două subsisteme, şi anume creditele de export înainte de expediere („packing credit”) care cuprind creditele acordate unui exportator pentru finanţarea achiziţiei, prelucrării, fabricării, ambalării şi/sau expedierii bunurilor înainte de export şi creditele de export după expediere care cuprind împrumuturile de capital circulant acordate pentru finanţarea creanţelor la export. RBI solicită, de asemenea, băncilor să consacre o anumită sumă din creditul lor bancar net în scopul finanţării exporturilor.(61) Datorită acestei circulare de bază a RBI, exportatorii pot obţine credite de export în condiţiile unor rate preferenţiale ale dobânzilor în raport cu ratele dobânzii aplicate creditelor comerciale normale (credite către companii), care sunt stabilite numai în condiţiile pieţei. Diferenţa între rate s-ar putea diminua în cazul societăţilor cu un profil de creditare bun. De fapt, societăţile cu un profil de creditare ridicat ar putea obţine credite de export şi credite comerciale în aceleaşi condiţii.(d) Comentarii formulate în urma comunicării informaţiilor(62) În urma comunicării informaţiilor singurul exportator cooperant a oferit comentarii cu privire la acest sistem. Compania a argumentat că (i) nu există finanţare publică în creditul de export acordat în valută, (ii) ratele scăzute ale creditele sale de export în valută s-au datorat profilului ridicat de creditare al companiei şi (iii) rata dobânzii de referinţă pentru creditul în valută nu trebuie să fie aceeaşi cu cea folosită la creditul în rupii indiene. În acest sens se remarcă faptul că atât creditul de export în rupii indiene cât şi cel în valută sunt cuprinse în aceeaşi circulară de bază a RBI, cu aplicările practice descrise la considerentele (60) şi (61), ale cărei dispoziţii detaliate şi restrictive demonstrează că finanţarea creditelor de export în valută şi ratele dobânzii aplicate sunt legate de directive clare impuse de guvern. În ceea ce priveşte rata de referinţă, se remarcă faptul că aceasta a fost raportată de companie la creditul său în rupii indiene şi, în conformitate cu politicile relevante ale circularei de bază a RBI, exportatorii au posibilitatea de a trece în mod liber pentru aceeaşi tranzacţie de export de la creditul în rupii la creditul în valută. Prin urmare, se consideră adecvată folosirea drept referinţă a singurei rate raportate de companie ca rată normală a dobânzii în India. Ca atare, aceste pretenţii au trebuit a fi respinse. În cele din urmă, compania a oferit comentarii privind o eroare de calcul care a fost considerată ca probă şi care a fost luată în considerare la calculul valorii subvenţiei.(e) Concluzii privind sistemul creditelor de export(63) Ratele preferenţiale ale dobânzii, stabilite prin circulara de bază a RBI menţionată la considerentul (58), pentru creditele acordate în cadrul sistemului ECS, pot diminua costurile aferente dobânzilor ale unui exportator, în comparaţie cu costurile de credit stabilite strict în condiţiile pieţei, conferindu-i astfel acestuia un avantaj în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Finanţarea exporturilor nu este, în sine, mai sigură decât finanţarea internă. De fapt, aceasta este considerată în general mai riscantă, iar valoarea garanţiei cerute pentru un anumit credit, indiferent de obiectul finanţării, este o decizie pur comercială a unei anumite bănci comerciale. Diferenţele între ratele diferitelor bănci sunt rezultatul metodei RBI de stabilire a unor rate maxime de împrumutare pentru fiecare bancă comercială, în mod individual. În plus, băncile comerciale nu ar fi obligate să acorde clienţilor care obţin finanţarea exporturilor o rată a dobânzii mai avantajoasă pentru creditele de export în valută.