				|

		52011PC0868

			Propunere de REGULAMENT AL CONSILIULUI de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1292/2007 privind instituirea unei taxe antidumping definitive la importurile de folii din polietilen tereftalat (PET) originare din India /* COM/2011/0868 final - 2011/0423 (NLE) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
1.           CONTEXTUL PROPUNERII
·      Motivele și obiectivele propunerii
Prezenta propunere vizează aplicarea
Regulamentului (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului privind protecția
împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea
țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene[1] (denumit în continuare
„regulamentul de bază”) în procedura privind importurile de folii din
polietilen tereftalat (PET) originare din India.
·      Contextul general
Prezenta propunere este formulată în
contextul punerii în aplicare a regulamentului de bază și constituie
rezultatul unei anchete care s-a desfășurat în conformitate cu
cerințele de fond și de procedură prevăzute în regulamentul
de bază.
Măsurile aflate în prezent în vigoare constau
într-o taxă antidumping definitivă impusă prin Regulamentul (CE)
nr. 1292/2007 al Consiliului (JO L 288, 6.11.2007, p. 1) privind importurile de
folii din polietilen tereftalat (PET) originare din India, astfel cum a fost
modificat ultima dată prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr.
469/2011 al Consiliului (JO L 129, 17.05.2011, p. 1.).
·      Coerența cu alte politici și obiective ale Uniunii
Nu este cazul.
2.           REZULTATELE
CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRILOR
IMPACTULUI
·      Consultarea părților interesate
Părțile interesate vizate de
procedură au avut posibilitatea de a-și apăra interesele în
cursul anchetei, în conformitate cu dispozițiile regulamentului de
bază.
·      Obținerea și utilizarea expertizei
Nu a fost nevoie de expertiză externă.
·      Evaluarea impactului
Prezenta propunere este rezultatul punerii în
aplicare a regulamentului de bază.
Regulamentul de bază nu prevede o evaluare
generală a impactului, în schimb conține o listă completă
de condiții care trebuie evaluate.
3.           ELEMENTELE JURIDICE ALE
PROPUNERII
·      Rezumatul acțiunii propuse
La data de 29 octombrie 2010, Comisia a
inițiat o anchetă de reexaminare intermediară parțială
a măsurilor antidumping aplicabile importurilor de folii din polietilen
tereftalat (PET) originare din India, al cărei domeniu de aplicare s-a
limitat la examinarea dumpingului în ceea ce privește Ester Industries
Ltd. (denumit în continuare „solicitantul”). Reexaminarea a fost
inițiată deoarece solicitantul, un producător-exportator din
India, a furnizat suficiente elemente de probă prima facie care
indicau că împrejurările privind dumpingul, în temeiul cărora au
fost instituite măsurile, s-au schimbat și că respectivele
schimbări sunt de durată.
Comparația între valoarea normală a
solicitantului și prețul său de export în UE a indicat o marjă
de dumping de 8,3% în perioada anchetei de reexaminare, care este considerabil
mai mică decât taxa antidumping aplicabilă în prezent
societății.
Ancheta a arătat, de asemenea, că schimbarea
împrejurărilor care a condus la inițierea reexaminării ar putea
fi considerată în mod rezonabil ca fiind de durată.
Prin urmare, se propune adoptarea de către
Consiliu a propunerii anexate de regulament de modificare la 8,3% a taxei
aplicabile societății Ester Industries Ltd., care ar trebui
publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene cel târziu până
la 28 ianuarie 2012.
·      Temeiul juridic
Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al
Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor
care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre
ale Comunității Europene, în special articolul 11 alineatul (3).
·      Principiul subsidiarității
Propunerea intră în sfera competenței
exclusive a Uniunii Europene. În consecință, principiul
subsidiarității nu se aplică.
·      Principiul proporționalității
Propunerea respectă principiul
proporționalității din următorul motiv:
Tipul acțiunii este descris în regulamentul
de bază menționat anterior și exclude luarea de decizii la nivel
național. Nu sunt necesare indicații privind măsura în care
sarcina financiară și administrativă care revine Uniunii,
guvernelor naționale, autorităților regionale și locale,
operatorilor economici și cetățenilor este limitată la
minimum și proporțională cu obiectivul propunerii.
·      Alegerea instrumentelor
Instrumentul propus: regulament al Consiliului
Alte instrumente nu ar fi adecvate întrucât
regulamentul de bază nu prevede alte opțiuni.
4.           IMPLICAȚII BUGETARE
Propunerea nu are nicio implicație pentru
bugetul Uniunii.
2011/0423 (NLE)
Propunere de
REGULAMENT AL CONSILIULUI
de modificare a Regulamentului (CE) nr.
1292/2007 privind instituirea unei taxe antidumping definitive la importurile
de folii din polietilen tereftalat (PET) originare din India
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE)
nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția
împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea
țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene[2] (denumit în continuare
„regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (4) și
articolul 11 alineatele (3), (5) și (6),
având în vedere propunerea prezentată de
către Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”)
după consultarea comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURĂ
1.
Anchete anterioare și măsuri
antidumping existente
(1)
În august 2001, prin Regulamentul (CE) nr.
1676/2001[3],
Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de
folii din polietilen tereftalat (PET) originare, printre altele, din India. Măsurile
constau într-o taxă antidumping ad valorem cuprinsă între 0%
și 62,6%, aplicată importurilor provenind de la
producători-exportatori desemnați individual, cu un nivel al taxei
reziduale aplicabil importurilor de la toate celelalte societăți de
53,3%.
(2)
În august 2001, prin Decizia 2001/645/CE[4], Comisia a acceptat
angajamentele de preț oferite de cinci producători indieni.
Acceptarea angajamentelor a fost retrasă ulterior[5], în martie 2006.
(3)
În martie 2006, prin Regulamentul (CE) nr. 366/2006[6], Consiliul a modificat
măsurile impuse de Regulamentul (CE) nr. 1676/2001. Taxa antidumping
instituită varia între 0% și 18%, luând în considerare concluziile
reexaminării efectuate în perspectiva expirării taxelor compensatorii
definitive detaliate în Regulamentul (CE) nr. 367/2006 al Consiliului[7].
(4)
În septembrie 2006, prin Regulamentul (CE) nr.
1424/2006[8],
Consiliul a modificat, în urma unei noi solicitări din partea unui
producător-exportator, Regulamentul (CE) nr. 1676/2001, în ceea ce
privește un exportator indian. Regulamentul modificat a stabilit o
marjă de dumping de 15,5% pentru societățile cooperante neincluse
în eșantion și un nivel al taxei antidumping aplicabil
societății în cauză de 3,5%, având în vedere marja de
subvenție la export a societății respective, astfel cum a
relevat ancheta antisubvenții care a dus la adoptarea Regulamentului (CE)
nr. 367/2006 menționat anterior. Întrucât societatea nu dispunea de o
taxă compensatorie individuală, s-a aplicat nivelul stabilit pentru
toate celelalte societăți.
(5)
În noiembrie 2007, prin Regulamentul (CE) nr.
1292/2007[9],
Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de
folii din PET originare din India, ca urmare a unei reexaminări efectuate
în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11
alineatul (2) din regulamentul de bază. Prin același regulament s-a
încheiat o reexaminare intermediară parțială în conformitate cu
articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, al cărei domeniu
de aplicare s-a limitat la examinarea dumpingului cu privire la un
producător-exportator indian.
(6)
Regulamentul (CE) nr. 1292/2007 a menținut, de
asemenea, extinderea măsurilor pentru Brazilia și Israel, exceptând
anumite societăți. Ultima modificare în acest sens la Regulamentul
(CE) nr. 1292/2007 a fost efectuată prin Regulamentul (UE) nr. 806/2010[10].
(7)
În ianuarie 2009, prin Regulamentul (CE) nr.
15/2009[11],
Consiliul, în urma unei reexaminări intermediare parțiale
inițiate de Comisie din proprie inițiativă privind
subvenționarea a cinci producători indieni de folii din PET, a
modificat taxele antidumping definitive impuse respectivelor
societăți prin Regulamentul (CE) nr. 1292/2007 și taxele
compensatorii definitive impuse respectivelor societăți prin
Regulamentul (CE) nr. 367/2006.
(8)
În mai 2011, prin Regulamentul (UE) nr. 469/2011[12], Consiliul a modificat
Regulamentul (CE) nr. 1292/2007 și a ajustat, în consecință,
nivelul taxelor antidumping, având în vedere expirarea, la 9 martie 2011[13], a taxei compensatorii impuse
prin Regulamentul (CE) nr. 367/2006.
(9)
Solicitantul acestei reexaminări intermediare
– Ester Industries Limited – este supus în prezent unei taxe antidumping
definitive de 29,3%.
2.
Cerere pentru o reexaminare
intermediară parțială
(10)
În iulie 2010, Comisia a primit o cerere pentru o
reexaminare intermediară parțială în conformitate cu articolul
11 alineatul (3) din regulamentul de bază. Cererea, având domeniul de
aplicare limitat la examinarea dumpingului, a fost depusă de Ester
Industries Limited, un producător-exportator din India (denumit în continuare
„Ester” sau „solicitantul”). În cererea sa, solicitantul susținea că împrejurările
pe baza cărora au fost instituite măsurile s-au schimbat și
că aceste schimbări sunt de durată. Solicitantul a furnizat
elemente de probă prima facie conform cărora menținerea
măsurii la nivelul său actual nu mai este necesară pentru a
contrabalansa dumpingul prejudiciabil.
3.
Inițierea unei reexaminări
(11)
După ce a constatat, în urma consultării
comitetului consultativ, că există suficiente dovezi care să
justifice inițierea unei reexaminări intermediare parțiale,
Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat la 29 octombrie 2010 în Jurnalul
Oficial al Uniunii Europene[14]
(denumit în continuare „aviz de inițiere”), inițierea unei
reexaminări intermediare parțiale, în conformitate cu articolul 11
alineatul (3) din regulamentul de bază, având domeniul de aplicare limitat
la examinarea dumpingului cu privire la solicitant.
(12)
Avizul de inițiere menționa faptul
că, în funcție de constatările reexaminării, reexaminarea
intermediară parțială urma să evalueze, de asemenea,
necesitatea modificării nivelului taxei în vigoare aplicabile importurilor
produsului vizat provenind de la producătorii-exportatori din țara în
cauză nespecificați în mod individual la articolul 2 alineatul (2)
din Regulamentul (CE) nr. 1292/2007, respectiv nivelul taxei antidumping
indicat ca fiind aplicabil „tuturor celorlalte societăți” din India.
4.
Anchetă
(13)
Ancheta cu privire la nivelul de dumping a cuprins
perioada dintre 1 octombrie 2009 și 30 septembrie 2010 (denumită în
continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”).
(14)
Comisia a informat oficial solicitantul,
autoritățile din țara exportatoare și industria Uniunii cu
privire la deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale.
Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și exprima
punctele de vedere în scris și de a fi audiate.
(15)
Pentru a obține informațiile necesare
anchetei sale, Comisia a trimis un chestionar solicitantului și a primit
răspunsul în termenul stabilit în acest scop.
(16)
Comisia a căutat și a verificat toate
informațiile considerate necesare pentru stabilirea dumpingului. S-a
efectuat o vizită de verificare în spațiile de lucru ale
solicitantului.
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ
ȘI PRODUSUL SIMILAR
1.
Produsul în cauză
(17)
Produsul vizat de această reexaminare este
același cu cel definit în Regulamentul (CE) nr. 1292/2007, astfel cum a
fost modificat ultima dată, care instituie măsurile în vigoare,
respectiv, folie din polietilen tereftalat (PET) originară din India, care
intră în prezent sub incidența codurilor NC ex 3920 62 19 și ex
3920 62 90.
2.
Produsul similar
(18)
Ca și anchetele anterioare, și aceasta a
demonstrat că foliile PET produse în India și exportate în Uniune
și foliile PET produse și vândute intern, pe piața indiană,
precum și foliile PET produse și vândute în UE de producătorii
din Uniune au aceleași caracteristici fizice și chimice de bază
și aceleași utilizări de bază.
(19)
Aceste produse sunt, prin urmare, considerate
produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
C. DUMPING
(a) Valoare normală
(20)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din
regulamentul de bază, Comisia a examinat mai întâi dacă
vânzările pe piața internă ale produsului similar, efectuate de
solicitant către clienți independenți, sunt reprezentative, respectiv,
dacă volumul total al unor astfel de vânzări reprezintă cel
puțin 5% din volumul total al vânzărilor la export
corespunzătoare către Uniune.
(21)
Ulterior, Comisia a identificat tipurile de produs
similar vândute de către societate pe piața internă care erau
identice sau direct comparabile cu tipurile de produse vândute la export
către Uniune.
(22)
Comisia a examinat, de asemenea, dacă
vânzările pe piața internă ale solicitantului sunt
reprezentative pentru fiecare tip de produs, respectiv, dacă
vânzările pe piața internă ale fiecărui tip de produs
reprezintă cel puțin 5% din volumul vânzărilor aceluiași
tip de produs către Uniune. Pentru tipurile de produs vândute în
cantități reprezentative, s-a examinat apoi dacă aceste
vânzări au fost efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale
normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de
bază.
(23)
Pentru a se determina dacă vânzările pe
piața internă ale fiecărui tip de produs, vândut intern în
cantități reprezentative, pot fi considerate ca fiind efectuate în
cadrul unor operațiuni comerciale normale, s-a stabilit proporția de
vânzări profitabile către clienți independenți pentru tipul
de produs în cauză. În toate cazurile în care vânzările pe piața
internă ale tipului de produs specific au fost realizate în
cantități suficiente și în cadrul unor operațiuni
comerciale normale, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern real,
calculat sub forma unei medii ponderate a tuturor vânzărilor de acest tip
pe piața internă efectuate în cursul PAR.
(24)
Pentru celelalte tipuri de produse ale căror
vânzări pe piața internă nu au fost reprezentative sau nu au
fost efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale, valoarea
normală a fost interpretată în conformitate cu articolul 2 alineatul
(3) din regulamentul de bază. Valoarea normală a fost
determinată prin adăugarea la costurile de producție, ajustate
după caz, ale tipurilor exportate, a unui procent rezonabil
corespunzător cheltuielilor de vânzare, cheltuielilor generale și
cheltuielilor administrative, precum și a unei marje rezonabile a
profitului, pe baza datelor reale referitoare la producție și
vânzări, în cadrul unor operațiuni comerciale normale, ale produsului
similar de către producătorul-exportator care face obiectul anchetei,
în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) prima teză din regulamentul
de bază.
(b) Preț de
export
(25)
În cadrul reexaminării intermediare
anterioare, care a dus la adoptarea Regulamentului (CE) nr. 366/2006, s-a
stabilit că angajamentele de preț au influențat prețurile
de export practicate anterior și le-a făcut necorespunzătoare
pentru determinarea practicilor de export viitoare. În cadrul respectivei
reexaminări intermediare, având în vedere că Ester vindea produsul în
cauză în cantități substanțiale pe piața
mondială, s-a hotărât stabilirea prețului de export pe baza
prețurilor plătite efectiv sau plătibile tuturor
țărilor terțe.
(26)
Se reamintește faptul că acceptarea
angajamentelor de preț a fost retrasă în martie 2006, respectiv, cu mai
mult de trei ani înainte de PAR actuală. Prin urmare, prețurile practicate
de Ester la exporturile către Uniune în cadrul PAR actuale nu au fost
influențate de niciun angajament de preț. