|

52010PC0302

 Propunere de decizie a parlamentului european Și a consiliului privind acordarea unei asistențe macrofinanciare Republicii Moldova SEC(2010)706  /* COM/2010/0302 final - COD 2010/0162 */

	[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |Bruxelles, 9.6.2010COM(2010)302 final2010/0162 (COD)Propunere deDECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUIprivind acordarea unei asistențe macrofinanciare Republicii MoldovaSEC(2010)706EXPUNERE DE MOTIVECONTEXTUL PROPUNERII |Motivele și obiectivele propunerii Comisia propune acordarea unei asistențe macrofinanciare (AMF) Republicii Moldova, sub forma unui grant în valoare de până la 90 de milioane EUR. Asistența propusă este menită să contribuie la acoperirea nevoilor generale ale Republicii Moldova în materie de balanță de plăți și a nevoilor de finanțare a bugetului de stat identificate de Fondul Monetar Internațional (FMI). Asistența va sprijini programul de stabilizare adoptat de autorități, în vederea asigurării sustenabilității conturilor fiscale și externe, ajutând astfel această țară să facă față consecințelor crizei financiare mondiale. Asistența macrofinanciară propusă de Uniunea Europeană va completa sprijinul din partea FMI prevăzut în acordul de finanțare convenit de Consiliul FMI pe 29 ianuarie 2010. AMF acordată de UE vizează acoperirea necesităților de finanțare externă ale țării în 2010 și 2011. În acești doi ani, necesitățile de finanțare neacoperite ale Republicii Moldova vor atinge un nivel record. Dacă și în 2012 va mai exista o necesitate de finanțare semnificativă, UE poate avea în vedere o nouă asistență în cadrul unei noi inițiative. Asistența propusă va accelera totodată ritmul reformelor din Republica Moldova, sprijinind programul economic al guvernului și eforturile acestuia către integrarea în UE. Ea va contribui de asemenea la implementarea strategiei de cooperare a Uniunii Europene cu Republica Moldova și, în general, cu țările din Parteneriatul estic. Asistența macrofinanciară a Uniunii va fi de natură excepțională și limitată în timp, fiind condiționată de progresul implementării programului actual al FMI și de îndeplinirea cu succes a condițiilor de politică economică asociate acestei asistențe. |Contextul general Republica Moldova este una dintre țările din vecinătatea orientală a Uniunii Europene cele mai grav afectate de criza mondială. În ciuda unor rate medii de creștere ridicate în anii care au precedat criza, venitul pe cap de locuitor din Republica Moldova rămâne de departe cel mai scăzut din regiune. Răspunsul autorităților la criza economică a fost întârziat întâi de pregătirea alegerilor parlamentare din primăvara anului 2009 și ulterior de tensiunile politice interne generate de rezultatele alegerilor. Alegerile repetate organizate în toamna anului 2009 au adus la putere un guvern de coaliție al cărui program de reforme vizează o mai mare apropiere de UE și îmbunătățirea considerabilă a modelului de creștere anterior care se baza puternic pe intrarea remiterilor de fonduri. Aceste evoluții politice au dat un nou impuls întăririi relațiilor bilaterale cu UE, care au culminat cu deschiderea negocierilor oficiale asupra unui nou Acord de asociere la 12 ianuarie 2010. Imediat după depunerea jurământului de către noul guvern condus de prim-ministrul Filat la 25 septembrie 2009, autoritățile Republicii Moldova au prezentat donatorilor internaționali o cerere de acoperire a necesităților de finanțare ale țării. La 29 septembrie, cu ocazia vizitei prim-ministrului la Bruxelles, noul guvern a confirmat cererea de sprijin financiar din partea UE înaintată în cursul anului de către administrația precedentă. La 29 ianuarie 2010, Consiliul FMI a aprobat un program de asistență pentru perioada 2010-2012 compus dintr-un mecanism extins de creditare (Extended Credit Facility, ECF) și un mecanism de finanțare extinsă (Extended Fund Facility, EFF). Programul este conceput pentru a fi completat de alți donatori internaționali, în particular Banca Mondială și Uniunea Europeană, alături de alți donatori multilaterali și bilaterali. Donatorii bilaterali au confirmat de altfel contribuții substanțiale în cadrul reuniunii grupului consultativ de la Bruxelles din data de 24 martie 2010. AMF propusă face parte din finanțarea oferită în contextul implementării programului. |Dispoziții în vigoare în domeniul propunerii Nu există. |Coerența cu alte politici și obiective ale Uniunii Europene Programul AMF este complementar altor finanțări din partea UE, în special sprijinului bugetar IEVP pe termen mediu implementat în cadrul strategiei de țară pentru cooperarea Uniunii Europene cu Republica Moldova. Astfel, acest program poate contribui la creșterea influenței Uniunii Europene asupra politicilor din Republica Moldova și la sprijinirea acesteia pentru a depăși criza economică profundă cu care se confruntă. Programul AMF este, de asemenea, complementar finanțării externe din partea FMI și a Băncii Mondiale și din partea donatorilor bilaterali. |CONSULTAREA PăRțILOR INTERESATE șI EVALUAREA IMPACTULUI |Consultarea părților interesate |Pe parcursul elaborării prezentei propuneri a Comisiei, serviciile Comisiei au păstrat contactul cu autoritățile din Republica Moldova, FMI, Banca Mondială, BERD și potențialii donatori și creditori bilaterali, în vederea discutării nevoilor de asistență. În urma adoptării deciziei Parlamentului și a Consiliului, serviciile Comisiei vor negocia cu autoritățile din Republica Moldova un memorandum de înțelegere și un acord de grant pentru a stabili în detaliu modalitățile de acordare a asistenței. |Obținerea și utilizarea expertizei |Serviciile Comisiei, asistate de consultanți externi, vor efectua o evaluare operațională a calității și a fiabilității circuitelor financiare din sectorul public și a controalelor administrative din Republica Moldova. |Evaluarea impactului Asistența macrofinanciară va avea un impact imediat asupra balanței de plăți și a bugetului de stat al Republicii Moldova și va contribui astfel la reducerea constrângerilor de ordin financiar care afectează implementarea programului economic al autorităților. Asistența macrofinanciară va sprijini și obiectivele generale ale programului de stabilizare convenit cu FMI. Finanțarea proiectelor și/sau asistența tehnică nu constituie instrumente adecvate pentru realizarea acestor obiective din programul de stabilizare macroeconomică. Plățile vor contribui la constituirea unor rezerve ale Băncii Naționale; dacă echivalentul asistenței în moneda națională va fi direcționat către bugetul de stat, acesta va contribui la finanțarea deficitului public. Asistența Uniunii Europene va sprijini totodată eforturile autorităților de a implementa politicile pe termen scurt și mediu identificate în Planul de acțiune convenit între UE și Republica Moldova în contextul Politicii europene de vecinătate. |ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII |Rezumatul acțiunii propuse Uniunea Europeană va pune la dispoziția Republicii Moldova o asistență macrofinanciară în valoare de până la 90 de milioane EUR. Întrucât criza economică a avut un impact puternic asupra economiei Republicii Moldova și țara este eligibilă pentru a beneficia de o finanțare în condiții preferențiale (IDA), asistența Uniunii Europene va fi acordată sub forma unui grant. Asistența va fi pusă la dispoziție în trei sau patru tranșe: în principiu, două tranșe în 2010 și una sau două tranșe în 2011. Asistența va fi gestionată de Comisie, care va conveni cu autoritățile politica economică și condițiile financiare specifice asociate plății fiecărei tranșe. Vor fi luate în calcul, în funcție de necesități, și măsuri specifice pentru prevenirea fraudei și a altor nereguli, în conformitate cu regulamentul financiar. Asistența va fi pe deplin compatibilă cu obiectivele macroeconomice deja stabilite în planurile de politică economică convenite de Republica Moldova cu FMI. De asemenea, AMF va fi conformă și cu obiectivele politicii pe termen mai lung prevăzute în acordul de parteneriat și cooperare Uniunea Europeană – Republica Moldova și, mai recent, în planul de acțiune Uniunea Europeană – Republica Moldova adoptat în 2005 în cadrul politicii europene de vecinătate. În ceea ce privește condițiile specifice de politică economică asociate plății tranșelor asistenței, Comisia intenționează să se concentreze asupra unui număr limitat de domenii, mai precis gestionarea finanțelor publice și stabilitatea financiară. De asemenea, Comisia poate avea în vedere anumite politici de importanță deosebită, precum prioritățile identificate în raportul privind punerea în aplicare a politicii europene de vecinătate (Raportul privind progresele înregistrate în domeniul PEV) adoptat în aprilie 2010 sau măsurile considerate adecvate în urma evaluării operaționale. |Temeiul juridic Articolul 212 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE). |Principiul subsidiarității Propunerea ține de competența partajată a Uniunii Europene în domeniul cooperării economice și financiare cu țări terțe. |Principiul proporționalității Propunerea respectă principiul proporționalității din motivele menționate mai jos. |Suma noii asistențe propuse – până la 90 de milioane EUR – reprezintă puțin peste 27% din nevoile reziduale de finanțare externă ale Republicii Moldova pentru anii 2010 și 2011, pe lângă sprijinul macroeconomic oferit de FMI și Banca Mondială. Această participare asumată de Uniunea Europeană ia în considerare contextul actual excepțional, în care criza mondială are un impact negativ puternic asupra economiei Republicii Moldova. |Alegerea instrumentelor |Instrumente propuse: altele. |În lipsa unui regulament-cadru pentru instrumentul de asistență macrofinanciară, deciziile ad hoc ale Parlamentului și Consiliului în temeiul articolului 212 din TFUE reprezintă instrumentul juridic adecvat pentru acest tip de asistență. |Implicațiile bugetare |Asistența va fi finanțată din creditele de angajament din 2010 și 2011 de la linia bugetară 01 03 02 (Asistență macroeconomică); plățile vor fi efectuate tot în 2010 și 2011. |INFORMAțII SUPLIMENTARE |Clauza de reexaminare/revizuire/caducitate |Propunerea prevede o perioadă limitată de disponibilitate. |1.  