(64) Deşi creditele preferenţiale din acest sistem sunt acordate de către bănci comerciale, beneficiul corespunde unei contribuţii financiare din partea unui guvern în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din regulamentul de bază. În acest context, ar trebui remarcat faptul că nici articolul 2 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din regulamentul de bază, nici acordul OMC privind subvenţiile şi măsurile compensatorii nu prevede o încărcare a bugetului public, de exemplu rambursări acordate băncilor comerciale de către guvernul Indiei, pentru a constitui o subvenţie. În acest sens, este suficient ca autorităţile publice să solicite îndeplinirea funcţiilor enumerate la articolul 2 alineatul (1) litera (a) punctele (i), (ii) sau (iii) din regulamentul de bază. RBI este un organism public şi este, prin urmare, inclus în definiţia „guvernului” menţionată la articolul 1 alineatul (3) din regulamentul de bază. RBI este o bancă 100 % publică, urmăreşte obiectivele politicii de stat, de exemplu politica monetară, iar conducerea sa este numită de guvernul Indiei. RBI emite ordine care trebuie urmate de către organismele private, în conformitate cu sensul articolului 2, alineatul (1) litera (a) punctul (iv) liniuţa 2 din regulamentul de bază, având în vedere că băncile comerciale au obligaţia de a respecta condiţiile impuse, printre altele, în ceea ce priveşte plafonul maxim al ratelor dobânzii pentru creditele de export stabilite în circulara de bază a RBI şi obligaţia impusă de RBI băncilor comerciale de a consacra o anumită sumă din creditul lor bancar net în scopul finanţării exporturilor. Aceste ordine obligă băncile comerciale să îşi exercite funcţiile enumerate la articolul 2 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază, în acest caz împrumuturi sub forma unor finanţări preferenţiale ale exporturilor. Acest transfer direct de fonduri sub formă de împrumuturi acordate în anumite condiţii ţine, în mod normal, de autorităţile publice, fără ca practica urmată să fie de fapt diferită de practica pe care o urmează în mod normal autorităţile publice, în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din regulamentul de bază. Se consideră că această subvenţie este specifică şi că are caracter compensator, deoarece ratele preferenţiale ale dobânzii sunt aplicabile numai în cazul finanţării tranzacţiilor de export. Prin urmare, subvenţia este condiţionată de rezultatele obţinute la export, conform articolului 3 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază.(f) Calculul valorii subvenţiei(65) Valoarea subvenţiei a fost calculată pe baza diferenţei dintre dobânda plătită pentru creditele de export utilizate în perioada anchetei de revizuire şi rata dobânzii care ar fi fost plătită pentru creditele comerciale obişnuite folosite de către singurul producător-exportator cooperant. Această valoare a subvenţiei (numărător) a fost considerată pentru cifra de afaceri totală realizată la export în perioada anchetei de revizuire ca un numitor adecvat, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, deoarece subvenţia este condiţionată de rezultatele obţinute la export şi nu a fost acordată în funcţie de cantităţile fabricate, produse, exportate sau transportate.(66) Rata subvenţiei stabilite conform acestui sistem pentru perioada anchetei de revizuire pentru singurul producător cooperant se ridică la 1,3 %.5. Sisteme de scutire de impozit pe venit(a) Sistem de scutire de impozit pe venit (Income Tax Exemption Scheme „ITES”)Secţiunea 80HHC din Legea privind impozitul pe venit din 1961(67) Conform acestui sistem exportatorii pot beneficia de o scutire parţială de impozit pe veniturile obţinute din vânzările la export. Această exonerare are drept temei juridic secţiunea 80HHC din Legea privind impozitul pe venit.(68) Această dispoziţie a fost anulată începând cu anul de evaluare 2005 – 2006 (şi anume pentru anul fiscal de la 1 aprilie 2004 la 31 martie 2005). Astfel, secţiunea 80HHC din Legea privind impozitul pe venit nu oferă niciun beneficiu după 31 martie 2004. Singurul producător-exportator cooperant nu a folosit niciun beneficiu al acestui sistem în perioada anchetei de revizuire. Prin urmare, având în vedere că acest sistem a fost anulat, nu va face obiectul unor măsuri compensatorii, în conformitate cu articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază.(b) Stimulente fiscale pentru cercetare şi dezvoltare (Income Tax Incentive for Research and Development „ITIRAD”)(i) Temei juridic(69) Descrierea detaliată a acestui sistem este cuprinsă la secţiunea 35(2AB) din Legea privind impozitul pe venit.(ii) Eligibilitate(70) Acest sistem este deschis societăţilor din sectorul biotehnologiei sau a căror activitate constă în producţia de medicamente şi de alte produse farmaceutice, produse chimice, echipamente electronice, calculatoare, echipamente de telecomunicaţii, sau orice alt produs sau articol precizat.(iii) Aplicare practică(71) Pentru orice cheltuială (cu excepţia achiziţionării de terenuri sau de clădiri) privind facilităţile interne de cercetare şi dezvoltare, aprobată de Ministerul Cercetării Ştiinţifice şi Industriale din India, se poate deduce o sumă echivalentă cu 150 % din costurile suportate de facto în vederea stabilirii impozitului pe venit. Astfel, printr-o deducere de 50 % a cheltuielilor fictive (adică cheltuielile care nu au fost suportate în realitate), baza de impozitare şi, în consecinţă, impozitul pe venit se reduc în mod artificial.(iv) Comentarii formulate în urma comunicării informaţiilor(72) Nu a fost transmis niciun comentariu cu privire la ITIRAD în urma comunicării informaţiilor.(v) Concluzii privind stimulentele fiscale pentru cercetare şi dezvoltare(73) Sistemul acordă subvenţii în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) şi al articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Reducerea artificială a bazei de impozitare în conformitate cu secţiunea 35(2AB) din Legea privind impozitul pe venit constituie o contribuţie financiară din partea guvernului Indiei, deoarece această reducere diminuează venitul guvernului Indiei din taxele pe venit, care în mod normal s-ar cuveni a fi percepute. În plus, reducerea impozitului pe venit conferă un beneficiu societăţii, deoarece îi îmbunătăţeşte lichiditatea.(74) Formularea din secţiunea 35(2AB) din Legea privind impozitul pe venit dovedeşte că sistemul este specific de jure în sensul articolului 3 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază şi face, prin urmare, obiectul unor măsuri compensatorii. Posibilitatea de a beneficia de acest sistem nu este condiţionată de criterii obiective, care ar trebui să fie neutre în sensul articolului 3 alineatul (2) litera (b) din regulamentul de bază. Beneficiile acordate prin acest sistem sunt disponibile doar anumitor industrii, întrucât guvernul Indiei nu a pus acest sistem la dispoziţia tuturor sectoarelor. Această restricţie face ca prezentul sistem să fie specific, deoarece categoria „grup de industrii”, menţionată la articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, este sinonimă cu restricţia pentru anumite sectoare. Această restricţie nu este de natură economică, nici orizontală în aplicare, aşa cum este o restricţie a numărului de angajaţi sau a mărimii întreprinderii.(vi) Calculul valorii subvenţiei(75) Valoarea subvenţiei a fost calculată pe baza diferenţei de impozit pe venit pentru perioada anchetei de revizuire, în funcţie de aplicarea sau neaplicarea dispoziţiilor secţiunii 35(2AB) din Legea privind impozitul pe venit. Această valoare a subvenţiei (numărător) a fost considerată pentru cifra de afaceri totală realizată în perioada anchetei de revizuire ca un numitor adecvat, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, deoarece subvenţia se referă la toate vânzările, atât la cele interne, cât şi la cele pentru export, şi nu a fost acordată în funcţie de cantităţile fabricate, produse, exportate sau transportate.(76) Rata subvenţiei stabilite conform acestui sistem pentru perioada anchetei de revizuire pentru singurul producător cooperant se ridică la 0,1 %.6. Sistem concentrat pe anumite pieţe (Focus Market Scheme „FMS”)(a) Temei juridic(77) Descrierea detaliată a acestui sistem este cuprinsă la punctul 3.9 din documentul privind politica de import şi de export 2004 – 2009 şi la capitolul 3.20 din manualul de proceduri 2004 – 2009 (volumul I).(b) Eligibilitate(78) Orice producător-exportator sau comerciant-exportator poate beneficia de acest sistem.(c) Aplicare practică(79) Prin acest sistem exporturile tuturor produselor în ţări notificate prin anexa 37-C la manualul de proceduri 2004 – 2009 (volumul I) beneficiază de un credit de taxe echivalent cu 2,5% din valoarea FOB a produselor exportate prin acest sistem. Anumite tipuri de activităţi de export sunt excluse din sistem, ca de exemplu exporturile de bunuri importate sau bunuri expediate, exporturile prevăzute, exporturile de servicii şi cifra de afaceri la export a unităţilor care funcţionează în zone economice speciale/unităţi axate pe export. Sunt, de asemenea, excluse din acest sistem anumite tipuri de produse, ca de exemplu diamantele, metalele preţioase, minereurile, cerealele, zahărul şi produsele petroliere.(80) Creditele de taxe obţinute prin acest sistem sunt liber transferabile şi valabile pe o perioadă de 24 luni de la data emiterii certificatului relevant privind dreptul la credite. Aceste credite pot fi utilizate pentru achitarea taxelor vamale datorate la importurile ulterioare de orice elemente sau bunuri, inclusiv mijloace de producţie.(81) Certificatul privind dreptul la credite este eliberat din portul din care au fost efectuate exporturile după realizarea acestora sau expedierea bunurilor. Atâta vreme cât solicitantul oferă autorităţilor copii ale tuturor documentelor de export relevante (de exemplu, ordine de export, facturi, avize de expediere, certificate de realizare bancare), guvernul Indiei nu mai pot reveni asupra deciziei de acordare a creditelor pentru taxe.(d) Comentarii formulate în urma comunicării informaţiilor(82) În urma comunicării informaţiilor singurul exportator cooperant a oferit comentarii cu privire la acest sistem. Compania a argumentat că sistemul implică din punct de vedere geografic alte ţări şi că nu poate face obiectul unor măsuri compensatorii din partea CE. Cu toate acestea, nu a putut combate nici aplicările practice ale sistemului şi nici modalitatea în care este folosit beneficiul acestuia, după cum se stipulează la considerentele (79) şi (81). Prin urmare, această pretenţie a fost respinsă. În cele din urmă, compania a oferit comentarii privind o eroare de calcul care a fost considerată ca probă şi care a fost luată în considerare la calculul valorii subvenţiei.(e) Concluzii privind sistemul concentrat pe anumite pieţe(83) Sistemul acordă subvenţii în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) şi al articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Creditele pentru taxe prin acest sistem constituie o contribuţie financiară din partea guvernului Indiei, deoarece acestea sunt utilizate în cele din urmă pentru compensarea taxelor de import, diminuând astfel veniturile guvernului Indiei din taxe, care în mod normal s-ar cuveni a fi percepute. În plus, acestea conferă un avantaj exportatorului, deoarece îi îmbunătăţeşte lichiditatea.(84) Mai mult, FMS este condiţionat în drept de rezultatele obţinute la export şi, prin urmare, are caracter specific şi compensator în sensul articolului 3 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază.(85) Acest sistem nu poate fi considerat un sistem autorizat de rambursare sau un sistem de rambursare pentru elementele substitutive în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Sistemul nu respectă normele stricte enunţate la anexa I punctul (i), la anexa II (definiţia şi normele privind rambursarea) şi la anexa III (definiţia şi normele privind rambursarea pentru elementele substitutive) din regulamentul de bază. Exportatorul nu are obligaţia de a consuma efectiv bunurile importate cu scutire de taxe vamale în procesul de producţie, iar valoarea creditelor nu este calculată în funcţie de cantitatea efectivă de elemente utilizate. Nu există în funcţiune niciun sistem sau procedură care permite să se verifice care elemente sunt consumate în procesul de fabricare a produsului exportat sau dacă s-a realizat o plată excesivă a taxelor de import în sensul anexei I punctul (i) şi al anexelor II şi III din regulamentul de bază. Exportatorii pot beneficia de sistemul concentrat pe anumite pieţe chiar dacă nu importă deloc elemente. Pentru a obţine beneficiul, un exportator trebuie doar să exporte bunuri, fără să demonstreze că a importat vreun element. În consecinţă, chiar şi exportatorii care îşi achiziţionează toate elementele de pe piaţa internă şi care nu importă niciunul dintre produsele utilizate ca elemente sunt îndreptăţiţi să beneficieze de FMS. În plus, un exportator poate folosi creditele de taxe obţinute prin FMS pentru a importa mijloace de producţie, deşi mijloacele de producţie nu sunt acoperite de sistemele autorizate de rambursare de taxe, după cum se stipulează în anexa I, punctul (i) din regulamentul de bază, întrucât nu sunt consumate la fabricarea produselor exportate.(f) Calculul valorii subvenţiei(86) Suma subvenţiilor compensatorii a fost calculată ca beneficiu acordat primitorului, care în perioada anchetei de revizuire s-a observat că este contabilizat de producătorul exportator cooperant pe baza principiilor contabilităţii de angajament drept venit în momentul tranzacţiei de export. În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) şi (3) din regulamentul de bază, valoarea subvenţiei (numărător) a fost considerată pentru cifra de afaceri realizată la export în perioada anchetei de revizuire ca un numitor adecvat, deoarece subvenţia este condiţionată de rezultatele obţinute la export şi nu a fost acordată în funcţie de cantităţile fabricate, produse, exportate sau transportate.(87) Rata subvenţiei stabilite conform acestui sistem pentru perioada anchetei de revizuire pentru singurul producător cooperant se ridică la 0,1 %.III. Valoarea subvenţiilor compensatorii(88) Se reaminteşte că, în Regulamentul (CE) nr. 713/2005 al Consiliului, valoarea subvenţiilor compensatorii, exprimate ad valorem a fost de 35,1% pentru singurul producător-exportator care a cooperat la prezenta anchetă de revizuire parţială provizorie.(89) Pe parcursul prezentei revizuiri parţiale provizorii, valoarea subvenţiilor compensatorii exprimate ad valorem a fost de 11,9%, după cum este detaliat mai jos:SISTEM→ | AAS | DEPBS | EPCGS | ECS | ITIRAD | FMS | Total |COMPANIE↓ | % | % | % | % | % | % | % |Ranbaxy Laboratories Ltd. | 8,2 | 2,1 | 0,1 | 1,3 | 0,1 | 0,1 | 11,9 |(90) Luând în considerare cele de mai sus, se ajunge la concluzia că nivelul de subvenţionare în ceea ce priveşte singurul producător-exportator cooperant a scăzut.IV. MĂSURI COMPENSATORII(91) În conformitate cu prevederile articolului 19 din regulamentul de bază şi cu motivele iniţierii prezentei revizuiri parţiale provizorii enumerate la punctul 3 din avizul de iniţiere, se stabileşte că nivelul de subvenţionare aferent singurului producător cooperant a scăzut de la 35,1% la 11,9% şi prin urmare, rata taxei compensatorii impuse acestui producător-exportator prin Regulamentul (CE) nr. 713/2005 al Consiliului trebuie modificată în mod corespunzător.(92) În acest sens, se reaminteşte că, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 713/2005 al Consiliului, rata de subvenţionare a Ranbaxy Laboratories Ltd. a fost mai mare decât nivelul de eliminare a prejudiciului. În conformitate cu prevederile articolului 15 alineatul (1) din regulamentul de bază, taxa mai mică reprezentând nivelul de eliminare a prejudiciului a fost considerată adecvată pentru îndepărtarea prejudiciului adus industriei comunitare şi, prin urmare, rata taxelor compensatorii aplicabile importurilor de la Ranbaxy Laboratories Ltd. a fost stabilită la 30,3%.(93) Luându-se în considerare cele de mai sus şi dat fiind că rata subvenţiilor este acum mai mică decât nivelul de eliminare a prejudiciului, rata individuală per companie pentru taxele compensatorii aplicabilă singurului producător-exportator cooperant, Ranbaxy Laboratories Ltd., este stabilită la 11,9%.(94) În ceea ce priveşte toate celelalte companii care nu au cooperat la prezenta revizuire parţială provizorie, se observă faptul că modalităţile efective ale sistemelor anchetate şi caracterul lor compensator nu s-au modificat faţă de ancheta anterioară. Prin urmare, nu există niciun motiv de recalculare a ratelor subvenţiilor şi a taxelor aferente pentru companiile care nu au cooperat la prezenta revizuire parţială provizorie. În consecinţă, ratele taxelor aplicabile tuturor celorlalte părţi, cu excepţia Ranbaxy Laboratories Ltd., menţionate la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 713/2005 al Consiliului, rămân neschimbate .(95) Ratele individuale per companie pentru taxele compensatorii specificate în prezentul regulament reflectă situaţia descoperită în timpul revizuirii parţiale provizorii. Acestea se aplică, prin urmare, numai importurilor produsului în cauză fabricat de aceste societăţi. Importurile produsului în cauză fabricat de orice altă societate care nu este menţionată în mod specific în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv de entităţile asociate societăţilor menţionate în mod specific, nu pot beneficia de aceste rate şi sunt supuse taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăţi”.(96) Orice cerere de aplicare a acestor rate de taxe individuale compensatorii (de exemplu, ca urmare a unei modificări a denumirii entităţii sau a creării unor noi entităţi de producţie sau de vânzare) trebuie adresată de îndată Comisiei[4] şi trebuie să cuprindă toate informaţiile relevante, în special cu privire la orice modificare a activităţilor societăţii, legate de producţie, de vânzările interne şi de vânzările la export, care rezultă, de exemplu, în urma acestei modificări de denumire sau a modificărilor intervenite în cadrul entităţilor de producţie sau de vânzare. Dacă este cazul, şi după consultarea comitetului consultativ, Comisia este împuternicită prin prezentul document să modifice regulamentul în mod corespunzător prin actualizarea listei societăţilor care beneficiază de rate de taxe individuale.ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:Articolul 1Alineatul (2) al articolului 1 din Regulamentul (CE) nr. 713/2005 se înlocuieşte cu următorul text: „Rata taxei aplicabilă preţului net franco frontieră comunitară, înainte de vămuire, pentru produsele importate din India şi fabricate de următoarele societăţi, se stabileşte după cum urmează :-  17,3 % pentru KDL Biotech Ltd., Mumbai (cod adiţional TARIC: A580);-  28,1 % pentru Nectar Lifesciences Ltd., Chandigarh (cod adiţional TARIC: A581);-  25,3 % pentru Nestor Pharmaceuticals Ltd., New Delhi (cod adiţional TARIC: A582);-  11,9 % pentru Ranbaxy Laboratories Ltd., New Delhi (cod adiţional TARIC: 8221);-  28,1 % pentru Torrent Gujarat Biotech Ltd., Ahmedabad (cod adiţional TARIC: A583);-  28,1 % pentru Surya Pharmaceuticals Ltd., Chandigarh (cod adiţional TARIC: A584);-  32 % pentru toate celelalte societăţi (cod adiţional TARIC: 8900).”Articolul 2Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale şi se aplică direct în toate statele membre.Adoptat la Bruxelles,Pentru ConsiliuPreşedintele [1] JO L 288, 21.10.97, p.1, Regulament astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 461/2004 al Consiliului (JO L 77, 13.3.2004, p.12).[2] JO L 121, 13.5.2005, p. 1.[3] JO C 212, 11.9.2007, p. 10.[4] Comisia Europeană – Direcţia Generală Comerţ – Direcţia B – J-79 4/23 –Rue de la Loi/Wetstraat 200- B-1049 Bruxelles.