               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 12.1.2018
            COM(2018) 31 final
            2018/0011(NLE)
            Propunere de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul celei de a șaizeci și una sesiuni a Comisiei privind stupefiantele, cu privire la modificarea tabelelor de substanțe anexate la Convenția unică asupra stupefiantelor din 1961, astfel cum a fost modificată prin Protocolul din 1972, și la Convenția asupra substanțelor psihotrope din 1971

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.OBIECTUL PROPUNERII

               Prezenta propunere se referă la decizia de stabilire a poziției care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul celei de a șaizeci și una sesiuni a Comisiei privind stupefiantele, cu privire la modificarea tabelelor de substanțe anexate la Convenția unică a ONU asupra stupefiantelor din 1961, astfel cum a fost modificată prin Protocolul din 1972, și la Convenția ONU asupra substanțelor psihotrope din 1971.

               2.CONTEXTUL PROPUNERII

               2.1.Convenția unică a ONU asupra stupefiantelor din 1961, astfel cum a fost modificată prin Protocolul din 1972, și Convenția ONU asupra substanțelor psihotrope din 1971

               Convenția unică a Organizației Națiunilor Unite (ONU) asupra stupefiantelor din 1961, astfel cum a fost modificată prin Protocolul din 1972 (denumită în continuare „Convenția asupra stupefiantelor”)
                  1
                vizează combaterea abuzului de substanțe stupefiante printr-o acțiune coordonată la nivel internațional. Ea cuprinde două forme de intervenție și control care funcționează împreună. În primul rând, aceasta urmărește să limiteze deținerea, utilizarea, comerțul, distribuția, importul, exportul, fabricarea și producția de stupefiante exclusiv la scopurile medicale și științifice. În al doilea rând, aceasta combate traficul de stupefiante prin intermediul cooperării internaționale care vizează înfrânarea și descurajarea traficanților de stupefiante.

               Convenția ONU asupra substanțelor psihotrope din 1971 (denumită în continuare „Convenția asupra substanțelor psihotrope”)
                  2
                stabilește un sistem de control internațional pentru substanțele psihotrope. Aceasta a răspuns diversificării și extinderii spectrului de stupefiante și a introdus controale cu privire la un anumit număr de droguri sintetice, în funcție de potențialul lor de abuz, pe de o parte și de valoarea lor terapeutică, pe de altă parte.

               Toate statele membre ale UE sunt părți la Convenția asupra stupefiantelor și la Convenția asupra substanțelor psihotrope. Uniunea nu este parte la aceste convenții.

               2.2.Comisia privind stupefiantele

               Comisia privind stupefiantele (CND) este o comisie a Consiliului Economic și Social al ONU (ECOSOC), iar atribuțiile și competențele acesteia sunt stabilite, printre altele, în Convenția asupra stupefiantelor și în Convenția asupra substanțelor psihotrope. Comisia este constituită din 53 de state membre ale ONU alese de ECOSOC. 12 state membre ale UE sunt în prezent membre cu drept de vot ale CND
                  3
               . Uniunea are statut de observator în cadrul CND.

               2.3.Actul preconizat al Comisiei privind stupefiantele

               CND modifică cu regularitate listele cu substanțe care sunt anexate la Convenția asupra stupefiantelor și la Convenția asupra substanțelor psihotrope pe baza recomandărilor Organizației Mondiale a Sănătății (OMS), care este consiliată de Comitetul său de experți privind dependența de droguri.

               La 8 decembrie 2017, OMS a recomandat secretarului general al ONU
                  4
                să se adauge 12 noi substanțe în tabelele anexate la convenții.

               În cadrul celei de a șaizeci și una sesiuni a CND, care va avea loc la Viena în perioada 1216 martie 2018, vor fi adoptate decizii cu privire la adăugarea acestor 12 substanțe în tabelele anexate la Convenția asupra stupefiantelor și, respectiv, la Convenția asupra substanțelor psihotrope.

               3.POZIȚIA CARE URMEAZĂ SĂ FIE ADOPTATĂ ÎN NUMELE UNIUNII

               Modificările aduse tabelelor anexate la Convenția asupra stupefiantelor și la Convenția asupra substanțelor psihotrope au efecte directe asupra domeniului de aplicare a dreptului Uniunii în domeniul controlului drogurilor pentru toate statele membre. La articolul 1 din Decizia-cadru 2004/757/JAI a Consiliului din 25 octombrie 2004 de stabilire a dispozițiilor minime privind elementele constitutive ale infracțiunilor și sancțiunile aplicabile în domeniul traficului ilicit de droguri
                  5
                se prevede că, în sensul deciziei-cadru, prin „droguri” se înțelege oricare dintre substanțele care fac obiectul fie al Convenției asupra stupefiantelor, fie al Convenției asupra substanțelor psihotrope. Prin urmare, Decizia-cadru 2004/757/JAI a Consiliului se aplică substanțelor enumerate în tabelele anexate la Convenția asupra stupefiantelor și la Convenția asupra substanțelor psihotrope. Așadar, orice modificare la tabelele anexate la aceste convenții afectează în mod direct normele comune ale Uniunii Europene și modifică domeniul de aplicare a acestora, în sensul articolului 3 alineatul (2) din TFUE. Acest lucru este valabil indiferent dacă substanța în cauză este deja supusă controlului la nivelul UE în temeiul Deciziei 2005/387/JAI a Consiliului.

               Din cele 12 substanțe recomandate de OMS în vederea adăugării în tabelele anexate la convenții, doar două substanțe, acriloilfentanil (acrilfentanil)
                  6
                și furanilfentanil
                  7
               , fac deja obiectul unor măsuri de control la nivelul UE. Pe baza unui raport de evaluare a riscurilor elaborat de Observatorul European pentru Droguri și Toxicomanie (OEDT) în conformitate cu dispozițiile articolului 6 alineatele (2), (3) și (4) din Decizia 2005/387/JAI a Consiliului privind schimbul de informații, evaluarea riscurilor și controlul noilor substanțe psihoactive
                  8
               , la 15 decembrie 2017, Comisia a prezentat propuneri privind aplicarea unor măsuri de control la nivelul UE
                  9
                în cazul a șapte substanțe psihoactive noi suplimentare, și anume carfentanil, 4-fluoroisobutirfentanil (4-FIBF, pFIBF), tetrahidrofuranilfentanil (THF-F), AB-CHMINACA, ADB-CHMINACA, CUMYL-4CN-BINACA și 5F-MDMB-PINACA (5F-ADB), 5 dintre aceste substanțe fiind, de asemenea, propuse pentru adăugarea în tabele la nivel internațional (a se vedea substanțele subliniate). Celelalte 5 substanțe nu au fost încă luate în considerare în vederea aplicării unor măsuri de control la nivelul UE.

               Este necesar ca statele membre să pregătească reuniunea CND la care urmează să se decidă cu privire la adăugarea substanțelor și să convină asupra unei poziții comune în cadrul Consiliului. Această poziție, din cauza limitărilor intrinseci legate de statutul de observator al Uniunii, ar trebui să fie exprimată de statele membre care sunt în prezent membre ale CND, acționând împreună în interesul Uniunii în cadrul acestei comisii. Uniunea, care nu este parte nici la Convenția asupra stupefiantelor, nici la Convenția asupra substanțelor psihotrope, nu are drept de vot în cadrul CND.

               În acest scop, Comisia propune o poziție comună care să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul celei de a șaizeci și una sesiuni a CND cu privire la modificarea tabelelor anexate la Convenția asupra stupefiantelor și la Convenția asupra substanțelor psihotrope. Este a doua oară când Comisia prezintă un astfel de proiect de propunere pentru o poziție comună a UE, după propunerea adoptată în vederea reuniunii CND din martie 2017
                  10
               . Consiliul a adoptat poziția comună
                  11
               , permițând astfel Uniunii să se exprime cu o singură voce în cadrul reuniunii CND din martie 2017 cu privire la adăugarea substanțelor în tabele la nivel internațional, întrucât statele membre participante la CND au votat în favoarea adăugării în tabele în conformitate cu poziția comună adoptată.

               4.TEMEIUL JURIDIC

               4.1.Temeiul juridic procedural

               Articolul 218 alineatul (9) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) prevede posibilitatea adoptării unor decizii de stabilire „a pozițiilor care trebuie adoptate în numele Uniunii în cadrul unui organism creat printr-un acord, în cazul în care acest organism trebuie să adopte acte cu efecte juridice, cu excepția actelor care modifică sau completează cadrul instituțional al acordului.”

               Articolul 218 alineatul (9) din TFUE se aplică indiferent dacă Uniunea este sau nu membră a organismului în cauză sau parte la acordul respectiv. CND este „un organism creat printr-un acord” în sensul acestui articol, dat fiind că este un organism căruia i s-au atribuit sarcini specifice în temeiul Convenției asupra stupefiantelor și al Convenției asupra substanțelor psihotrope.

               Conceptul de „acte cu efecte juridice” include actele care au efecte juridice în temeiul normelor de drept internațional aplicabile organismului în cauză. Sunt, de asemenea, incluse instrumentele care nu au un caracter obligatoriu în temeiul dreptului internațional, dar care „au vocația de a influența în mod decisiv conținutul reglementării adoptate de legiuitorul Uniunii”
                  12
               .

               Deciziile de modificare adoptate de CND sunt „acte cu efecte juridice” în sensul articolului 218 alineatul (9) din TFUE. Conform Convenției asupra stupefiantelor și Convenției asupra substanțelor psihotrope, deciziile CND devin obligatorii în mod automat, cu excepția cazului în care o parte a solicitat ECOSOC, în termenul-limită aplicabil
                  13
               , revizuirea deciziei. Deciziile ECOSOC în materie sunt definitive. De asemenea, deciziile CND privind includerea de substanțe în tabele au efecte juridice în ordinea juridică a UE în temeiul dreptului UE, respectiv al Deciziei-cadru 2004/757/JAI a Consiliului. Modificările aduse tabelelor anexate la Convenția asupra stupefiantelor și la Convenția asupra substanțelor psihotrope au efecte directe asupra domeniului de aplicare a acestui instrument juridic al UE.

               4.2.Temeiul juridic material

               Obiectivul principal și conținutul actului prevăzut se referă la traficul ilicit de droguri.

               Prin urmare, temeiul juridic material al deciziei propuse este articolul 83 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), care identifică traficul ilicit de droguri ca fiind un domeniu al criminalității de o gravitate deosebită de dimensiune transfrontalieră și împuternicește Parlamentul European și Consiliul să stabilească normele minime cu privire la definirea infracțiunilor și a sancțiunilor în domeniul traficului ilicit de droguri.

               4.3.Geometrie variabilă

               În conformitate cu articolul 10 alineatul (4) din Protocolul (nr. 36) privind dispozițiile tranzitorii anexat la tratate, Regatul Unit a notificat faptul că nu acceptă acordarea de depline puteri Comisiei și Curții de Justiție în ceea ce privește actele din domeniul cooperării polițienești și al cooperării judiciare în materie penală adoptate înainte de intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona. În consecință, Decizia-cadru 2004/757/JAI a Consiliului și Decizia 2005/387/JAI a Consiliului au încetat să se aplice Regatului Unit începând cu 1 decembrie 2014
                  14
               .

               Având în vedere că deciziile CND privind adăugarea unor substanțe în tabele nu afectează normele comune din domeniul traficului ilicit de droguri care au caracter obligatoriu pentru Regatul Unit, atunci când se adoptă astfel de decizii de modificare a tabelelor, această țară nu participă la adoptarea de către Consiliu a unei decizii privind stabilirea poziției care urmează să fie adoptată în numele Uniunii.

               4.4.Concluzie

               Temeiul juridic al prezentei propuneri îl constituie articolul 83 alineatul (1) coroborat cu articolul 218 alineatul (9) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE).

               2018/0011 (NLE)

               Propunere de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul celei de a șaizeci și una sesiuni a Comisiei privind stupefiantele, cu privire la modificarea tabelelor de substanțe anexate la Convenția unică asupra stupefiantelor din 1961, astfel cum a fost modificată prin Protocolul din 1972, și la Convenția asupra substanțelor psihotrope din 1971

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 83 alineatul (1) coroborat cu articolul 218 alineatul (9),

               având în vedere propunerea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)Convenția unică a Organizației Națiunilor Unite (ONU) asupra stupefiantelor din 1961, astfel cum a fost modificată prin Protocolul din 1972
                  15
                (denumită în continuare „Convenția asupra stupefiantelor”), a intrat în vigoare la 8 august 1975.

               (2)În temeiul articolului 3 din Convenția asupra stupefiantelor, Comisia privind stupefiantele poate decide să adauge substanțe în tabelele anexate la convenția menționată. Aceasta poate introduce modificări ale tabelelor numai în conformitate cu recomandările Organizației Mondiale a Sănătății (OMS), dar poate, de asemenea, să decidă să nu opereze modificările recomandate de OMS.

               (3)Convenția ONU asupra substanțelor psihotrope din 1971 (denumită în continuare „Convenția asupra substanțelor psihotrope”)
                  16
                a intrat în vigoare la 16 august 1976.

               (4)În temeiul articolului 2 din Convenția asupra substanțelor psihotrope, Comisia privind stupefiantele poate decide să adauge sau să elimine substanțe din tabelele anexate la convenția menționată, pe baza recomandărilor OMS. Aceasta dispune de o vastă putere de apreciere în ceea ce privește luarea în considerare a condițiilor economice, sociale, juridice, administrative și a altor factori, dar nu poate acționa în mod arbitrar.

               (5)Modificările aduse tabelelor anexate la cele două convenții au efecte directe asupra domeniului de aplicare a dreptului Uniunii în domeniul controlului drogurilor. Decizia-cadru 2004/757/JAI a Consiliului
                  17
                se aplică substanțelor enumerate în tabelele anexate la Convenția asupra stupefiantelor și la Convenția asupra substanțelor psihotrope. Așadar, orice modificare a tabelelor anexate la aceste convenții afectează în mod direct normele comune ale Uniunii și modifică domeniul de aplicare al acestora, în sensul articolului 3 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE).

               (6)Cu ocazia celei de a șaizeci și una sesiuni care urmează să se desfășoare în perioada 12-16 martie 2018 la Viena, Comisia privind stupefiantele urmează să adopte decizii privind adăugarea a 12 noi substanțe în tabelele anexate la convenții.

               (7)Uniunea nu este parte la convențiile ONU în cauză. Aceasta are statut de observator în cadrul Comisiei privind stupefiantele. Douăsprezece state membre ale UE sunt, în prezent, membri cu drept de vot ai acestei comisii. Prin urmare, este necesar ca Consiliul să autorizeze statele membre să exprime poziția Uniunii cu privire la includerea de substanțe în tabelele anexate la Convenția asupra stupefiantelor și la Convenția asupra substanțelor psihotrope, deoarece deciziile privind includerea unor noi substanțe în tabelele anexate la convenții intră în sfera de competență exclusivă a Uniunii.

               (8)La 8 decembrie 2017, OMS a recomandat secretarului general al ONU să se adauge o nouă substanță în tabelele I și IV anexate la Convenția asupra stupefiantelor, cinci noi substanțe în tabelul I anexat la Convenția asupra stupefiantelor și șase noi substanțe în tabelul II anexat la Convenția asupra substanțelor psihotrope
                  18
               .

               (9)Conform evaluării efectuate de Comitetul de experți privind dependența de droguri al OMS (denumit în continuare „Comitetul de experți”), carfentanilul (metil 1-(2-feniletil)-4-[fenil(propanoil)amino]piperidină-4-carboxilat) este un opioid sintetic și este considerat a fi unul dintre cele mai puternice opioide cunoscute. Carfentanilul este un compus supus controlului în 16 state membre și este utilizat în principal ca tranchilizant pentru animalele mari. Acesta nu este destinat a fi utilizat în scopuri terapeutice la oameni. Carfentanilul nu are nicio utilizare terapeutică înregistrată, iar utilizarea acestuia a provocat decese. Există suficiente dovezi care indică faptul că se face sau este probabil să se facă abuz de această substanță și că aceasta poate constitui o problemă de sănătate publică și socială care să justifice plasarea substanței sub control internațional. În consecință, OMS recomandă ca substanța carfentanil să fie introdusă în tabelele I și IV anexate la Convenția asupra stupefiantelor.

               (10)Substanța carfentanil este monitorizată de către Observatorul European pentru Droguri și Toxicomanie ca substanță psihoactivă nouă în conformitate cu Decizia 2005/387/JAI a Consiliului
                  19
               . Șapte state membre au raportat cazuri de confiscare a substanței carfentanil. Aceasta este vândută liber pe piață, precum și în amestecuri cu heroină și alte opioide. Ea a fost asociată cu evenimente adverse grave, fiind inclusiv detectată în cel puțin 60 de cazuri de deces în Uniune. Carfentanilul a făcut obiectul unei evaluări a riscurilor efectuate de Observatorul European pentru Droguri și Toxicomanie. Comisia a propus la 15 decembrie 2017 să supună carfentanilul unor măsuri de control în temeiul Deciziei 2005/387/JAI a Consiliului
                  20
               .

               (11)Prin urmare, statele membre ar trebui să adopte poziția în sensul adăugării substanței carfentanil în tabelele I și IV anexate la Convenția asupra stupefiantelor.

               (12)Conform evaluării efectuate de Comitetul de experți, ocfentanilul (N-(2-fluorofenil)-2-metoxi-N-[1-(2-feniletil)piperidină-4-il]acetamidă) este un compus similar din punct de vedere structural analgezicului opioid fentanil. Ocfentanilul nu este autorizat în nicio țară pentru uz medical. Există suficiente dovezi care indică faptul că se face sau este probabil să se facă abuz de această substanță și că aceasta poate deveni o problemă de sănătate publică și socială care să justifice plasarea substanței sub control internațional. În consecință, OMS recomandă ca ocfentanilul să fie introdus în tabelul I anexat la Convenția asupra stupefiantelor.

               (13)Ocfentanilul este monitorizat de către Observatorul European pentru Droguri și Toxicomanie ca substanță psihoactivă nouă în conformitate cu Decizia 2005/387/JAI. Ocfentanilul a fost detectat în douăsprezece state membre. Acesta este vândut liber pe piață, precum și în eșantioane vândute ca heroină. Ocfentanilul a fost asociat cu evenimente adverse grave, inclusiv decese, și a făcut obiectul a două alerte în materie de sănătate publică prin sistemul de alertă timpurie al Uniunii.

               (14)Prin urmare, statele membre ar trebui să adopte poziția în sensul adăugării substanței ocfentanil în tabelul I anexat la Convenția asupra stupefiantelor.

               (15)Conform evaluării efectuate de Comitetul de experți, furanilfentanilul (Fu-F; N-fenil-N-[1-(2-feniletil)piperidin-4-il]furan-2-carboxamidă) este un opioid sintetic, similar din punct de vedere structural fentanilului, o substanță controlată utilizată pe scară largă în medicină pentru anestezia generală în timpul intervențiilor chirurgicale și pentru calmarea durerii. Este un derivat al fentanilului cu două caracteristici distinctive: a) o mai mare liposolubilitate care permite absorbția sa rapidă în organism; și b) se asociază receptorilor opioizi μ cu o afinitate semnificativ mai mare decât cea a morfinei. Aceste caracteristici conferă furanilfentanilului un profil farmacologic cu un grad de risc foarte ridicat. În ultimii ani, a crescut numărul de decese provocate de utilizarea acestei substanțe. Furanilfentanilul ca atare nu are nicio utilizare terapeutică înregistrată. Există suficiente dovezi care indică faptul că se face sau este probabil să se facă abuz de această substanță și că aceasta poate constitui o problemă de sănătate publică și socială care să justifice plasarea substanței sub control internațional. În consecință, OMS recomandă ca substanța furanilfentanil să fie introdusă în tabelul I anexat la Convenția asupra stupefiantelor.

               (16)Furanilfentanilul este deja supus unor măsuri de control la nivelul Uniunii în temeiul Deciziei 2005/387/JAI
                  21
               .

               (17)Prin urmare, statele membre ar trebui să adopte poziția în sensul adăugării substanței furanilfentanil în tabelul I anexat la Convenția asupra stupefiantelor.

               (18)Conform evaluării efectuate de Comitetul de experți, acriloilfentanilul (acrilfentanil; N-(1-fenetilpiperidin-4-il)-N-fenilacrilamidă) este un opioid sintetic, similar din punct de vedere structural fentanilului, o substanță controlată utilizată pe scară largă în medicină pentru anestezia generală în timpul intervențiilor chirurgicale și pentru calmarea durerii. Acriloilfentanilul este utilizat și se face abuz de această substanță în scopuri non-medicale în același context și pentru obținerea acelorași efecte dorite ca în cazul altor opioide. Acriloilfentanilul ca atare nu are nicio utilizare terapeutică înregistrată, iar utilizarea sa a provocat decese. Există suficiente dovezi care indică faptul că se face sau este probabil să se facă abuz de această substanță și că aceasta poate constitui o problemă de sănătate publică și socială care să justifice plasarea substanței sub control internațional. În consecință, OMS recomandă ca substanța acriloilfentanil să fie introdusă în tabelul I anexat la Convenția asupra stupefiantelor.

               (19)Acriloilfentanilul este deja supus unor măsuri de control la nivelul Uniunii în temeiul Deciziei 2005/387/JAI
                  22
               .

               (20)Prin urmare, statele membre ar trebui să adopte poziția în sensul adăugării substanței acriloilfentanil în tabelul I anexat la Convenția asupra stupefiantelor.

               (21)Conform evaluării efectuate de Comitetul de experți, 4-fluoroisobutirfentanilul (4FiBF, 4-FIBF, pFIBF; N-(4-fluorofenil)-N-(1-fenetilpiperidin-4-il)isobutiramidă) este un opioid sintetic. 4-Fluoroisobutirfentanilul este unul dintre cei mai recenți derivați de fentanil care este vândut și utilizat într-un mod similar cu alte opioide licite și ilicite. În prezent, există dovezi conform cărora 4-fluoroisobutirfentanilul prezintă un grad de risc pentru sănătatea publică similar cu cel al derivaților de fentanil care l-au precedat. 4-Fluoroisobutirfentanilul nu are nicio utilizare terapeutică înregistrată, iar utilizarea acestuia a provocat decese. Există suficiente dovezi care indică faptul că se face sau este probabil să se facă abuz de această substanță și că aceasta poate constitui o problemă de sănătate publică și socială care să justifice plasarea substanței sub control internațional. În consecință, OMS recomandă ca substanța 4fluoroisobutirfentanil să fie introdusă în tabelul I anexat la Convenția asupra stupefiantelor.

               (22)4-Fluoroisobutirfentanilul este monitorizat de către Observatorul European pentru Droguri și Toxicomanie ca substanță psihoactivă nouă în conformitate cu Decizia 2005/387/JAI. S-au înregistrat cazuri de confiscări de 4-fluoroisobutirfentanil în patru state membre. 4-Fluoroisobutirfentanilul se vinde liber pe piață. El a fost asociat cu evenimente adverse grave, fiind inclusiv detectat în cel puțin 16 cazuri de deces. 4-Fluoroisobutirfentanilul a făcut obiectul unei evaluări a riscurilor efectuate de Observatorul European pentru Droguri și Toxicomanie. Comisia a propus la 15 decembrie 2017 să supună 4-fluoroisobutirfentanilul unor măsuri de control în temeiul Deciziei 2005/387/JAI
                  23
               .

               (23)Prin urmare, statele membre ar trebui să adopte poziția în sensul adăugării substanței 4-fluoroisobutirfentanil în tabelul I anexat la Convenția asupra stupefiantelor.

               (24)Conform evaluării efectuate de Comitetul de experți, tetrahidrofuranilfentanilul (THFF; N-fenil-N-[1-(2-feniletil)piperidin-4-il]tetrahidrofuran-2-carboxamidă) este un opioid sintetic. Datele colectate până în prezent din studiile in vitro și constatările toxicologice, precum și modalitățile de utilizare, arată faptul că este probabil ca tetrahidrofuranilfentanilul să fie un opioid narcotic analgezic la oameni, cu risc de abuz și potențial de dependență similare cu cele ale fentanilului și ale altor opioide ilegale. Tetrahidrofuranilfentanilul nu are nicio utilizare terapeutică înregistrată, iar utilizarea acestuia a provocat decese. Există suficiente dovezi care indică faptul că se face sau este probabil să se facă abuz de această substanță și că aceasta poate constitui o problemă de sănătate publică și socială care să justifice plasarea substanței sub control internațional. În consecință, OMS recomandă ca substanța tetrahidrofuranilfentanil să fie introdusă în tabelul I anexat la Convenția asupra stupefiantelor.

               (25)Tetrahidrofuranilfentanilul este monitorizat de către Observatorul European pentru Droguri și Toxicomanie ca substanță psihoactivă nouă în conformitate cu Decizia 2005/387/JAI. S-au înregistrat cazuri de confiscări de tetrahidrofuranilfentanil într-un stat membru. Tetrahidrofuranilfentanilul se vinde liber pe piață. El a fost asociat cu evenimente adverse grave, fiind inclusiv detectat în cel puțin 14 cazuri de deces. Tetrahidrofuranilfentanilul a făcut obiectul unei evaluări a riscurilor efectuate de Observatorul European pentru Droguri și Toxicomanie. Comisia a propus la 15 decembrie 2017 să supună tetrahidrofuranilfentanilul unor măsuri de control în temeiul Deciziei 2005/387/JAI
                  24
               .

               (26)Prin urmare, statele membre ar trebui să adopte poziția în sensul adăugării substanței tetrahidrofuranilfentanil (THF-F) în tabelul I anexat la Convenția asupra stupefiantelor.

               (27)Conform evaluării efectuate de Comitetul de experți, 4-fluoroamfetamina (4-FA; 1-(4-fluorofenil)propan-2-amină) este o fenetilamină. Ea a fost supusă unei analize critice încă din noiembrie 2015 în cadrul celei de a 37-a reuniuni a Comitetului de experți privind dependența de droguri al OMS. Comitetul a recomandat la acel moment ca 4fluoroamfetamina să nu fie plasată sub control internațional, din cauza datelor insuficiente referitoare la dependență, abuz și riscurile pentru sănătatea publică, ci să fie ținută sub supraveghere. Majoritatea datelor noi colectate provin din Europa și indică o creștere a utilizării și a popularității acestei substanțe, alături de un număr mai mare de notificări asociate cu efecte adverse grave, inclusiv toxicitate cardiovasculară gravă. Există suficiente dovezi care indică faptul că se face sau este probabil să se facă abuz de această substanță și că aceasta poate constitui o problemă de sănătate publică și socială care să justifice plasarea substanței sub control internațional. Prin urmare, OMS recomandă ca substanța 4-fluoroamfetamină să fie introdusă în tabelul II anexat la Convenția asupra substanțelor psihotrope.

               (28)4-Fluoroamfetamina este monitorizată de către Observatorul European pentru Droguri și Toxicomanie ca substanță psihoactivă nouă în conformitate cu Decizia 2005/387/JAI. 4-Fluoroamfetamina a fost detectată în 21 de state membre. Aceasta este vândută liber pe piață și este adesea amestecată cu amfetamină sau vândută ca amfetamină. 4-Fluoroamfetamina a fost asociată cu evenimente adverse grave, inclusiv decese.

               (29)Prin urmare, statele membre ar trebui să adopte poziția în sensul adăugării substanței 4-fluoroamfetamină (4-FA) în tabelul II anexat la Convenția asupra substanțelor psihotrope.

               (30)Conform evaluării efectuate de Comitetul de experți, gradul de risc pe care îl prezintă abuzul de substanța AB-PINACA (N-[(2S)-1-Amino-3-metil-1-oxobutan-2-il]-1-pentil-1H-indazol-3-carboxamidă) pentru sănătatea publică și pentru societate este substanțial. AB-PINACA este un agonist sintetic al receptorului canabinoid. Există suficiente dovezi care indică faptul că se face sau este probabil să se facă abuz de această substanță și că aceasta poate constitui o problemă de sănătate publică și socială care să justifice plasarea substanței sub control internațional. Prin urmare, OMS recomandă ca substanța AB-PINACA să fie introdusă în tabelul II anexat la Convenția asupra substanțelor psihotrope.

               (31)AB-PINACA este monitorizată de către Observatorul European pentru Droguri și Toxicomanie ca substanță psihoactivă nouă în conformitate cu Decizia 2005/387/JAI. AB-PINACA a fost detectată în 12 state membre. Aceasta se vinde liber pe piață.

               (32)Prin urmare, statele membre ar trebui să adopte poziția în sensul adăugării substanței AB-PINACA în tabelul II anexat la Convenția asupra substanțelor psihotrope.

               (33)Conform evaluării efectuate de Comitetul de experți, gradul de risc pe care îl prezintă abuzul de substanța AB-CHMINACA (N-(1-amino-3-metil-1-oxobutan-2-il)-1-(ciclohexilmetil)-1H-indazol-3-carboxamidă) pentru sănătatea publică și pentru societate este substanțial. AB-CHMINACA este un agonist sintetic al receptorului canabinoid, cu o structură aminoalchilindazol, utilizat ca ingredient activ al produselor vândute ca substituenți ai canabisului. AB-CHMINACA nu are nicio utilizare terapeutică sau medicală cunoscută. Există suficiente dovezi care indică faptul că se face sau este probabil să se facă abuz de această substanță și că aceasta poate constitui o problemă de sănătate publică și socială care să justifice plasarea substanței sub control internațional. Prin urmare, OMS recomandă ca substanța AB-CHMINACA să fie introdusă în tabelul II anexat la Convenția asupra substanțelor psihotrope.

               (34)AB-CHMINACA este monitorizată de către Observatorul European pentru Droguri și Toxicomanie ca substanță psihoactivă nouă în conformitate cu Decizia 2005/387/JAI. AB-CHMINACA a fost detectată în 24 de state membre. Aceasta se vinde liber pe piață. Ea a fost asociată cu evenimente adverse grave, fiind inclusiv detectată în cel puțin 31 de cazuri de deces. AB-CHMINACA a făcut obiectul unei evaluări a riscurilor efectuate de Observatorul European pentru Droguri și Toxicomanie. Comisia a propus la 18 decembrie 2017 să supună substanța AB-CHMINACA unor măsuri de control în temeiul Deciziei 2005/387/JAI
                  25
               .

               (35)Prin urmare, statele membre ar trebui să adopte poziția în sensul adăugării substanței AB-CHMINACA în tabelul II anexat la Convenția asupra substanțelor psihotrope.

               (36)Conform evaluării efectuate de Comitetul de experți, gradul de risc pe care îl prezintă abuzul de 5F-PB-22 (Quinolin-8-il 1-(5-fluoropentil)-1H-indol-3-carboxilat) pentru sănătatea publică și pentru societate este substanțial. 5F-PB-22 este un agonist sintetic al receptorului canabinoid. Există suficiente dovezi care indică faptul că se face sau este probabil să se facă abuz de această substanță și că aceasta poate constitui o problemă de sănătate publică și socială care să justifice plasarea substanței sub control internațional. Prin urmare, OMS recomandă ca substanța 5F-PB-22 să fie introdusă în tabelul II anexat la Convenția asupra substanțelor psihotrope.

               (37)Substanța 5F-PB-22 este monitorizată de către Observatorul European pentru Droguri și Toxicomanie ca substanță psihoactivă nouă în conformitate cu Decizia 2005/387/JAI. Substanța 5F-PB-22 a fost detectată în 4 state membre. Aceasta se vinde liber pe piață.

               (38)Prin urmare, statele membre ar trebui să adopte poziția în sensul adăugării substanței 5F-PB-22 în tabelul II anexat la Convenția asupra substanțelor psihotrope.

               (39)Conform evaluării efectuate de Comitetul de experți, gradul de risc pe care îl prezintă abuzul de UR-144 ((1-Pentil-1H-indol-3-il)(2,2,3,3-tetrametilciclopropil)metanonă) pentru sănătatea publică și pentru societate este substanțial. UR-144 este un agonist sintetic al receptorului canabinoid care a fost supus anterior unei analize critice în cadrul celei de a 36-a reuniuni a Comitetului de experți privind dependența de droguri al OMS, care s-a desfășurat în 2014. Comitetul a recomandat la acel moment ca substanța UR-144 să fie ținută sub supraveghere, din cauza lipsei de date științifice cu privire la intoxicațiile neletale și letale în care era implicată doar această substanță. În prezent, există suficiente dovezi care indică faptul că se face sau este probabil să se facă abuz de această substanță și că aceasta poate constitui o problemă de sănătate publică și socială care să justifice plasarea substanței sub control internațional. Prin urmare, OMS recomandă ca substanța UR-144 să fie introdusă în tabelul II anexat la Convenția asupra substanțelor psihotrope.

               (40)Substanța UR-144 este monitorizată de către Observatorul European pentru Droguri și Toxicomanie ca substanță psihoactivă nouă în conformitate cu Decizia 2005/387/JAI. Substanța UR-144 a fost detectată în 16 state membre. Aceasta se vinde liber pe piață. Ea a fost asociată cu evenimente adverse grave și a făcut obiectul unei alerte în materie de sănătate publică prin sistemul de alertă timpurie al Uniunii.

               (41)Prin urmare, statele membre ar trebui să adopte poziția în sensul adăugării substanței UR-144 în tabelul II anexat la Convenția asupra substanțelor psihotrope.

               (42)Conform evaluării efectuate de Comitetul de experți, gradul de risc pe care îl prezintă abuzul de 5F-ADB (5F-MDMB-PINACA; metil 2-{[1-(5-fluoropentil)-1H-indazol-3-carbonil]amino}-3,3-dimetilbutanoat) pentru sănătatea publică și pentru societate este substanțial. 5F-ADB este un agonist sintetic al receptorului canabinoid, cu o structură aminoalchilindazol, utilizat ca ingredient activ al produselor vândute ca substituenți ai canabisului. 5F-ADB nu are nicio utilizare terapeutică sau medicală cunoscută. Există suficiente dovezi care indică faptul că se face sau este probabil să se facă abuz de această substanță și că aceasta poate constitui o problemă de sănătate publică și socială care să justifice plasarea substanței sub control internațional. Prin urmare, OMS recomandă ca substanța 5F-ADB să fie introdusă în tabelul II anexat la Convenția asupra substanțelor psihotrope.

               (43)Substanța 5F-ADB este monitorizată de către Observatorul European pentru Droguri și Toxicomanie ca substanță psihoactivă nouă în conformitate cu Decizia 2005/387/JAI. Substanța 5F-ADB a fost detectată în 25 de state membre. Aceasta se vinde liber pe piață. Ea a fost asociată cu evenimente adverse grave, fiind inclusiv detectată în cel puțin 28 de cazuri de deces. 5F-ADB a făcut obiectul unei evaluări a riscurilor efectuate de Observatorul European pentru Droguri și Toxicomanie. Comisia a propus la 15 decembrie 2017 să supună substanța 5F-ADB unor măsuri de control în temeiul Deciziei 2005/387/JAI
                  26
               .

               (44)Prin urmare, statele membre ar trebui să adopte poziția în sensul adăugării substanței 5F-ADB în tabelul II anexat la Convenția asupra substanțelor psihotrope.

               (45)Este oportun să se stabilească poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul Comisiei privind stupefiantele, întrucât deciziile privind adăugarea a 12 noi substanțe în tabelele anexate la convențiile ONU relevante vor fi în măsură să influențeze în mod decisiv conținutul legislației Uniunii, și anume Decizia-cadru 2004/757/JAI și Decizia 2005/387/JAI.

               (46)Poziția Uniunii urmează să fie exprimată de statele membre care sunt membre ale Comisiei privind stupefiantele, acționând împreună.

               (47)Danemarca are obligații în temeiul Deciziei-cadru 2004/757/JAI și al Deciziei 2005/387/JAI și, prin urmare, participă la adoptarea și aplicarea prezentei decizii.

               (48)Irlanda are obligații în temeiul Deciziei-cadru 2004/757/JAI și al Deciziei 2005/387/JAI și, prin urmare, participă la adoptarea și aplicarea prezentei decizii.

               (49)Regatul Unit nu are obligații în temeiul Deciziei-cadru 2004/757/JAI și al Deciziei 2005/387/JAI și, prin urmare, nu participă la adoptarea și aplicarea prezentei decizii, nu are obligații în temeiul acesteia și nu face obiectul aplicării sale,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii, în cadrul celei de a șaizeci și una sesiuni a Comisiei privind stupefiantele din perioada 12-16 martie 2018, când organismul în cauză este invitat să adopte decizii privind adăugarea unor substanțe în tabelele anexate la Convenția unică a Organizației Națiunilor Unite asupra stupefiantelor din 1961, astfel cum a fost modificată prin Protocolul din 1972, și la Convenția Organizației Națiunilor Unite asupra substanțelor psihotrope din 1971, este prevăzută în anexă.

               Articolul 2

               Poziția menționată la articolul 1 este exprimată de statele membre care sunt membre ale Comisiei privind stupefiantele, acționând împreună.

               Articolul 3

               Prezenta decizie se adresează statelor membre în conformitate cu tratatele.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)

                        Culegerea de tratate a ONU, vol. 978, nr. 14152.

                     (2)

                        Culegerea de tratate a ONU, vol. 1019, nr. 14956.

                     (3)

                        Austria, Belgia, Croația, Republica Cehă, Franța, Germania, Ungaria, Italia, Țările de Jos, Slovacia, Spania, Regatul Unit.

                     (4)

                        Declarație orală cu ocazia celei de a 60-a sesiuni a Comisiei privind stupefiantele, la data de 8 decembrie 2017; a se vedea, de asemenea, extrasul din raportul celei de a 39-a reuniuni a Comitetului de experți privind dependența de droguri
                         (http://www.who.int/mason/entity/medicines/news/2017/letter-DG-39thECDDrecommendations.pdf).

                     (5)

                        JO L 335, 11.11.2004, p. 8.

                     (6)

                        Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/1774 a Consiliului din 25 septembrie 2017 privind aplicarea unor măsuri de control în cazul N-(1-fenetilpiperidin-4-il)-N-fenilacrilamidei (acriloilfentanil), JO L 251, 29.9.2017, p. 21.

                     (7)

                        Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/2170 a Consiliului din 15 noiembrie 2017 privind supunerea N-fenil-N-[1-(2-feniletil)piperidin-4-il]furan-2-carboxamidă (furanilfentanil) unor măsuri de control, JO L 306, 22.11.2017, p. 19.

                     (8)

                        JO L 127, 20.5.2005, p. 32.

                     (9)

                        COM(2017) 756, COM(2017) 757, COM(2017) 758, COM(2017) 759, COM(2017) 764, COM(2017) 765, COM(2017) 766.

                     (10)

                        COM(2017) 72 final.

                     (11)

                        Adoptată la 7 martie 2017 de Consiliul Afaceri Generale.

                     (12)

                        Hotărârea Curții de Justiție din 7 octombrie 2014, Germania/Consiliul, Cauza C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punctele 61-64.

                     (13)

                        Articolul 3 alineatul (7) din Convenția asupra stupefiantelor; articolul 2 alineatul (7) din Convenția asupra substanțelor psihotrope.

                     (14)

                        A se vedea Decizia 2014/858/UE a Comisiei din 1 decembrie 2014 privind notificarea de către Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord a intenției sale de a participa la actele Uniunii în domeniul cooperării polițienești și al cooperării judiciare în materie penală, adoptate înainte de intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona și care nu fac parte din acquis-ul Schengen (JO L 345, 1.12.2014, p. 6). Punctele 29 și 33 de pe Lista actelor Uniunii adoptate înainte de intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona în domeniul cooperării polițienești și judiciare în materie penală, care încetează să se mai aplice Regatului Unit începând cu 1 decembrie 2014, în conformitate cu articolul 10 alineatul (4) a doua teză din Protocolul (nr. 36) privind dispozițiile tranzitorii (JO C 430, 1.12.2014, p. 17).

                     (15)

                        Culegerea de tratate a ONU, vol. 978, nr. 14152.

                     (16)

                        Culegerea de tratate a ONU, vol. 1019, nr. 14956.

                     (17)

                        Decizia-cadru 2004/757/JAI a Consiliului din 25 octombrie 2004 de stabilire a dispozițiilor minime privind elementele constitutive ale infracțiunilor și sancțiunile aplicabile în domeniul traficului ilicit de droguri (JO L 335, 11.11.2004, p. 8).

                     (18)

                        Declarație orală cu ocazia celei de a 60-a sesiuni a Comisiei privind stupefiantele, la data de 8 decembrie 2017; a se vedea, de asemenea, extrasul din raportul celei de a 39-a reuniuni a Comitetului de experți privind dependența de droguri
                         (http://www.who.int/mason/entity/medicines/news/2017/letter-DG-39thECDDrecommendations.pdf).

                     (19)

                        Decizia 2005/387/JAI a Consiliului privind schimbul de informații, evaluarea riscurilor și controlul noilor substanțe psihoactive (JO L 127, 20.5.2005, p. 32).

                     (20)

                        Propunere de decizie de punere în aplicare a Consiliului privind supunerea noii substanțe psihoactive metil 1-(2-feniletil)-4-[fenil(propanoil)amino]piperidină-4-carboxilat (carfentanil) unor măsuri de control [COM(2017) 765].

                     (21)

                        Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/2170 a Consiliului din 15 noiembrie 2017 privind supunerea N-fenil-N-[1-(2-feniletil)piperidin-4-il]furan-2-carboxamidă (furanilfentanil) unor măsuri de control, JO L 306, 22.11.2017, p. 19.

                     (22)

                        Decizia de punere în aplicare (UE) 2017/1774 a Consiliului din 25 septembrie 2017 privind aplicarea unor măsuri de control în cazul N-(1-fenetilpiperidin-4-il)-N-fenilacrilamidei (acriloilfentanil), JO L 251, 29.9.2017, p. 21.

                     (23)

                        Propunere de decizie de punere în aplicare a Consiliului privind supunerea noii substanțe psihoactive N(4-fluorofenil)-2-metil-N-[1-(2-feniletil)piperidin-4-il]propanamidă (4-fluoroisobutirilfentanil) unor măsuri de control [COM(2017) 756].

                     (24)

                        Propunere de decizie de punere în aplicare a Consiliului privind supunerea noii substanțe psihoactive Nfenil-N-[1-(2-feniletil)piperidin-4-il]oxolan-2-carboxamidă (tetrahidrofuranilfentanil; THF-F) unor măsuri de control [COM(2017) 759].

                     (25)

                        Propunere de decizie de punere în aplicare a Consiliului privind supunerea noii substanțe psihoactive N(1-amino-3-metil-1-oxobutan-2-il)-1-(ciclohexilmetil)-1H-indazol-3-carboxamidă (AB-CHMINACA) unor măsuri de control [COM(2017) 758].

                     (26)

                        Propunere de decizie de punere în aplicare a Consiliului privind supunerea noii substanțe psihoactive metil 2-{[1-(5-fluoropentil)-1H-indazol-3-carbonil]amino}-3,3-dimetilbutanoat (5F-MDMB-PINACA) unor măsuri de control [COM(2017) 766].

    ---documentbreak---

               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles,12.1.2018
            COM(2018) 31 final
            ANEXĂ
            la
            Propunerea de DECIZIE A CONSILIULUI
            privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul celei de a șaizeci și una sesiuni a Comisiei privind stupefiantele, cu privire la modificarea tabelelor de substanțe anexate la Convenția unică asupra stupefiantelor din 1961, astfel cum a fost modificată prin Protocolul din 1972, și la Convenția asupra substanțelor psihotrope din 1971

               ANEXĂ

               Poziția care urmează să fie adoptată de statele membre care sunt membre ale Comisiei privind stupefiantele, acționând împreună în interesul Uniunii, în cadrul celei de a șaizeci și una sesiuni a Comisiei privind stupefiantele din perioada 12-16 martie 2018, cu privire la modificarea domeniului de aplicare al controlului substanțelor:

               (1)substanța carfentanil trebuie să fie inclusă în tabelele I și IV anexate la Convenția asupra stupefiantelor;

               (2)substanța ocfentanil trebuie să fie inclusă în tabelul I anexat la Convenția asupra stupefiantelor;

               (3)substanța furanilfentanil (Fu-F) trebuie să fie inclusă în tabelul I anexat la Convenția asupra stupefiantelor;

               (4)substanța acriloilfentanil (acrilfentanil) trebuie să fie inclusă în tabelul I anexat la Convenția asupra stupefiantelor;

               (5)substanța 4-fluoroisobutirfentanil (4-FIBF, pFIBF) trebuie să fie inclusă în tabelul I anexat la Convenția asupra stupefiantelor;

               (6)substanța tetrahidrofuranilfentanil (THF-F) trebuie să fie inclusă în tabelul I anexat la Convenția asupra stupefiantelor;

               (7)substanța 4-fluoroamfetamină (4-FA) trebuie să fie inclusă în tabelul II anexat la Convenția asupra substanțelor psihotrope;

               (8)substanța AB-PINACA trebuie să fie inclusă în tabelul II anexat la Convenția asupra substanțelor psihotrope;

               (9)substanța AB-CHMINACA trebuie să fie inclusă în tabelul II anexat la Convenția asupra substanțelor psihotrope;

               (10)substanța 5F-PB-22 trebuie să fie inclusă în tabelul II anexat la Convenția asupra substanțelor psihotrope;

               (11)substanța UR-144 trebuie să fie inclusă în tabelul II anexat la Convenția asupra substanțelor psihotrope;

               (12)substanța 5F-ADB trebuie să fie inclusă în tabelul II anexat la Convenția asupra substanțelor psihotrope.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 12.1.2018
            COM(2018) 19 final
            2018/0004(NLE)
            Propunere de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul Organizației Aviației Civile Internaționale

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.Obiectul propunerii

               Prezenta propunere se referă la decizia de stabilire a poziției care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii, în cadrul Organizației Aviației Civile Internaționale (OACI), în legătură cu adoptarea preconizată a unor acte cu efecte juridice în domeniul aviației civile.

               2.Contextul propunerii

               2.1.Convenția de la Chicago

               Organizația Aviației Civile Internaționale (denumită în continuare „OACI”) a fost creată prin Convenția privind aviația civilă internațională (denumită în continuare „Convenția de la Chicago”), care a fost semnată în 1944 la Chicago și a intrat în vigoare la 4 aprilie 1947. Toate statele membre ale Uniunii Europene sunt părți contractante la această convenție și, în consecință, membre ale OACI. Uniunea nu este parte contractantă la Convenția de la Chicago, dar are statut de observator în cadrul OACI.

               2.2.Organizația Aviației Civile Internaționale

               OACI adoptă standarde internaționale aplicabile aviației civile, în special în ceea ce privește siguranța aviației, navigația aeriană și managementul traficului aerian, mediul, securitatea aeriană, dezvoltarea economică a transportului aerian, drepturile pasagerilor și facilitarea accesului acestora. Aceste domenii fac obiectul dispozițiilor Tratatului de la Lisabona și se încadrează, în mare măsură, în sfera de competență a Uniunii Europene. În limitele posibilului, UE urmărește să asigure coerența cu standardele internaționale în domeniul aviației civile.

               2.3.Actele cu efecte juridice avute în vedere spre adoptare în cadrul Organizației Aviației Civile Internaționale

               Orientările generale ale OACI în fiecare dintre domeniile menționate mai sus sunt adoptate la Adunarea OACI pe o perioadă trienală, până la următoarea Adunare a OACI.

               Se propune ca poziția UE în cadrul OACI să fie stabilită printr-o abordare pe două niveluri. O decizie a Consiliului stabilește principiile directoare și orientările pentru poziția Uniunii pe o bază multianuală, pentru fiecare perioadă trienală OACI. Poziția este apoi adaptată, pentru fiecare sesiune a Consiliului OACI, prin documente neoficiale ale Comisiei care să fie discutate în cadrul organismului relevant al Consiliului UE. Această abordare este urmată în prezent în cazul altor organizații internaționale, îndeosebi în cadrul Comitetului de control al statului portului înființat în temeiul Memorandumului de înțelegere de la Paris privind controlul statului portului
                  1
               .

               3.Poziția care urmează să fie luată în numele Uniunii Europene

               Scopul prezentei propuneri este să stabilească poziția Uniunii în cadrul OACI pentru perioada trienală actuală, în cursul căreia se pune în aplicare programul de lucru al OACI pe perioada 2016-2019 în conformitate cu recomandările și concluziile celei de a 39-a sesiuni a Adunării OACI.

               Având în vedere caracteristicile procesului decizional din cadrul OACI, Comisia propune abordarea pe două niveluri menționată mai sus. Consiliul OACI este organismul de conducere responsabil cu adoptarea actelor cu efecte juridice în cadrul OACI. Normele interne ale OACI stabilesc o dată-limită de depunere a oricăror documente de către membrii Consiliului OACI, președintele Consiliului OACI și secretarul general al OACI într-un interval cuprins între zece zile și 24 de ore înainte de sesiunea Consiliului OACI (în funcție de natura documentelor). Numai în acel moment sunt disponibile toate documentele depuse, iar Comisia le poate analiza în vederea pregătirii poziției Uniunii cu privire la subiectele care intră în sfera de competență a UE și care urmează să fie discutate în cadrul Consiliului OACI. Intervalul de timp dintre momentul în care documentele devin disponibile și începutul sesiunii Consiliului OACI este prea scurt pentru pregătirea și adoptarea unei decizii a Consiliului în temeiul articolului 218 alineatul (9) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare „TFUE”).

               Prin urmare, se propune adoptarea unei decizii a Consiliului în temeiul articolului 218 alineatul (9) din TFUE care să definească poziția UE pentru perioada trienală actuală și completarea acestei decizii cu documente neoficiale ale Comisiei pentru fiecare sesiune a Consiliului OACI în parte.

               Prezenta propunere este compatibilă cu politicile UE în domeniul aviației civile, îndeosebi în ceea ce privește siguranța aviației civile, navigația aeriană și managementul traficului aerian, mediul, securitatea aeriană, dezvoltarea economică a transportului aerian, drepturile pasagerilor și facilitarea accesului acestora.

               4.Temeiul juridic

               4.1.Temeiul juridic procedural

               4.1.1.Principii

               Articolul 218 alineatul (9) din TFUE prevede posibilitatea adoptării unor decizii de stabilire „a pozițiilor care trebuie adoptate în numele Uniunii în cadrul unui organism creat printr-un acord, în cazul în care acest organism trebuie să adopte acte cu efecte juridice, cu excepția actelor care modifică sau completează cadrul instituțional al acordului”.

               Articolul 218 alineatul (9) din TFUE se aplică indiferent dacă Uniunea este sau nu membră a organismului în cauză sau parte la acordul respectiv
                  2
               .

               Noțiunea de „acte cu efecte juridice” include actele care au efecte juridice în temeiul normelor de drept internațional aplicabile organismului în cauză. Sunt, de asemenea, incluse instrumentele care nu au un caracter obligatoriu în temeiul dreptului internațional, dar care „au vocația de a influența în mod decisiv conținutul reglementării adoptate de legiuitorul Uniunii”
                  3
               .

               4.1.2.Aplicarea la cazul în discuție

               OACI este un organism creat printr-un acord, și anume Convenția de la Chicago.

               Actele pe care OACI este invitat să le adopte sunt acte cu efecte juridice. Actele avute în vedere au vocația de a influența în mod decisiv conținutul legislației UE în domeniul aviației civile. Acest lucru se datorează faptului că standardele adoptate de OACI sunt aplicabile în temeiul Convenției de la Chicago, cu excepția cazului în care un stat contractant notifică OACI o diferență (articolul 38 din Convenția de la Chicago). În plus, în limitele posibilului, UE urmărește să asigure coerența cu standardele internaționale în domeniul aviației civile.

               Actele avute în vedere nu completează și nu modifică cadrul instituțional al acordului.

               Temeiul juridic procedural al propunerii de decizie este, prin urmare, articolul 218 alineatul (9) din TFUE.

               4.2.Temeiul juridic material

               4.2.1.Principii

               Temeiul juridic material al unei decizii adoptate în temeiul articolului 218 alineatul (9) din TFUE depinde în primul rând de obiectivul și de conținutul actului avut în vedere cu privire la care se adoptă o poziție în numele Uniunii. În cazul în care actul avut în vedere urmărește două obiective sau include două elemente, iar unul dintre aceste obiective sau elemente poate fi identificat ca fiind obiectivul sau elementul principal, iar celălalt obiectiv sau element are mai degrabă un caracter accesoriu, decizia adoptată în temeiul articolului 218 alineatul (9) din TFUE trebuie să se întemeieze pe un singur temei juridic material, respectiv cel impus de obiectivul sau de elementul principal sau predominant.

               În ceea ce privește un act avut în vedere care urmărește simultan mai multe obiective sau care include mai multe elemente care sunt legate între ele în mod inextricabil, fără ca vreunul să fie accesoriu în raport cu un altul, temeiul juridic material al unei decizii adoptate în temeiul articolului 218 alineatul (9) din TFUE va trebui să includă, în mod excepțional, diferitele temeiuri juridice relevante.

               4.2.2.Aplicarea la cazul în discuție

               Actele avute în vedere urmăresc obiective și includ elemente din politica comună în domeniul transporturilor și din politica Uniunii în domeniul mediului. Aceste aspecte ale actelor avute în vedere sunt legate în mod inextricabil între ele, fără ca vreunul să fie accesoriu în raport cu un altul.

               Temeiul juridic material al deciziei propuse cuprinde, prin urmare, următoarele dispoziții: articolul 100 alineatul (2) și articolul 191 din TFUE.

               4.3.Concluzie

               Temeiul juridic al deciziei propuse ar trebui să fie articolul 100 alineatul (2) și articolul 191 din TFUE, coroborate cu articolul 218 alineatul (9) din TFUE.

               2018/0004 (NLE)

               Propunere de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul Organizației Aviației Civile Internaționale

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 100 alineatul (2) și articolul 191, coroborate cu articolul 218 alineatul (9),

               având în vedere propunerea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)În conformitate cu articolul 47 din Convenția privind aviația civilă internațională (denumită în continuare „Convenția de la Chicago”), Organizația Aviației Civile Internaționale (denumită în continuare „OACI”) poate adopta standarde internaționale în domeniul aviației, în special în ceea ce privește siguranța aviației civile, navigația aeriană și managementul traficului aerian, mediul, securitatea aeriană, dezvoltarea economică a transportului aerian, drepturile pasagerilor și facilitarea accesului acestora.

               (2)Este necesar să se stabilească poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul OACI, întrucât această organizație adoptă acte care au vocația să influențeze în mod decisiv conținutul legislației Uniunii în domeniul aviației civile.

               (3)Întrucât normele interne ale OACI, în special regulamentul de procedură al Consiliului OACI, fac imposibilă stabilirea, în timp util, a unei poziții care să fie adoptată în numele Uniunii în conformitate cu articolul 218 alineatul (9) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, este eficient ca, în această situație, să se stabilească pe o bază multianuală o astfel de poziție, care să constea în principii directoare și orientări, alături de un cadru pentru specificarea sa anuală. În același timp, cele mai multe dintre subiectele discutate în cadrul OACI se referă la chestiuni acoperite de programul de lucru al OACI, stabilit de Adunarea sa trienală. În contextul special al OACI, este așadar posibil să se stabilească o poziție generală care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul OACI.

               (4)Poziția Uniunii ar trebui definită în conformitate cu obiectivele urmărite de Uniune în cadrul politicii comune în domeniul transporturilor și al politicii de mediu a Uniunii, stabilite în conformitate cu articolul 100 alineatul (2) și cu articolul 191 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, cu scopul de a promova un sistem de transport aerian sigur, securizat, eficient, performant, deschis, viabil din punct de vedere economic și fiabil din punct de vedere ecologic.

               (5)Decizia (UE) 2016/915 a Consiliului
                  4
                determină poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în ceea ce privește un instrument internațional care urmează să fie elaborat în cadrul organismelor OACI și care vizează punerea în aplicare, începând cu 2020, a unei măsuri unice globale bazate pe piață pentru emisiile generate de aviația internațională, elemente aflate încă în discuție în cadrul OACI. Poziția Uniunii cu privire la acest punct ar fi trebui să se bazeze exclusiv pe Decizia (UE) 2016/915, care este mai precisă în acest sens decât prezenta decizie,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii, în cadrul Organizației Aviației Civile Internaționale (denumită în continuare „OACI”) atunci când organismul în cauză este invitat să adopte decizii cu efecte juridice este prezentată în anexa I.

               Această poziție se evaluează și, după caz, se revizuiește de către Consiliu la propunerea Comisiei, în special pentru a reflecta rezultatul celei de a 40-a Adunări a OACI.

               Articolul 2

               Precizarea în detaliu a poziției care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii, în cadrul sesiunilor Consiliului OACI se realizează în conformitate cu anexa II.

               Articolul 3

               Poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii este exprimată de către statele membre, care acționează împreună, în interesul Uniunii, în cadrul organismelor OACI și care sunt asistate de Comisie, în conformitate cu statutul de observator al Uniunii.

               Articolul 4

               Prezenta decizie se aplică fără a aduce atingere Deciziei (UE) 2016/915.

               Articolul 5

               Prezenta decizie se adresează statelor membre.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)

                        Decizia (UE) 2016/381 a Consiliului din 14 martie 2016 privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul Comitetului de control al statului portului înființat în temeiul Memorandumului de înțelegere de la Paris privind controlul statului portului, JO L 72, 17.3.2016, p. 53-56.

                     (2)

                        Cauza C-399/12, Germania/Consiliul (OIV), ECLI:EU:C:2014:2258, punctul 64.

                     (3)

                        Cauza C-399/12, Germania/Consiliul (OIV), ECLI:EU:C:2014:2258, punctele 61-64.

                     (4)

                        Decizia (UE) 2016/915 a Consiliului din 30 mai 2016 privind poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene în ceea ce privește un instrument internațional care urmează să fie elaborat în cadrul organelor OACI și care vizează punerea în aplicare, începând cu 2020, a unei măsuri unice globale bazate pe piață pentru emisiile generate de aviația internațională, JO L 153, 10.6.2016, p. 32-34.

    ---documentbreak---

               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 12.1.2018
            COM(2018) 19 final
            ANEXE
            la
            propunerea de Decizie a Consiliului
            privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul Organizației Aviației Civile Internaționale

               ANEXA I
               POZIȚIA CARE URMEAZĂ SĂ FIE LUATĂ, ÎN NUMELE UNIUNII, ÎN CADRUL ORGANIZAȚIEI AVIAȚIEI CIVILE INTERNAȚIONALE

               Principii directoare

               În cadrul Organizației Aviației Civile Internaționale (denumită în continuare „OACI”), statele membre, acționând împreună în interesul Uniunii:

               (a)servesc obiectivele urmărite de Uniune în cadrul politicii în domeniul aviației, în special obiectivul de a promova un sistem de transport aerian sigur, securizat, eficient, performant, deschis, viabil din punct de vedere economic și fiabil din punct de vedere ecologic;

               (b)promovează dezvoltarea cooperării regionale și a sistemelor aeronautice regionale și sprijină recunoașterea lor de către OACI și de către statele sale contractante, precum și integrarea lor în cadrul OACI;

               (c)promovează elaborarea de norme și politici care să asigure siguranța operațiunilor de transport aerian și desfășurarea unor activități corespunzătoare de supraveghere a respectării normelor de siguranță;

               (d)promovează dezvoltarea și implementarea unor sisteme de navigație aeriană eficiente, performante și interoperabile, în conformitate cu Planul mondial de navigație aeriană și cu modernizările sistemului aeronautic în blocuri (Aviation System Block Upgrade - ASBU);

               (e)promovează dezvoltarea unui sistem de transport aerian securizat și protejat de actele de intervenție ilicită;

               (f)promovează dezvoltarea transportului aerian, concomitent cu limitarea sau reducerea impactului acestuia asupra climei și mediului;

               (g)promovează normele în domeniul climei și mediului și sprijină intensificarea acțiunilor care se înscriu în angajamentele asumate de Uniune în temeiul Acordului de la Paris;

               (h)promovează crearea unui mediu în care transportul aerian internațional să se poată dezvolta pe o piață deschisă, liberalizată și la nivel mondial și în care să își poată continua dezvoltarea fără compromisuri la adresa siguranței, securității și protecției mediului, asigurând în același timp introducerea unor garanții relevante;

               (i)promovează cadrul mondial pentru facilitare al OACI și sprijină punerea în aplicare a acestui cadru;

               (j)continuă să sprijine, inclusiv prin activități de asistență tehnică și de consolidare a capacităților dacă este cazul, dezvoltarea, în toate statele membre ale OACI, a unui sistem mondial de transport aerian care prezintă siguranță, securitate, eficiență, viabilitate economică și fiabilitate ecologică.

               Orientări

               Statele membre, acționând împreună în interesul Uniunii, se străduiesc să sprijine următoarele acțiuni întreprinse de OACI:

               1.
                     pentru a garanta elaborarea de norme și politici care să asigure siguranța operațiunilor de transport aerian și desfășurarea unor activități corespunzătoare de supraveghere a respectării normelor de siguranță:

               (a)sprijinirea dezvoltării și a implementării Planului mondial de navigație aeriană (Global Aviation Safety Plan - GASP);

               (b)susținerea necesității de a îmbunătăți în permanență siguranța aviației prin reducerea numărului de accidente și de decese conexe înregistrate în cadrul operațiunilor de transport aerian în toate regiunile lumii;

               (c)sprijinirea elaborării și a punerii în aplicare a normelor, politicilor și acțiunilor necesare pentru protecția pasagerilor și pentru siguranța zborurilor;

               (d)sprijinirea dezvoltării și a implementării unor sisteme regionale de siguranță a aviației și a altor cadre de cooperare regională între state în domeniul siguranței, precum și susținerea necesității de a le integra mai bine în cadrul OACI;

               2.
                     pentru a asigura dezvoltarea și implementarea unor sisteme de navigație aeriană eficiente, performante și interoperabile:

               (a)sprijinirea dezvoltării și a implementării Planului mondial de navigație aeriană (GANP) și a procesului de monitorizare aferent prin intermediul unor indicatori de performanță corespunzători;

               (b)susținerea necesității unei armonizări mai profunde a standardelor, a interoperabilității la nivel mondial a noilor tehnologii și sisteme, precum și a coordonării mai strânse a activităților relevante din domeniul managementului traficului aerian (ATM);

               (c)sprijinirea elaborării și a punerii în aplicare a unor norme, politici și acțiuni în domeniul managementului traficului aerian și al serviciilor de navigație aeriană (ATM/ANS);

               3.
                     pentru a promova dezvoltarea unui sistem de transport aerian securizat și protejat de actele de intervenție ilicită:

               (a)sprijinirea dezvoltării și a implementării Planului mondial de securitate a aviației (Global Aviation Security Plan- GASeP);

               (b)sprijinirea acțiunilor și a cooperării necesare în vederea prevenirii actelor de intervenție ilicită, inclusiv a actelor de terorism;

               (c)sprijinirea acțiunilor și a cooperării necesare în vederea combaterii amenințărilor cibernetice la adresa aviației civile;

               4.
                     pentru a asigura existența unui sistem de transport aerian fiabil din punct de vedere ecologic:

               (a)activitățile menite să limiteze sau să reducă:

               -numărul de persoane afectate de un nivel semnificativ de zgomot produs de aeronave;

               -impactul emisiilor generate de sectorul aviatic asupra calității aerului la nivel local și

               -impactul emisiilor de gaze cu efect de seră generate de sectorul aviației asupra climei la nivel mondial, în conformitate cu obiectivele Acordului de la Paris;

               5.
                     pentru a asigura dezvoltarea economică a transportului aerian:

               (a)încurajarea liberalizării accesului pe piață într-un ritm și într-un mod adaptate la nevoi și circumstanțe;

               (b)sprijinirea eforturilor de a facilita liberalizarea drepturilor de proprietate și control asupra transportatorilor aerieni într-un mod compatibil cu normele Uniunii;

               (c)sprijinirea elaborării și a punerii în aplicare a unor norme, politici și acțiuni menite să asigure protecția consumatorilor;

               (d)sprijinirea elaborării și punerii în aplicare a unor norme, politici și acțiuni care să prevină discriminarea și să promoveze concurența echitabilă între transportatorii aerieni;

               (e)sprijinirea elaborării și a punerii în aplicare a unor dispoziții privind facilitarea, cu obiectivul de a facilita verificarea aeronavelor, a pasagerilor și bagajelor lor, a mărfurilor și a poștei și de a menține, totodată, securitatea și eficiența operațiunilor de transport aerian;

               6.
                     pentru a continua promovarea cadrului mondial pentru facilitare al OACI în toate statele membre contractante ale OACI, sprijinirea elementelor strategiei Programului OACI de identificare a pasagerilor (OACI TRIP) prin:

               (a)implementarea și promovarea de standarde privind documentele de călătorie care pot fi citite automat (MRTD); elaborarea de specificații și bune practici, precum și eliberarea unor documente de călătorie securizate și controlul acestor documente;

               (b)implementarea și promovarea unor elemente solide care să ateste procesele de verificare a identității, inclusiv implementarea și promovarea unor tehnologii de schimb de informații;

               7.
                     pentru a continua să sprijine dezvoltarea, în toate statele membre ale OACI, a unui sistem mondial de transport aerian care prezintă siguranță, securitate, eficiență, viabilitate economică și fiabilitate ecologică:

               (a)sprijinirea inițiativei No Country Left Behind („Nicio țară nu va fi lăsată în urmă”);

               (b)sprijinirea contribuției aviației la Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă a Organizației Națiunilor Unite;

               (c)sprijinirea continuării, acolo unde este cazul, a activităților de asistență tehnică și de consolidare a capacităților.

               ANEXA II

                  SPECIFICAREA, ÎN FIECARE AN, A POZIȚIEI CARE URMEAZĂ SĂ FIE LUATĂ, ÎN NUMELE UNIUNII, ÎN CADRUL ORGANIZAȚIEI AVIAȚIEI CIVILE INTERNAȚIONALE

               Înainte de fiecare sesiune a Consiliului Organizației Aviației Civile Internaționale se iau măsurile necesare pentru ca, în conformitate cu principiile directoare și cu orientările stabilite în anexa I, poziția care va fi exprimată în numele Uniunii să țină seama de toate informațiile relevante, precum și de orice document care urmează să fie discutat și care intră în sfera de competență a Uniunii. În acest scop și pe baza informațiilor respective, serviciile Comisiei transmit, spre examinare și aprobare, Consiliului sau grupurilor de pregătire ale acestuia un document pregătitor care să prezinte detaliile poziției Uniunii avute în vedere.