2010/0162 (COD)Propunere deDECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUIprivind acordarea unei asistențe macrofinanciare Republicii MoldovaPARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 212,având în vedere propunerea Comisiei Europene[1],după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară[2],întrucât:2.  Relațiile dintre Republica Moldova și Uniunea Europeană se desfășoară în cadrul politicii europene de vecinătate. În 2005, Comunitatea și Republica Moldova au căzut de acord asupra unui plan de acțiune în cadrul politicii europene de vecinătate în care sunt identificate prioritățile pe termen mediu ale relațiilor bilaterale. Cadrul relațiilor Uniunea Europeană – Republica Moldova este consolidat și de Parteneriatul estic lansat recent. În ianuarie 2010, Uniunea Europeană și Republica Moldova au început negocierea unui acord de asociere care urmează să înlocuiască acordul existent de parteneriat și cooperare.3.  Economia Republicii Moldova a fost puternic afectată de criza financiară internațională care a determinat scăderea dramatică a producției, deteriorarea situației bugetare și creșterea nevoilor de finanțare externă.4.  Stabilizarea și redresarea economică a Republicii Moldova sunt sprijinite de asistența financiară din partea Fondului Monetar Internațional (FMI). Acordul de finanțare FMI în favoarea Republicii Moldova a fost aprobat la 29 ianuarie 2010.5.  Republica Moldova a solicitat asistență macrofinanciară din partea Uniunii Europene având în vedere agravarea situației și a perspectivelor economice.6.  Având în vedere faptul că în balanța de plăți din 2010-2011 persistă un deficit rezidual de finanțare, asistența macrofinanciară este considerată o reacție potrivită la solicitarea autorităților Republicii Moldova în vederea sprijinirii stabilizării economice împreună cu programul actual al FMI. Se așteaptă, de asemenea, ca actuala asistență macrofinanciară să contribuie la reducerea nevoilor de finanțare externă ale bugetului de stat.7.  Asistența macrofinanciară a Uniunii nu trebuie pur și simplu să completeze programele și resursele din partea FMI și a Băncii Mondiale, ci și să asigure valoarea adăugată a participării UE.8.  Comisia trebuie să asigure faptul că asistența macrofinanciară a Uniunii este conformă, din punct de vedere juridic și al conținutului, cu măsurile adoptate în cadrul diferitelor domenii de acțiune externă și al altor politici pertinente ale UE.9.  Asistența trebuie să aibă obiective specifice care să sporească eficiența, transparența și responsabilitatea. Aceste obiective trebuie monitorizate periodic de către Comisie.10.  Condițiile aferente furnizării asistenței macrofinanciare trebuie să reflecte principiile și obiectivele esențiale ale politicii Uniunii în raport cu Republica Moldova.11.  Pentru a asigura o protecție eficientă a intereselor financiare ale Uniunii în contextul prezentei asistențe financiare, este necesar să se prevadă adoptarea de către Republica Moldova a unor măsuri corespunzătoare pentru prevenirea și combaterea fraudei, a corupției și a oricăror alte nereguli în legătură cu această asistență, precum și existența unor controale efectuate de Comisie și a unor audituri efectuate de Curtea de Conturi.12.  Deblocarea asistenței macrofinanciare a Uniunii Europene nu aduce atingere atribuțiilor autorității bugetare.13.  Asistența macrofinanciară a Uniunii trebuie implementată de către Comisie. Măsurile necesare pentru aplicarea prezentei decizii trebuie adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei[3],ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:Articolul 11. Uniunea Europeană pune la dispoziția Republicii Moldova o asistență macrofinanciară sub forma unui grant cu o valoare maximă de 90 de milioane EUR în vederea sprijinirii stabilizării economice a Republicii Moldova și a acoperirii nevoilor legate de balanța de plăți și de finanțele publice identificate în programul actual al Fondului Monetar Internațional (FMI).2. Deblocarea asistenței macrofinanciare a Uniunii este gestionată de Comisie cu respectarea acordurilor sau a înțelegerilor dintre FMI și Republica Moldova și a principiilor și obiectivelor esențiale ale reformei economice prevăzute în Acordul de parteneriat și cooperare și în planul de acțiune încheiate între Uniunea Europeană și Republica Moldova.3. Asistența financiară a Uniunii Europene se acordă pe parcursul a doi ani și jumătate începând cu prima zi de la intrarea în vigoare a memorandumului de înțelegere menționat la articolul 2 alineatul (1).Articolul 21. Comisia, hotărând în conformitate cu procedura consultativă prevăzută la articolul 6 din prezenta decizie, este abilitată să convină cu autoritățile Republicii Moldova condițiile de politică economică aferente asistenței macrofinanciare a Uniunii Europene, care urmează să fie expuse în memorandumul de înțelegere. Aceste condiții trebuie să fie compatibile cu acordurile sau înțelegerile dintre FMI și Republica Moldova și cu principiile și obiectivele esențiale ale reformei economice prevăzute în Acordul de parteneriat și cooperare și în planul de acțiune încheiate între Uniunea Europeană și Republica Moldova. Aceste principii și obiective vizează sporirea eficienței, a transparenței și a responsabilității în legătură cu asistența, în special în ceea ce privește sistemele de gestionare a finanțelor publice din Republica Moldova. Progresele înregistrate în atingerea acestor obiective vor fi monitorizate periodic de către Comisie. Condițiile financiare detaliate ale asistenței vor fi stabilite în acordul de grant care urmează să fie încheiat între Comisie și autoritățile din Republica Moldova.2. Pe perioada implementării asistenței macrofinanciare a Uniunii Europene, Comisia monitorizează rigurozitatea măsurilor financiare, a procedurilor administrative și a mecanismelor de control intern și extern ale Republicii Moldova care sunt relevante pentru această asistență.3. Comisia verifică periodic conformitatea politicilor economice ale Republicii Moldova cu obiectivele asistenței macrofinanciare a Uniunii Europene și îndeplinirea satisfăcătoare a condițiilor de politică economică asupra cărora s-a convenit. În acest scop, Comisia va lucra în strânsă cooperare cu FMI și Banca Mondială.Articolul 31. Comisia pune asistența macrofinanciară a Uniunii la dispoziția Republicii Moldova în cel puțin trei tranșe, sub rezerva condițiilor de la alineatul (2). Cuantumul fiecărei tranșe va fi stabilit în memorandumul de înțelegere.2. Comisia decide punerea la dispoziție a tranșelor cu condiția aplicării satisfăcătoare a condițiilor de politică economică asupra cărora s-a convenit în memorandumul de înțelegere. Plata celei de-a doua tranșe și a tranșelor ulterioare nu are loc mai devreme de trei luni de la punerea la dispoziție a tranșei precedente.3. Fondurile Uniunii Europene se plătesc Băncii Naționale a Moldovei. Sub rezerva dispozițiilor stabilite în memorandumul de înțelegere, care includ o confirmare a nevoilor reziduale de finanțare bugetară, fondurile pot fi transferate Trezoreriei Republicii Moldova în calitate de beneficiar final.Articolul 4Asistența macrofinanciară a Uniunii Europene este implementată în conformitate cu dispozițiile Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Uniunii Europene[4] și cu normele de aplicare a acestuia[5]. În mod concret, memorandumul de înțelegere și acordul de grant care vor fi încheiate cu autoritățile Republicii Moldova trebuie să prevadă aplicarea de către Republica Moldova a unor măsuri specifice în legătură cu prevenirea și combaterea fraudei, a corupției și a altor nereguli care afectează asistența. De asemenea, pentru a asigura o mai mare transparență a gestionării și eliberării fondurilor Uniunii, acestea trebuie să prevadă efectuarea de controale de către Comisie, inclusiv de către Oficiul European Antifraudă (OLAF), cu dreptul de a proceda la verificări și inspecții la fața locului, precum și audituri la fața locului de către Curtea de Conturi, acolo unde este cazul.Articolul 51. Până la data de 31 august a fiecărui an, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport care include o evaluare a implementării prezentei decizii în anul precedent. Raportul indică legătura dintre condițiile de politică stabilite în memorandumul de înțelegere menționat la articolul 2 alineatul (1), performanțele economice și fiscale curente ale Republicii Moldova și eliberarea tranșelor asistenței.2. Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport de evaluare ex post cel târziu la doi ani de la expirarea perioadei de disponibilitate menționate la articolul 1 alineatul (3).Articolul 61. Comisia este asistată de un comitet.2. Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolele 3 și 7 din Decizia 1999/468/CE, cu respectarea dispozițiilor de la articolul 8 al acesteia.Articolul 7Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .Prezenta decizie se adresează statelor membre.Adoptată la Bruxelles, […]Pentru Parlamentul European Pentru ConsiliuPreședintele PreședinteleFIȘĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ1. TITLUL PROPUNERII:Asistență macrofinanciară acordată Republicii Moldova.2. CADRU ABM / ABB (gestionarea/stabilirea bugetului pe activități)Domeniul (domeniile) de politică în cauză și activitatea (activitățile) asociată (asociate):Titlul 01 – Afaceri economice și financiare, 03 – Afaceri economice și financiare internaționale3. LINII BUGETARE3.1. Linii bugetare [linii operaționale și linii conexe de asistență tehnică și administrativă (foste linii BA)], inclusiv titlurile acestora:Articolul 01 03 02 – Asistență macroeconomică3.2. Durata acțiunii și a implicațiilor financiare:Plățile vor fi efectuate în perioada 2010-2011 în cel puțin trei tranșe. Totuși, nu pot fi excluse întârzieri care ar putea prelungi operațiunea.3.3. Caracteristici bugetare:Linia bugetară | Natura cheltuielilor | Nouă | Contribuție AELS | Contribuție țări candidate | Rubrica PF |01. 03. 02 | Cheltuieli neobligatorii | Credite diferențiate | NU | NU | NU | Nr. 4 |4. SINTEZA RESURSELOR4.1. Resurse financiare4.1.1. Sinteza creditelor de angajament (CA) și a creditelor de plată (CP)milioane EUR (cu 3 zecimale)Natura cheltuielii | Secțiunea nr. | 2010 | 2011 (cerere) | Total |Cheltuieli operaționale[6] |Credite de angajament (CA) | 8.1. | a | 98,985 | 114,868[7] |Credite de plată (CP) | b | 90,000 | 103,500[8] |Cheltuieli administrative incluse în suma de referință[9] |Asistență tehnică și administrativă – ATA (CND) | 8.2.4. | c | 0 | 0 |SUMA TOTALĂ DE REFERINȚĂ |Credite de angajament | a+c | 0 | 0 |Credite de plată | b+c | 0 | 0 |Cheltuieli administrative neincluse în suma de referință[10] |Resurse umane și cheltuieli conexe (CND) | 8.2.5. | d | 0 | 0 |Costuri administrative, altele decât resursele umane și costurile conexe, neincluse în suma de referință (CND) | 8.2.6. | e | 0 | 0 |Costul financiar indicativ total al acțiunii |TOTAL CA, inclusiv costul resurselor umane | a+c+d+e | 98,985 | 114,868[11] |TOTAL CP, inclusiv costul resurselor umane | b+c+d+e | 90,000 | 103,500[12] |4.1.2. Compatibilitatea cu programarea financiarăX Propunerea este compatibilă cu programarea financiară existentă.( Propunerea duce la reprogramarea rubricii relevante din perspectivele financiare.( Propunerea poate necesita aplicarea dispozițiilor Acordului interinstituțional[13] (referitoare la instrumentul de flexibilitate sau la revizuirea perspectivelor financiare).4.1.3. Implicațiile financiare asupra veniturilorX Propunerea nu are implicații financiare asupra veniturilor( Propunerea are implicații financiare – efectul asupra veniturilor este următorul:4.2. Resurse umane în echivalent normă întreagă (ENI) (inclusiv funcționari, personal temporar și extern) - a se vedea detaliile de la punctul 8.2.1.Necesar anual | 2010 | 2011 |Număr total de resurse umane | 1/3 | 1/3 |5. CARACTERISTICI ȘI OBIECTIVE5.1. Obiective de îndeplinit pe termen scurt sau lungEconomia Republicii Moldova a fost grav afectată de criza economică și financiară mondială. Creșterea economică a început să încetinească în a doua jumătate a anului 2008, iar producția s-a contractat cu 6,5% în 2009. Deși deficitul de cont curent este în scădere, nevoile globale de finanțare externă rămân ridicate din cauza reducerii abrupte a intrărilor (în special a remiterilor, de care economia Republicii Moldova este foarte dependentă) și a obligațiilor de rambursare a datoriilor pe termen scurt. Pentru anii 2010 și 2011, Fondul Monetar Internațional a identificat un deficit rezidual de finanțare externă în valoare de 460 de milioane EUR. Se așteaptă ca o parte a acestor nevoi reziduale de finanțare externă să fie acoperite de Uniunea Europeană.5.2. Valoarea adăugată a implicării Uniunii Europene, compatibilitatea propunerii cu alte instrumente financiare și eventuala sinergieSprijinul financiar al UE reflectă importanța relațiilor cu Republica Moldova în cadrul politicii europene de vecinătate. Asistența macrofinanciară este un instrument adecvat pentru completarea asistenței existente a Uniunii și contribuie la finanțarea integrală a programului de stabilizare economică sprijinit de FMI. Ea va sprijini totodată continuarea integrării economice și politice a țării în UE, aflate în curs la momentul actual, așa cum o demonstrează începerea negocierilor asupra unui acord de asociere cu UE în ianuarie 2010. Prin urmare, pot fi stabilite sinergii importante în ceea ce privește impactul său asupra reformei și stabilizării economice.5.3. Obiective, rezultate preconizate și indicatori aferenți acestora care fac obiectul propunerii în cadrul gestionării pe activități (ABM)În cadrul activității „Afaceri economice și financiare internaționale” a Direcției Generale Afaceri Economice și Financiare, obiectivul „acordarea de asistență macrofinanciară țărilor terțe pentru soluționarea crizelor balanței de plăți a acestora și pentru restabilirea sustenabilității datoriei externe” este legat de obiectivul general de „promovare a prosperității dincolo de granițele Uniunii Europene”.Indicatorii aferenți sunt „soldul contului curent exprimat ca procent din PIB” (rezultat așteptat: îmbunătățire), „datoria externă exprimată ca procent din PIB” (rezultat așteptat: diminuare) și „rezerve oficiale exprimate în luni de importuri de bunuri și servicii” (rezultat așteptat: stabilizare sau creștere).5.4. Modalități de punere în aplicare (cu titlu indicativ)X Gestionare centralizatăX direct de către Comisie( indirect, prin delegare către:( agenții executive,( organisme instituite de Comunități, prevăzute la articolul 185 din regulamentul financiar,( organisme publice naționale/organisme cu misiune de serviciu public.( Gestionare repartizată sau descentralizată( cu state membre( cu țări terțe( Gestionare în comun cu organizații internaționale (de precizat)Observații:6. MONITORIZARE ȘI EVALUARE6.1. Sistem de monitorizareServiciile Comisiei vor monitoriza acțiunea pe baza măsurilor de politică macroeconomică și structurală care urmează a fi convenite cu autoritățile Republicii Moldova într-un memorandum de înțelegere. Autorităților li se va solicita să prezinte în mod periodic serviciilor Comisiei rapoarte cu privire la aceste măsuri. Delegația Comisiei Europene la Chișinău va furniza totodată rapoarte privind aspectele relevante pentru monitorizarea asistenței. Serviciile Comisiei vor rămâne în contact permanent cu FMI și Banca Mondială.6.2. Evaluare6.2.1. Evaluare ex anteO evaluare ex ante a fost efectuată de serviciile Comisiei (Unitatea D3 a Direcției Generale Afaceri Economice și Financiare).6.2.2. Măsuri luate în urma unei evaluări interimare/ex post (lecții învățate din experiențe anterioare similare)În februarie 2010 a fost finalizată evaluarea ex post a operațiunii anterioare desfășurate în Republica Moldova în perioada 2007-2008. Concluzia evaluării este aceea că asistența macrofinanciară a avut un impact pozitiv dar modest asupra perspectivelor de sustenabilitate externă pe termen mediu și lung. Aceste efecte decurg în principal din impactul pozitiv asupra creșterii economice în perioada 2006-2008 care a afectat ulterior ponderea datoriei în PIB. În ceea ce privește impactul AMF asupra reformelor structurale, concluzia evaluării este că AMF a avut un efect politic benefic în toate domeniile (pentru care au fost stabilite condiții de acordare a asistenței).Începând cu 2004, au fost efectuate în total unsprezece evaluări ex post cu privire la operațiuni de asistență macrofinanciară, inclusiv patru în noile state independente ale fostei Uniuni Sovietice. Toate aceste evaluări concluzionează că operațiunile AMF contribuie, deși uneori modest și indirect, la îmbunătățirea sustenabilității externe, la stabilitatea macroeconomică și la realizarea reformelor structurale în țara beneficiară. În majoritatea cazurilor, operațiunile AMF au avut un efect pozitiv asupra balanței de plăți a țării beneficiare și au contribuit la relaxarea constrângerilor bugetare ale acesteia. Operațiunile AMF au condus, de asemenea, la o creștere economică ușor mai ridicată.6.2.3. Condițiile și frecvența evaluărilor viitoareO evaluare ex post independentă a asistenței acordate Republicii Moldova este planificată a avea loc în cadrul programului multianual de evaluare al Direcției Generale Afaceri Economice și Financiare în termen de doi ani de la data expirării asistenței financiare.7. Măsuri antifraudăTemeiul juridic propus pentru acordarea asistenței macrofinanciare Republicii Moldova include o dispoziție privind măsurile de prevenire a fraudei. Aceste măsuri vor fi detaliate în memorandumul de înțelegere și în acordul de grant. Se preconizează însoțirea asistenței de o serie de condiții specifice de politică, în special în domeniul gestiunii finanțelor publice, în vederea sporirii eficienței, a transparenței și a responsabilității în legătură cu asistența. Asistența macrofinanciară va face obiectul procedurilor de verificare, control și audit aflate în sarcina Comisiei, inclusiv a Oficiului de Luptă Antifraudă (OLAF), și a Curții de Conturi Europene.Serviciile Comisiei au instituit un program de evaluări operaționale ale circuitelor financiare și ale procedurilor administrative în toate țările terțe care beneficiază de asistență macrofinanciară pentru a îndeplini cerințele regulamentului financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene. În Republica Moldova, prima evaluare operațională a avut loc la începutul anului 2007, iar Banca mondială a publicat în aprilie 2006 un studiu asupra performanței în materie de gestionare a finanțelor publice, care a fost actualizat în iunie 2008. Comisia Europeană va comanda în scurt timp o actualizare a evaluării operaționale existente. Rezultatele acesteia vor fi folosite pentru definirea măsurilor de politică specifice din domeniul gestionării finanțelor publice.8. DETALII PRIVIND RESURSELE8.1. Obiectivele propunerii din punctul de vedere al costurilor financiareCredite de angajament în milioane EUR (cu 3 zecimale)(Se indică denumirea obiectivelor, acțiunilor și realizărilor) | Tipul realizării | Costul mediu | Anul 2010 | Anul 2011 | Anul 2013 | TOTAL |Anul 2010 | Anul n+1 | Anul n+2 | Anul n+3 | Anul n+4 | Anul n+5 |Funcționari sau agenți temporari[14] (XX 01 01) | A*/AD | 1/3 | 1/3 |B*, C*/AST |Personal finanțat[15] prin articolul XX 01 02 |Alte tipuri de personal[16] finanțat prin articolul XX 01 04/05 |TOTAL | 1/3 | 1/3 |8.2.2. Descrierea sarcinilor care decurg din acțiunePrintre altele, elaborarea/negocierea memorandumurilor de înțelegere și a acordului de grant, colaborarea cu autoritățile și instituțiile financiare internaționale, monitorizarea politicilor economice și structurale ale țării beneficiare, desfășurarea misiunilor de revizuire și elaborarea de rapoarte ale serviciilor Comisiei, pregătirea procedurilor Comisiei legate de gestionarea asistenței.8.2.3. Originea resurselor umane (statutare)X Posturi alocate în prezent pentru gestionarea programului care urmează să fie înlocuite sau prelungite( Posturi prealocate în cadrul exercițiului financiar SPA/PPB pentru anul n( Posturi care urmează să fie solicitate în cadrul următoarei proceduri SPA/PPB( Posturi care urmează să fie redistribuite pe baza resurselor existente în cadrul serviciului în cauză (redistribuire internă)( Posturi necesare pentru anul n, dar care nu sunt prevăzute în cadrul SPA/PPB pentru anul în cauză8.2.4. Alte cheltuieli administrative incluse în suma de referință (XX 01 04/05 - Cheltuieli de gestiune administrativă)milioane EUR (cu 3 zecimale)Linia bugetară 01 03 02 Asistență macroeconomică | Anul n | Anul n+1 | Anul n+2 | Anul n+3 | Anul n+4 | Anul n+5 și anii urm. | TOTAL |Alte tipuri de asistență tehnică și administrativă |- intra muros |- extra muros 1) Evaluare operațională 2) Evaluare ex post | 0,050 | 0,150 | 0,050 0,150 |Total Asistență tehnică și administrativă | 0,050 | 0,150 | 0,200 |8.2.5. Costuri financiare ale resurselor umane și costuri conexe ne incluse în suma de referințămilioane EUR (cu 3 zecimale)Tip de resurse umane | Anul n | Anul n+1 | Anul n+2 | Anul n+3 | Anul n+4 | Anul n+5 și anii urm. |Funcționari și agenți temporari (XX 01 01) | 0,030 | 0,030 |Personal finanțat prin articolul XX 01 02 (auxiliari, END, agenți contractuali etc.) (se indică linia bugetară) |Costul total al resurselor umane și costuri conexe (neincluse în suma de referință) | 0,030 | 0,030 |Calcul – Funcționari și agenți temporari |Se face trimitere la punctul 8.2.1. dacă este cazul |NU ESTE CAZUL |Calcul - Personal finanțat prin articolul XX 01 02 |Se face trimitere la punctul 8.2.1. dacă este cazul |NU ESTE CAZUL |8.2.6. Alte cheltuieli administrative neincluse în suma de referință milioane EUR (cu 3 zecimale) |Anul 2010 | Anul n+1 | Anul n+2 | Anul n+3 | Anul n+4 | Anul n+5 și anii urm. | TOTAL |XX 01 02 11 01 – Misiuni | 0,020 | 0,010 | 0,030 |XX 01 02 11 02 – Reuniuni și conferințe |XX 01 02 11 03 - Comitete[18] |XX 01 02 11 04 – Studii și consultări |XX 01 02 11 05 – Sisteme de informații |2 Total Alte cheltuieli de gestiune (XX 01 02 11) |3 Alte cheltuieli de natură administrativă (precizați, indicând linia bugetară) |Totalul cheltuielilor administrative altele decât cele pentru resursele umane și costurile conexe (neincluse în suma de referință) | 0,020 | 0,010 | 0,030 |Calcul – Alte cheltuieli administrative neincluse în suma de referință |Trei misiuni de serviciu pentru una sau două persoane |[1] JO C […], […], p. […].[2] JO L[3] JO L 184, 17.7.1999, p. 23.[4] JO L 248, 16.9.2002 p. 1.[5] Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2342/2002 al Comisiei, JO L 357, 31.12.2002, p. 1.[6] Cheltuieli care nu intră sub incidența capitolului xx 01 din titlul 01 în cauză.[7] Proiectul preliminar de buget pentru anul 2011.[8] Proiectul preliminar de buget pentru anul 2011.[9] Cheltuieli care intră sub incidența articolului xx 01 04 din titlul xx.[10] Cheltuieli care intră sub incidența capitolului xx 01, cu excepția articolelor xx 01 04 și xx 01 05.[11] Proiectul preliminar de buget pentru anul 2011.[12] Proiectul preliminar de buget pentru anul 2011.[13] A se vedea punctele 19 și 24 din Acordul interinstituțional.[14] Ale căror costuri NU sunt acoperite de suma de referință.[15] Ale cărui costuri NU sunt acoperite de suma de referință.[16] Ale căror costuri sunt incluse în suma de referință.[17] Este necesar să se facă trimitere la fișa financiară legislativă specifică agenției (agențiilor) executive în cauză.[18] Se indică tipul de comitet și grupul de care aparține.


Anunţ juridic important

|

52009PC0199(02)

Propunere de decizie a Consiliului de acordare de asistenţă financiară comunitară pe termen mediu României  /* COM/2009/0199 final */

	[pic] | COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE |Bruxelles, 21.4.2009COM(2009) 199 finalRecomandare deDECIZIE A CONSILIULUIde acordare de asistență reciprocă RomânieiPropunere deDECIZIE A CONSILIULUIde acordare de asistență financiară comunitară pe termen mediu RomânieiRecomandare deDECIZIE A CONSILIULUIde acordare de asistență reciprocă Românieiprecum șiPropunere deDECIZIE A CONSILIULUIde acordare de asistență financiară comunitară pe termen mediu RomânieiEXPUNERE DE MOTIVEINTRODUCERERomânia a înregistrat o creștere economică foarte ridicată în cursul ultimilor ani, care a atins o medie de 6,5% începând cu 2002, ridicându-se chiar și la 7,1% în 2008. Creșterea a fost generată, în primul rând, de cererea internă de consum și investiții, care a fost alimentată de o expansiune a intermedierii financiare finanțate din străinătate și de creșterea substanțială a salariilor. Împrumuturile externe ridicate au condus la creșterea rapidă a datoriei externe, care a atins 53% din PIB la sfârșitul anului 2008, iar împrumuturile acordate adesea în valută au dus la creșterea vulnerabilității bilanțurilor gospodăriilor și întreprinderilor la schimbările bruște ale cursului de schimb. Presiunile cererii interne au fost amplificate și de politica fiscală prociclică, împrumuturile publice crescând de la 1,2% din PIB în 2005 la 5,4% din PIB în 2008, contrar avizelor repetate ale Consiliului și recomandării de politică a Comisiei din iunie 2008, care solicitau consolidarea fiscală și ameliorarea gestiunii bugetare.Încetinirea mondială a creșterii economice și sporirea aversiunii față de risc cu privire la vulnerabilitatea generată în interiorul țării au condus la reducerea semnificativă a fluxurilor de capital spre România. Presiunile asupra cursului de schimb au crescut, conducând la o deteriorare cumulativă de mai mult de 30% începând cu luna august 2007. În al patrulea trimestru 2008, cererea internă s-a redus cu mai mult de 4% de la an la an, în principal ca urmare a scăderii consumului privat, de la o rată de creștere din două cifre înregistrată în primele trei trimestre. În plus, evoluția competitivității externe și a productivității a fost afectată de ritmul lent al reformelor structurale întreprinse de la aderarea la UE. Guvernul se confruntă la rândul său cu dificultăți în creștere pe piața de obligațiuni, cu randamente medii mai ridicate cu aproximativ 300 pbs în ultimul an și bazate aproape în totalitate pe titluri cu scadențe pe termen scurt.În acest context, la 6 martie 2009 autoritățile române[1] au solicitat CE sprijin pentru balanța de plăți, adresând solicitări similare și FMI și Băncii Mondiale. Deși pentru moment nu se înregistrează o criză acută, acestea consideră că un sprijin financiar extern este necesar în condițiile actuale pentru creșterea fondului-tampon de rezerve valutare ale României, plecând de la un scenariu care prevede tensiuni semnificative privind finanțarea externă atât a sectorului public, cât și a celui privat în următorii doi ani. Un program ar contribui, de asemenea, la consolidarea încrederii în capacitatea României de a își respecta obligațiile externe.Comisia și Președinția Consiliului au anunțat la 9 martie că UE este pregătită să participe împreună cu FMI la un pachet coordonat de finanțare în vederea sprijinirii stabilității balanței de plăți a României. Totuși, s-a insistat asupra faptului că asistența financiară este condiționată de angajamentul ferm al autorităților române de a implementa un program de măsuri de sprijin.Pe baza discuțiilor cu Comisia și cu FMI, autoritățile române vor trimite o scrisoare de intenție Comisiei și FMI în care vor scoate în evidență elementele cheie ale programului lor de ajustare economică. Asistența financiară acordată de Consiliu României este condiționată de primirea acestei scrisori. Obiectivul principal al acestui program de ajustare este amortizarea efectelor scăderii bruște a afluxului de capital privat, și, în același timp, implementarea măsurilor de politică vizând soluționarea dezechilibrelor interne și externe și consolidarea sectorului financiar. În contextul acestui program, instituțiile mamă ale celor mai mari nouă bănci străine stabilite în România s-au angajat în mod coordonat să își mențină nivelul global al expunerii din România și să furnizeze capital suplimentar, în cazul în care este necesar.EVOLUțIE șI PERSPECTIVE MACROECONOMICEDupă mai mulți ani de creștere susținută a PIB, care a atins o medie anuală de 6,5% începând cu 2002, creșterea a scăzut brusc în al patrulea trimestru 2008 la 2,9% de la an la an. Acest fapt a fost cauzat, în principal, de scăderea cu aproape 4% de la an la an a consumului privat, care s-a combinat cu o încetare a împrumuturilor acordate de bănci. În al patrulea trimestru, formarea brută de capital fix a încetinit brusc, trecând de la 30% de la an la an în primul trimestru la puțin sub 3%. În ceea ce privește oferta, încetinirea a fost cauzată de contracția industriei cu aproximativ 8%, care a urmat expansiunii de 5,5% din trimestrul 1 din 2008. Construcția și serviciile au înregistrat și ele declinuri importante.Scăderea bruscă a cererii interne în al patrulea trimestru a condus și la încetinirea importurilor, a căror rată anuală de creștere a devenit negativă spre sfârșitul anului (-18% de la an la an), o nouă deteriorare a acestora fiind înregistrată în ianuarie 2009 (-28% de la an la an, calculată în RON). Performanța la export s-a deteriorat, de asemenea, în mod semnificativ (-8% de la an la an în decembrie 2008 și -13% în ianuarie 2009). La nivel global, în 2008, deficitul de cont curent s-a redus ușor, dar a rămas la un nivel ridicat de 12,3% din PIB, după ce atinsese 13,5% din PIB în 2007. În ceea ce privește finanțarea, investițiile străine directe au acoperit aproximativ 54% din deficitul de cont curent în 2008. Diferența a fost finanțată în principal prin datoria externă (în cea mai mare parte privată), care a crescut până la aproximativ 53% din PIB la sfârșitul anului 2008.În timpul expansiunii economice, deficitele de forță de muncă datorate fluxurilor importante de emigranți și unei ponderi relativ ridicate a forței de muncă necalificate au contribuit la apariția unei spirale a salariilor și prețurilor, creșterea salariilor depășind-o pe cea a productivității. Creșterea salariilor a fost foarte puternică în primele două trimestre din 2008 (creșterea anuală a salariilor nominale fiind de aproximativ 25%) dar s-a temperat între timp, atingând 13% de la un an la altul în ianuarie 2009. Cu toate că prețurile bunurilor și alimentelor au scăzut, inflația IPC a crescut din nou, de la 6,3% în decembrie 2008 la 6,9% în februarie 2009, ca urmare a deprecierii nominale efective de 8% care a avut loc în acest interval de timp.Având în vedere încetinirea bruscă a activității economice în al patrulea trimestru 2008 și deteriorarea probabilă a perspectivelor economice mondiale, rata de creștere a PIB este prevăzută să devină negativă în 2009 și să atingă aproximativ -4%, în principal ca urmare a contracției consumului și investițiilor, compensată parțial de o corectare a deficitului extern.FINANțELE PUBLICERomânia a dus o politică fiscală prociclică de-a lungul anilor 2005-2008, perioadă marcată de o creștere explozivă a cererii, deficitul global crescând de la 1,2% din PIB în 2005 la 5,4% din PIB în 2008, în condițiile în care rata reală de creștere a PIB a atins, în medie, 6,5% și contrar îndrumărilor repetate exprimate în avizul Consiliului privind programul de convergență al României din februarie 2008 și în recomandarea de politică a Comisiei din iunie 2008. Aceasta s-a datorat în mare parte planificării și execuției bugetare în general slabă. Veniturile excepționale au fost utilizate, în general, prin rectificări bugetare în cursul exercițiului respectiv, nefiind create rezerve suplimentare pentru perioadele mai dificile. Unele slăbiciuni ale administrației publice au contribuit, la rândul lor, la o execuție insuficientă repetată a planurilor de cheltuieli de capital, iar o parte a resurselor prevăzute pentru investiții au fost ulterior transferate la cheltuielile curente precum salariile din sectorul public și transferurile sociale. Creșterea salariilor din sectorul public a devenit un element generator al creșterilor salariale din sectorul privat, nivelurile salariilor fiind mai ridicate în sectorul public. În perioada 2005-2008 totalul cheltuielilor cu salariile din sectorul public s-a dublat în termeni nominali. De asemenea, în ultimele săptămâni ale anului se concentrează mari cheltuieli, ceea ce afectează în mod grav credibilitatea și predictabilitatea bugetară. În ciuda îndrumărilor exprimate în recomandarea de politică a Comisiei din iunie 2008, nu au fost realizate progrese în ceea ce privește implementarea unui cadru fiscal obligatoriu pe termen mediu.Bugetul 2009 prezentat de noul guvern și aprobat de parlament la sfârșitul lunii februarie conține o serie de măsuri care vizează reducerea deficitului de la 5,4% din PIB în 2008 la 2,0% din PIB în 2009, în condițiile unei ipoteze de creștere reală a PIB de 2,5%. Măsurile includ stoparea angajărilor și reducerea unor sporuri diverse din sectorul public, reducerea cheltuielilor cu bunurile și serviciile, limitarea creșterilor salariale din sectorul public și legarea pensiilor de inflație mai degrabă decât de evoluția salariilor. De asemenea, guvernul a planificat o creștere substanțială a investițiilor publice. Totuși, la data adoptării era deja clar că obiectivul privind deficitul era nerealist, în special din cauză că atât scenariul macroeconomic aflat la baza acestuia, cât și previziunile privind veniturile erau prea optimiste. În plus, în absența unei reforme globale a politicii de cheltuieli, existau riscuri privind implementarea măsurilor care vizează cheltuielile.PIEțE FINANCIARESistemul financiar al României este dominat de sectorul bancar, care s-a dezvoltat foarte rapid în ultimii ani. Activele nete totale ale sectorului bancar din România au atins aproximativ 315 miliarde RON la sfârșitul anului 2008 (62% din PIB). În mare parte, băncile aparțin investitorilor străini. În decembrie 2008, instituțiile de credit cu capital majoritar străin (inclusiv sucursalele băncilor străine) controlau 88% din totalul activelor nete ale tuturor instituțiilor de credit care își desfășurau activitatea în România. În România, băncile din Austria, Grecia, Franța și Italia sunt cele mai expuse.În ultimii ani, sectorul bancar din România a încurajat creșterea creditelor, raportul dintre volumul creditului și cel al depozitelor crescând până la 122% în 2008. Deși creșterea creditelor a pornit de la o bază foarte scăzută, creșterea mai ales a creditelor în valută (care reprezenta aproximativ 59% din creditele interne acordate sectorului privat în ianuarie 2009) a condus la o dependență masivă a sectorului bancar din România de finanțarea străină. În a doua jumătate a anului 2008, acordarea creditelor a încetinit în mod considerabil, creșterea anuală a creditelor reducându-se de la 60% în iunie 2008 la 36,5% în decembrie 2008.Deși pentru moment sectorul bancar pare să rămână solid și cu o capitalizare sănătoasă (cu o rată de adecvare a capitalului de 12,3% la sfârșitul lui 2008), stabilitatea financiară din România ar putea fi supusă unor tensiuni. Deteriorarea perspectivelor economice implică eventualitatea unei creșteri rapide a ponderii creditelor neperformante în următoarele luni. De asemenea, deoarece sectorul privat din România depinde în mod considerabil de creditele exprimate în valută, o nouă depreciere a leului ar afecta în mod serios bilanțurile gospodăriilor și întreprinderilor.BALANțA DE PLățI șI CERINțELE PRIVIND FINANțAREA EXTERNăFaza de expansiune economică din ultimii ani a României a fost caracterizată de apariția unor dezechilibre externe majore și de o acumulare nesustenabilă a pasivelor externe. Deficitul de cont curent a crescut de la 5,8% din PIB în 2004 la 13,5% din PIB în 2007 și a rămas peste 12% din PIB în 2008. În consecință, datoria externă brută s-a ridicat la 55% din PIB la sfârșitul anului 2008.Piețele financiare din România au suferit presiuni continue de la începutul lui octombrie 2008 până în prezent. Reducerea efectului de levier, bazele slabe pe care se fundamentează economia României și nivelul scăzut al ratingului afectează în mod accentuat piața monetară, interbancară și cea a acțiunilor și obligațiunilor. Asupra finanțării externe se va exercita, pentru încă o perioadă de vreme, o presiune semnificativă, având în vedere că s-ar putea ca atât deficitul persistent -deși în scădere- de cont curent, cât și necesitatea de a reînnoi datoria de proporții pe termen scurt sau pe termen mai lung exprimată în valută să nu fie acoperite în totalitate de investițiile străine directe și de alte afluxuri financiare și de capital, pentru perioada 2009-2011.În lumina celor menționate anterior, Comisia este de părere că există o amenințare gravă la adresa balanței de plăți a României. Prin urmare, Comisia recomandă Consiliului adoptarea unei decizii de acordare de asistență reciprocă. Nevoile totale de finanțare până în primul trimestru din 2011 sunt estimate la 20 miliarde EUR. În această valoare sunt incluse sume pentru deficitul de cont curent prevăzut și pentru perioada următoare, reînnoirea insuficientă a împrumuturilor care ajung la scadență, ieșirile de capital și acumularea oficială de rezerve valutare până la atingerea unui nivel prudențial. Se consideră că rata de reînnoire a expunerilor în România a băncilor străine va fi de 100% imediat după acordarea asistenței mutuale, în conformitate cu angajamentul solicitat principalelor bănci străine de menținere a expunerii în România (așa cum a fost confirmat în declarația comună a acestora de pe 26 martie 2009), în condițiile în care se presupune că rata de reînnoire a datoriei externe corporative față de companiile mamă și cea a datoriei externe a băncilor românești este de 50% în 2009. Pentru 2010 și 2011, se estimează că toate pasivele externe care ajung la scadență vor fi reînnoite în proporție de 100%, în paralel cu stabilizarea așteptată a pieței financiare și cu debutul prevăzut al relansării principalelor piețe românești de export. În afara țintei de rezerve valutare suficient de ridicate (de mai mult de 100% din datoria externă pe termen scurt rămasă la scadență), ipotezele privind alte ieșiri de capital, precum retragerile din depozitele nerezidenților, scăderea creditelor comerciale și ieșirile de capitaluri investite în portofolii sunt precaute, permițând luarea în calcul a unor rezerve suplimentare. Ipotezele privind creșterea PIB, care au servit drept bază, sunt de -4% în 2009 și 0% în 2010. Deficitul de cont curent este prevăzut la 7½% din PIB în 2009 și 6½% din PIB în 2010.SPRIJIN DIN PARTEA UE ÎN CADRUL MECANISMULUI PENTRU BALANțA DE PLățI, CARE FACE PARTE DIN EFORTUL INTERNAțIONAL DE ASISTENțăAvând în vedere dificultățile grave cu care se confruntă balanța de plăți a României și cu condiția unui angajament ferm al autorităților române de a implementa un vast program de ajustare fiscală, financiară și structurală, în urma consultării Comitetului economic și financiar la 17 martie 2009, Comisia recomandă Consiliului acordarea asistenței reciproce prevăzute de articolul 119 din tratat.În plus, în urma consultării Comitetului economic și financiar, Comisia propune Consiliului, după adoptarea deciziei sus-menționate a Consiliului de acordare de asistență reciprocă României la recomandarea Comisiei, să adopte o decizie prin care să i se acorde României, în cadrul mecanismului UE pentru statele membre [reglementat de Regulamentul (CE) nr. 332/2002 al Consiliului din 18 februarie 2002], asistență financiară pe termen mediu de până la 5 miliarde EUR, în vederea sprijinirii sustenabilității balanței de plăți a acesteia.Date fiind circumstanțele actuale, de afluxuri reduse de capital și dezechilibre fiscale și externe importante, apare ca fiind oportună acordarea de asistență financiară pe termen mediu României în cadrul mecanismului pentru balanțele de plăți ale statelor membre [în temeiul Regulamentului (CE) nr. 332/2002]. Obiectivul imediat este facilitarea unei ajustări sistematice a deficitului extern, care să conducă la scăderea presiunii excesive exercitate asupra cursului de schimb, în absența căreia acesta din urmă ar putea afecta în mod grav bilanțurile întreprinderilor și ale gospodăriilor, ceea ce ar duce la o recesiune mai severă și la tensiuni în sectorul bancar.Nevoile totale de finanțare până în primul trimestru din 2011 sunt estimate la 20 miliarde EUR. Asistența UE pentru România va fi acordată în paralel cu un sprijin din partea FMI, în cadrul unui acord stand-by (SBA), în valoare de 11,40 miliarde DST (aproximativ 12,95 miliarde EUR, 1085% din cota FMI a României). Un sprijin multilateral suplimentar de 2 miliarde EUR va fi furnizat în modul următor: în plus față de activitățile sale obișnuite de creditare, Banca Mondială furnizează 1 miliard EUR, iar BEI și BERD furnizează, la rândul lor, 1 miliard EUR.La 26 martie 2009, instituțiile mamă ale celor mai mari 9 bănci străine de pe piața românească s-au angajat împreună să își mențină expunerea globală în România de-a lungul perioadei aferente programului și au fost de acord să își sprijine filialele din România pentru ca acestea să își mențină buna poziție financiară actuală pe tot parcursul perioadei de turbulență a pieței și de încetinire economică. Acest angajament va fi reafirmat în scrisorile individuale adresate de băncile principale Băncii Naționale a României (BNR) care, împreună cu autoritățile de supraveghere din țara de origine, va monitoriza cu atenție acest angajament. Asistența financiară din partea UE este furnizată ca sprijin al angajamentului ferm al autorităților române de a implementa un program economic cuprinzător. Acest program a fost convenit cu autoritățile române.Comisia va verifica la intervale regulate, în colaborare cu CEF, prin intermediul misiunilor și al raportărilor regulate, dacă sunt îndeplinite condițiile privind politicile economice de care depinde asistența. În cursul implementării programului, Comisia va furniza, de asemenea, avize suplimentare privind politicile și asistență tehnică în anumite domenii specifice. Principalele elemente ale programului sunt:a. Consolidarea fiscalăGuvernul se angajează să întreprindă eforturi suplimentare de ajustare fiscală, de 1,1% din PIB, în plus față de măsurile care reprezintă 3% din PIB și care sunt incluse în bugetul pe 2009 adoptat în februarie 2009. Pe baza previziunilor revizuite privind contracția PIB, de 4% în 2009, și a măsurilor bugetare suplimentare, autoritățile și-au fixat ca obiectiv un deficit public de 5,1% din PIB, ceea ce implică o ajustare structurală importantă față de rezultatele din 2008. Bugetul modificat pe 2009, bazat pe perspectivele economice actualizate, și măsurile suplimentare vor fi aprobate de Parlament în al doilea trimestru din 2009.Consolidarea fiscală va aborda în principal aspecte legate de cheltuieli. Cheltuielile publice primare vor fi reduse cu încă 0,85 puncte procentuale din PIB față de bugetul pe 2009. Această reducere va fi obținută prin i) o diminuare (estimată la aproximativ 4 - 4½% față de nivelul din 2008) a cheltuielilor cu salariile din sectorul public prin anularea creșterilor salariale din acest sector (totalizând 5 procente) programată pentru 2009 sau prin reduceri suplimentare de personal producând un efect echivalent și prin reducerea locurilor de muncă din sectorul public, inclusiv prin înlocuirea parțială a angajaților care pleacă (1 din 7); ii) reduceri suplimentare ale cheltuielilor cu bunurile și serviciile și ale subvențiilor pentru întreprinderile publice; iii) reducerea cheltuielilor de capital cu anumite bunuri precum autovehiculele și echipamentul de birou, precum și asigurarea unui calendar realist pentru proiectele de investiții sprijinite de UE. Totuși, investițiile publice sunt prevăzute să crească substanțial în 2009 în comparație cu 2008 (atingând aproximativ 6½ % din PIB în 2009 față de 5¾% din PIB în 2008). În ceea ce privește veniturile, se așteaptă ca măsurile de eliminare a anumitor deduceri fiscale și indemnizații (în special cele cu privire la automobilele de serviciu și la deprecierea activelor reevaluate) să genereze încă 0,25% din PIB. Guvernul se angajează să continue consolidarea fiscală stimulată de măsurile privind cheltuielile și să reducă în continuare deficitul la 4,1% din PIB în 2010 și sub 3% din PIB în 2011.În cursul executării programului, Comisia va continua să furnizeze îndrumări și consiliere autorităților române, în scopul de a asigura o corectare sustenabilă a deficitului.b. Reforma guvernanței fiscalePentru sprijinirea realizării sustenabile a unor deficite bugetare mai reduse, vor fi luate măsuri de ameliorare a strategiei și procesului bugetare. Legea responsabilității fiscale va constitui o componentă cheie care va impune, printre altele, elaborarea unor proceduri îmbunătățite de programare bugetară multianuală și limitarea rectificărilor bugetare care pot fi efectuate în timpul anului și va introduce noi reguli fiscale în vederea ameliorării implementării bugetare și a respectării depline a cerințelor pactului de stabilitate și creștere (PSC). Legea prevede și înființarea unui consiliu fiscal care să furnizeze analize independente și de specialitate.Pentru a ameliora predictabilitatea și transparența bugetară, salarizarea în sistemul bugetar va fi restructurată, inclusiv prin unificarea și simplificarea grilelor de salarizare și revizuirea sistemului de sporuri salariale. Această acțiune vizează abordarea problemelor majore ale salarizării în sistemul bugetar: sporurile dețin o pondere prea ridicată în remunerarea totală, nu există o grilă armonizată de salarizare și există foarte multe legi care reglementează salariile pentru diverse părți ale sistemului de salarizare.Pentru a sprijini ameliorarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, parametrii principali ai sistemului de pensii vor fi modificați. Schimbările vor include o evoluție spre indexarea pensiilor publice în funcție de prețurile de consum și spre limitarea cazurilor de mărire discreționară a pensiilor, împreună cu continuarea creșterii graduale a vârstei de pensionare peste cea prevăzută în planurile aprobate în prezent (în special pentru femei) și care să țină cont de evoluția speranței de viață. În plus, se vor introduce treptat contribuții pentru grupuri de angajați publici care sunt în prezent excluși de la contribuția la fondul de pensii. Programul prevede continuarea implementării celui de-al doilea pilon de pensii, cu creșteri regulate ale contribuțiilor, în conformitate cu planificarea inițială.c. Politica sectorului financiar și monetarPolitica monetară se va concentra în continuare asupra stabilității prețurilor și a realizării țintei de inflație a BNR (care este în prezent de 3,5% ±1 procent pentru sfârșitul lui 2009). În ceea ce privește sectorul financiar, BNR va realiza teste de stres pentru bilanțurile băncilor individuale și pentru portofoliile de împrumuturi în cadrul unor scenarii diverse, în conformitate cu orientările UE privind evaluarea, care vor fi utilizate pentru evaluarea creșterilor potențiale de fonduri proprii necesare pentru a garanta că rata de solvabilitate rămâne peste 10 procente de-a lungul perioadei aferente programului. După realizarea testelor de stres, în conformitate cu angajamentul de a își sprijini în mod adecvat filialele (confirmat în declarația comună de pe 26 martie 2009) băncile mamă vor trebui să asigure, până la sfârșitul lui septembrie 2009, un nivel suficient de resurse pentru a acoperi eventualele deficite scoase în evidență de testele respective.De asemenea, programul prevede că legislația privind procedurile de lichidare și legislația bancară vor fi modificate pentru a putea răspunde în timp util și în mod eficace în cazul în care băncile ar trece printr-o situație dificilă. Unul dintre scopurile principale ale modificărilor va fi consolidarea puterilor administratorilor băncilor aflate sub administrare specială. În plus de soluționarea problemelor bancare, alte măsuri vizează consolidarea competențelor de remediere ale BNR, inclusiv autorizarea acesteia de a solicita acționarilor principali creșterea capitalului social deținut și sprijinirea financiară a băncii și de a interzice sau limita distribuirea profitului. Supravegherea financiară va fi consolidată, în conformitate cu legislația comunitară relevantă. În plus, vor fi stabilite cerințe de raportare mai detaliată cu privire la lichidități și, la momentul potrivit, nivelul minim reglementar al ratei de adecvare a capitalului va crește de la 8 la 10 procente. De asemenea, procedurile privind activarea garantării depozitului vor fi modificate în scopul simplificării și accelerării plăților. În cadrul legislației modificate, garantarea depozitelor va fi activată în urma deciziei BNR, în decursul unei perioade de 21 de zile. În fine, pentru a garanta furnizarea suficientă de lichidități, BNR s-a angajat să extindă gama de active care pot fi acceptate drept garanție.d. Reforme structuraleProgramul economic va include și măsuri de reformă structurală, corespunzând domeniilor acoperite de recomandările specifice de țară emise de Consiliu în contextul Strategiei de la Lisabona. Reformele vor include politici care vizează ameliorarea eficienței și eficacității administrației publice, sporirea calității cheltuielilor publice, utilizarea sănătoasă și absorbția ridicată a fondurilor UE, ameliorarea mediului de afaceri și combaterea muncii la negru. Comisia contribuie, la rândul său, la dezvoltarea capacității locale prin fonduri structurale, o parte specifică a acestora fiind deja rezervată pentru asistența tehnică.Condiționarea de politicile economice, inclusă în recomandarea Comisiei de decizie a Consiliului, se bazează pe acest program. Detaliile condiționării de politicile economice aferentă plății împrumutului UE vor fi consemnate într-un memorandum de înțelegere care urmează să fie încheiat cu autoritățile române. Acest program va fi inclus în totalitate într-o actualizare a programului de convergență al României.Decizia propusă urmează să expire la trei ani după intrarea în vigoare. Se propune autorizarea utilizării swap-urilor pe rata dobânzii pentru operația de împrumut care finanțează creditul, în vederea asigurării flexibilității necesare în contextul actual al pieței. Pentru a proteja bugetul UE, contrapărțile unui eventual swap trebuie să aibă cea mai înaltă calitate de credit.În conformitate cu dispozițiile propunerii Comisiei din 8 aprilie 2009 de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 332/2002 al Consiliului de înființare a unui mecanism de asistență financiară pe termen mediu pentru balanțele de plăți ale statelor membre, Comisia, inclusiv Oficiul European de Luptă Antifraudă și Curtea de Conturi Europeană, poate trimite propriii funcționari sau reprezentanți legali autorizați pentru a efectua controalele sau auditurile tehnice sau financiare pe care le consideră necesare în cadrul gestionării asistenței în cauză. Se va asigura investigarea și tratarea satisfăcătoare a oricărui caz de fraudă, de corupție sau de altă activitate ilegală legată de gestionarea asistenței CE pentru balanța de plăți, care este în detrimentul intereselor financiare ale CE, presupusă sau efectivă. Toate cazurile de acest fel, precum și măsurile aferente luate de autoritățile naționale competente vor fi raportate fără întârziere Comisiei. Memorandumul de înțelegere și acordul de împrumut vor integra deja și noile dispoziții tehnice din Propunerea Comisiei de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 332/2002.În paralel cu condiționarea de politici a acestui program, Comisia va continua să monitorizeze și progresul din domeniul reformei justiției și al luptei împotriva corupției, în temeiul mecanismului de cooperare și verificare. Durata mecanismului este independentă de durata programului de asistență. Raportul intermediar din februarie 2009 a concluzionat că este necesar ca autoritățile române să se reîncadreze pe linia dinamică a reformării sistemului judiciar și a luptei împotriva corupției, astfel încât să contrabalanseze unele regrese înregistrate în ultimele luni. Aceasta se traduce în particular prin adoptarea codurilor necesare pentru modernizarea sistemului judiciar și demonstrarea, prin tratarea rapidă a cazurilor de corupție la nivel înalt, a faptului că sistemul legal este capabil de a implementa legile în mod independent și eficient.În plus față de condiționarea de politici, Comisia va continua și monitorizarea utilizării corecte a transferurilor UE de preaderare și de postaderare, printre altele prin evaluarea respectării regulilor și prin examinări regulate.Recomandare deDECIZIE A CONSILIULUIde acordare de asistență reciprocă RomânieiCONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 119,având în vedere recomandarea Comisiei emisă în urma consultării Comitetului economic și financiar,întrucât:1.  Piața financiară și cea de capital din România s-au confruntat de curând cu presiuni în creștere, care reflectă declinul economic mondial, precum și cu intensificarea îngrijorărilor cu privire la sănătatea economiei românești, în contextul existenței unui important deficit extern și al creșterii rapide a deficitului public. Presiunile asupra cursului de schimb au crescut la rândul lor și au generat un risc semnificativ pentru stabilitatea întregului sector bancar.2.  Drept răspuns, guvernul și Banca Națională a României (BNR) au elaborat o strategie globală de ancorare fermă a politicilor macroeconomice și de reducere a tensiunilor de pe piața financiară și au evidențiat această strategie într-o scrisoare de intenție primită de Comisie la […]. Un element principal al programului economic este reducerea deficitului fiscal de la 5,4% din PIB în 2008 la 5,1% din PIB în 2009 și sub 3% din PIB până în 2011. Pentru sprijinirea realizării sustenabile a unor deficite bugetare mai reduse, vor fi luate măsuri de ameliorare a strategiei și procesului bugetare. Acest program economic și mai ales obiectivele sale fiscale se vor reflecta în bugetul public, precum și în programul de convergență.3.  Consiliul examinează cu regularitate politicile economice implementate de România, mai ales în contextul reexaminării anuale a actualizării de către România a programului de convergență și a implementării programului național de reformă, al evaluării progresului înregistrat de România în contextul raportului de convergență și al raportului anual de activitate.4.  Asupra finanțării externe se va exercita, în continuare, o presiune semnificativă, având în vedere că s-ar putea ca atât deficitul persistent -deși în scădere- de cont curent, cât și necesitatea de a reînnoi datoria de proporții pe termen scurt sau pe termen mai lung exprimată în valută să nu fie acoperite în totalitate de investițiile străine directe și de alte afluxuri financiare și de capital în perioada 2009-2011. Nevoile totale de finanțare până în primul trimestru din 2011 sunt estimate la aproximativ 20 miliarde EUR. Se consideră că rata de reînnoire a expunerilor în România a băncilor străine va fi de 100% imediat după acordarea asistenței mutuale, în conformitate cu angajamentul solicitat principalelor bănci străine de menținere a expunerii în România (așa cum a fost confirmat în declarația comună a acestora de pe 26 martie 2009), în condițiile în care se presupune că rata de reînnoire a datoriei externe corporative față de companiile mamă și cea a datoriei externe a băncilor românești este de 50% în 2009. Pentru 2010 și 2011, se estimează că toate pasivele externe care ajung la scadență vor fi reînnoite în proporție de 100%, în paralel cu stabilizarea așteptată a pieței financiare și cu debutul prevăzut al relansării principalelor piețe românești de export. În afara țintei de rezerve valutare suficient de ridicate (de mai mult de 100% din datoria externă pe termen scurt rămasă la scadență), ipotezele privind alte ieșiri de capital, precum retragerile din depozitele nerezidenților, scăderea creditelor comerciale și ieșirile de capitaluri investite în portofolii sunt precaute, permițând luarea în calcul a unor rezerve suplimentare.5.  Autoritățile române au solicitat asistență financiară substanțială din partea UE și a altor instituții financiare internaționale, pentru a sprijini sustenabilitatea balanței de plăți și a aduce rezervele valutare la un nivel prudențial.6.  Există o amenințare gravă la adresa balanței de plăți române, care justifică acordarea urgentă de asistență reciprocă de către Comunitate.ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:Articolul 1Comunitatea acordă asistență reciprocă României.Articolul 2Prezenta decizie se adresează statelor membre.Adoptată la Bruxelles,Pentru ConsiliuPreședintelePropunere deDECIZIE A CONSILIULUIde acordare de asistență financiară comunitară pe termen mediu RomânieiCONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,având în vedere Regulamentul (CE) nr. 332/2002 al Consiliului[2] din 18 februarie 2002 de înființare a unui mecanism de asistență financiară pe termen mediu pentru balanțele de plăți ale statelor membre, în special articolul 3 alineatul (2),având în vedere propunerea Comisiei emisă în urma consultării Comitetului economic și financiar (CEF),întrucât:7.  Prin Decizia [….] Consiliul a decis să acorde asistență reciprocă României.8.  În ciuda îmbunătățirii preconizate a contului curent, nevoile financiare externe ale României până în primul trimestru din 2011 au fost estimate în martie 2009 de Comisie, de FMI și de autoritățile române la aproximativ 20 de miliarde EUR, deoarece din cauza evoluțiilor recente de pe piața financiară, contul de capital și financiar s-ar putea deteriora în mod semnificativ.9.  Este oportun să se acorde României sprijin comunitar de până la 5 miliarde EUR în cadrul mecanismului de asistență financiară pe termen mediu pentru balanțele de plăți ale statelor membre, instituit prin Regulamentul (CE) nr. 332/2002. Respectivul sprijin ar trebui acordat împreună cu un împrumut din partea Fondului Monetar Internațional, în valoare de 11,40 miliarde DST (aproximativ 12,95 miliarde EUR) în cadrul acordului stand-by care se preconizează că va fi aprobat la 6 mai 2009. Banca Mondială a acceptat, de asemenea, să acorde un împrumut de 1 miliard EUR României, în timp ce BEI și BERD vor furniza un sprijin suplimentar total de 1 miliard EUR.10.  Asistența comunitară trebuie gestionată de către Comisie. Condițiile particulare privind politicile economice asupra cărora s-a ajuns la un acord cu autoritățile române după consultarea CEF trebuie consemnate într-un memorandum de înțelegere. Prevederile financiare detaliate trebuie stabilite de Comisie în acordul de împrumut.11.  Comisia trebuie să verifice, la intervale regulate, prin intermediul misiunilor și al raportărilor regulate ale autorităților române, dacă sunt îndeplinite condițiile privind politicile economice de care depinde asistența.12.  În cursul implementării programului, Comisia va furniza avize suplimentare privind politicile și asistență tehnică în anumite domenii specifice.13.  Curtea de Conturi Europeană are dreptul de a efectua controalele sau auditurile financiare pe care le consideră necesare în cadrul gestionării asistenței în cauză. Comisia, inclusiv Oficiul European de Luptă Antifraudă, are dreptul de a trimite propriii funcționari sau reprezentanți legali autorizați pentru a efectua controalele sau auditurile tehnice sau financiare pe care le consideră necesare în cadrul gestionării asistenței financiare comunitare pe termen mediu.14.  În paralel cu condiționarea de politici a acestui program, Comisia va continua să monitorizeze și progresul din domeniul reformei justiției și al luptei împotriva corupției, în temeiul mecanismului de cooperare și verificare. Durata mecanismului este independentă de durata programului de asistență. În plus față de condiționarea de politici, Comisia va continua și monitorizarea utilizării corecte a transferurilor UE de preaderare și de postaderare, printre altele prin evaluarea respectării regulilor și prin examinări regulate.15.  Este necesar să se acorde asistență în vederea sprijinirii sustenabilității balanței de plăți în România, sprijinul contribuind astfel la implementarea reușită a programului guvernamental de politici economice.ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:Articolul 116.  Comunitatea acordă României un împrumut pe termen mediu de maximum 5 miliarde EUR, cu o scadență medie de maximum șapte ani.17.  Asistența financiară comunitară se acordă timp de trei ani începând cu ziua următoare datei intrării în vigoare a prezentei decizii.Articolul 218.  Sprijinul este administrat de Comisie într-un mod compatibil cu angajamentele luate de România și cu recomandările Consiliului, în special recomandările specifice de țară în contextul implementării programului național de reformă și a programului de convergență.19.  Comisia convine, împreună cu autoritățile din România, după consultarea CEF, asupra condițiilor specifice de politici economice care însoțesc asistența financiară, după cum se prevede la articolul 3 alineatul (5). Aceste condiții se stabilesc în memorandumul de înțelegere, luându-se în considerare angajamentele și recomandările menționate la alineatul (1). Prevederile financiare detaliate se stabilesc de Comisie în acordul de împrumut.20.  Comisia verifică la intervale regulate, în colaborare cu CEF, dacă condițiile privind politicile economice sunt îndeplinite. În acest scop autoritățile române pun la dispoziția Comisiei toate informațiile necesare și cooperează pe deplin cu aceasta. CEF trebuie înștiințat de către Comisie cu privire la refinanțări posibile ale împrumuturilor sau la modificarea condițiilor financiare.21.  România este dispusă să adopte și să implementeze măsuri suplimentare de consolidare pentru asigurarea stabilității macrofinanciare, în cazul în care astfel de măsuri devin necesare în cursul programului de asistență. Autoritățile române consultă Comisia înaintea adoptării unor astfel de măsuri suplimentare.Articolul 322.  Sprijinul financiar comunitar este pus la dispoziția României de către Comisie în maximum cinci tranșe, a căror valoare urmează să se stabilească în memorandumul de înțelegere.23.  Prima tranșă se plătește în urma intrării în vigoare a acordului de împrumut și a memorandumului de înțelegere.24.  Dacă acest lucru este necesar în vederea finanțării împrumutului, este permisă utilizarea prudentă a swap-urilor pe rata dobânzii cu contrapărți cu cea mai înaltă calitate de credit.25.  Comisia decide cu privire la plata următoarelor tranșe după obținerea avizului CEF.26.  Plata tuturor tranșelor următoare se efectuează pe baza unei implementări satisfăcătoare a noului program economic al guvernului român, care va fi inclus în programul de convergență al României, în programul național de reformă și, în special, în condițiile specifice de politici economice menționate în memorandumul de înțelegere. Acestea includ, printre altele:27.  Adoptarea unui program fiscal bine definit pe termen mediu pentru reducerea deficitului administrației publice, până în 2011, la un nivel care să nu depășească nivelul de referință din tratat, de 3% din PIB.28.  Adoptarea și executarea unui buget modificat pe 2009 (până în al doilea trimestru din 2009), care vizează un deficit public de cel mult 5,1% din PIB în termeni SEC 95.29.  Diminuarea cheltuielilor cu salariile din sectorul public în termeni nominali față de rezultatele din 2008, prin anularea creșterilor salariale din acest sector (totalizând 5 procente în termeni nominali) programată pentru 2009 (sau prin reduceri suplimentare de personal producând un efect echivalent) și prin reducerea locurilor de muncă din sectorul public, inclusiv prin înlocuirea parțială a angajaților care pleacă (1 din 7).30.  Reducerea suplimentară a cheltuielilor cu bunurile și serviciile și a subvențiilor pentru întreprinderile publice.31.  Ameliorarea gestionării bugetare prin adoptarea și implementarea unui cadru fiscal obligatoriu pe termen mediu, instituirea unor limite privind rectificările bugetare care pot fi efectuate în timpul anului, inclusiv reguli fiscale și înființarea unui consiliu fiscal care să furnizeze analize independente și de specialitate.32.  Restructurarea salarizării în sistemul bugetar, inclusiv prin unificarea și simplificarea grilelor de salarizare și revizuirea sistemului de sporuri.33.  Schimbarea unor parametri principali ai sistemului de pensii prin evoluția spre indexarea pensiilor în funcție de prețurile de consum mai degrabă decât în funcție de nivelul salariilor, împreună cu continuarea creșterii graduale a vârstei de pensionare peste cea prevăzută în planurile aprobate în prezent, în special pentru femei, și introducerea treptată a contribuțiilor la fondul de pensii pentru grupurile de angajați publici care sunt în prezent excluși de la acestea.34.  Modificarea legislației privind procedurile de lichidare și a legislației bancare pentru ca acestea să poată răspunde în timp util și în mod eficace în cazul în care băncile ar trece printr-o situație dificilă. Unul dintre scopurile principale ale modificărilor va fi consolidarea puterilor administratorilor băncilor aflate sub administrare specială. În plus de soluționarea problemelor bancare, este necesară consolidarea competențelor de remediere ale BNR, inclusiv autorizarea acesteia de a solicita acționarilor principali creșterea capitalului social deținut și sprijinirea financiară a băncii și de a interzice sau limita distribuirea profitului. Supravegherea financiară va fi consolidată, în conformitate cu legislația comunitară relevantă. În plus, vor fi stabilite cerințe de raportare mai detaliată cu privire la lichidități și, la momentul potrivit, nivelul minim reglementar al ratei de adecvare a capitalului va crește de la 8 la 10 procente. De asemenea, procedurile privind activarea garantării depozitului trebuie să fie modificate în scopul simplificării și accelerării plăților. În cadrul legislației modificate, garantarea depozitelor va fi activată în urma deciziei BNR, în decursul unei perioade de 21 de zile. În fine, pentru a garanta furnizarea suficientă de lichidități, BNR s-a angajat să extindă gama de active care pot fi acceptate drept garanție.35.  Măsuri de reformă structurală în domeniile acoperite de recomandările specifice de țară emise în contextul Strategiei de la Lisabona. Acestea vor include măsuri pentru ameliorarea eficienței și eficacității administrației publice, sporirea calității cheltuielilor publice, utilizarea sănătoasă și absorbția ridicată a fondurilor UE, conducând la reducerea sarcinilor administrative, fiscale și juridice la care sunt supuse întreprinderile și la combaterea muncii la negru, având ca urmare lărgirea bazei de impozitare.36.  Pentru a asigura realizarea armonioasă a condiționalității programului și pentru a contribui la reducerea dezechilibrelor într-un mod sustenabil, Comisia va continua să furnizeze îndrumări și consiliere cu privire la reformele fiscale, structurale și ale pieței financiare.37.  România deschide un cont special la Banca Națională a României în vederea gestionării asistenței financiare comunitare pe termen mediu.Articolul 4Prezenta decizie se adresează României.Articolul 5Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .Adoptată la Bruxelles,Pentru ConsiliuPreședinteleFIȘĂ DE IMPACT BUGETAR(conform articolului 16 din regulamentul intern)DOMENIUL DE POLITICĂ: TITLUL 01 – AFACERI ECONOMICE ȘI FINANCIAREACTIVITATE: OPERAȚIUNI ȘI INSTRUMENTE FINANCIARETITLUL ACȚIUNII: ASISTENȚĂ FINANCIARĂ COMUNITARĂ PE TERMEN MEDIU PENTRU ROMÂNIA1. TITLUL PROPUNERII: RUBRICA BUGETARĂ ÎN CAUZĂ ȘI TITLUL01 04 01 01 garanția CE pentru împrumuturile comunitare contractate pentru sprijinul privind balanța de plăți2. BAZĂ LEGALĂ:Articolul 119 CE și articolul 308 CE; Regulamentul (CE) nr. 332/2002 al Consiliului din 18 februarie 2002.3. CIFRE GLOBALE PENTRU EXERCIȚIUL FINANCIAR (ÎN EURO)Această rubrică constituie structura pentru garanția acordată de Uniunea Europeană. Ea va permite Comisiei să onoreze datoria (principalul, dobânda și alte costuri) în cazul incapacității de plată a debitorului (România).Linia bugetară („p.m.”) corespunzătoare garanției bugetare se va activa doar în cazul unei mobilizări efective a garanției. Se preconizează că, în mod normal, garanția bugetară nu va fi mobilizată.3.a – Exercițiul curentNu se aplicăCA |Credit inițial pentru exercițiul financiar (buget) |Transferuri |Credit suplimentar |Credit total |Credite deja rezervate printr-un alt program de lucru |Sold disponibil |Sumă pentru acțiunea propusă |3b – ReportăriNu se aplicăCA |Reportări |Credite deja rezervate printr-un alt program de lucru |Sold disponibil |Sumă pentru acțiunea propusă |3c – Următorul exercițiu financiarNu se aplicăCA |Credit inițial pentru exercițiul financiar (buget) | p.m. |Transferuri |Credit suplimentar |Credit total |Credite deja rezervate printr-un alt program de lucru |Sold disponibil |Sumă pentru acțiunea propusă | p.m. |4. DESCRIEREA ACȚIUNIIAsistența financiară pe termen mediu propusă spre a fi acordată României constă într-un împrumut comunitar (care urmează să fie finanțat prin împrumuturi comunitare pe piețele internaționale de capital) în valoare de 5 miliarde EUR. Acesta va fi plătit în cadrul unui pachet internațional de finanțare, în special printr-un împrumut din partea FMI de 11,40 miliarde DST (aproximativ 12,95 miliarde EUR) sprijinit prin mecanismul stand-by. Banca Mondială s-a angajat să plătească o sumă totală de 1 miliard EUR, în timp ce BEI și BERD vor furniza, de asemenea, o sumă totală de 1 miliard EUR. Ajutorul financiar comunitar pe termen mediu acordat României este menit să sprijine sustenabilitatea balanței de plăți a României care este grav amenințată și prin aceasta să sprijine, de asemenea, noul program economic al guvernului care își propune, printre altele, să restabilească încrederea investitorilor și să reducă tensiunile resimțite recent pe piețele financiare. În același timp, acest sprijin contribuie la stabilitatea financiară care depășește granițele țării beneficiare, date fiind importantele legături internaționale (inclusiv interbancare). Noul pachet economic sprijinit astfel include o reducere accelerată a deficitului în perioada 2009-2011, care ar conduce la o scădere a necesarului de finanțare al guvernului. În fine, asistența administrată de Comisie, pe baza consultărilor Comitetului economic și financiar, este un mijloc de a garanta că UE continuă să se implice îndeaproape în modelarea politicilor economice din România și că aceste politici sunt coerente cu angajamentele României față de UE și cu recomandările Consiliului, mai ales în ceea ce privește implementarea programului național de reformă, precum și a programului de convergență.La 26 martie 2009, instituțiile mamă ale celor mai mari 9 bănci străine de pe piața românească s-au angajat împreună să își mențină expunerea globală în România de-a lungul perioadei aferente programului și au fost de acord să își sprijine filialele din România pentru ca acestea să își mențină buna poziție financiară actuală pe tot parcursul perioadei de turbulență a pieței și de încetinire economică. Împreună cu asistența oferită de Comunitate, FMI, Banca Mondială, BEI și BERD, prezenta declarație evidențiază caracterul complex al sprijinului acordat autorităților române.Împrumuturile comunitare obținute pe piețele de capital sau de la instituțiile financiare în scopul extinderii împrumutului acordat României sunt acoperite de garanția comunitară. Împrumutul este obținut pe piețele de capital sau de la instituții financiare. Cuantumul împrumuturilor care vor fi acordate României se ridică la 5 miliarde EUR.Structura garanției oferite de Uniunea Europeană îi va permite Comisiei să onoreze datoria în caz de neplată din partea României.Pentru a-și onora obligațiile, Comisia ar putea recurge la propriile rezerve de lichidități pentru a onora provizoriu datoria. În acest caz, se aplică articolul 12 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1150/2000 al Consiliului din 22 mai 2000 privind punerea în aplicare a Deciziei 2000/597/CE, Euratom referitoare la sistemul resurselor proprii ale Comunităților (JO L 130, 31.5.2000, p. 1).5. METODA DE CALCUL ADOPTATĂNu se aplică.6. SCADENȚARUL PLĂȚILOR (ÎN EURO)Nu se aplică.Denumirea rubricii | Credite | Plăți |Anul n | Anul n+1 | Anul n+2 | Anul n+3 | Exercițiile financiare următoare |Anul n |Anul n+1 |Anul n |Anul n+1 |Total |[1] În conformitate cu mandatul privind împrumuturile necomunitare acordate statelor membre ale UE adoptat de Comitetul economic și financiar (CEF) la 29 septembrie 2008, solicitarea a fost introdusă printr-o scrisoare a ministrului de finanțe Gheorghe Pogea adresată comisarului Joaquin Almunia. O scrisoare similară a fost redactată de membrul CEF Stefan Nanu și adresată secretarului CEF Odile Renaud Basso și membrului Comisiei din CEF Marco Buti.[2] JO L 53, 23.2.2002, p. 1.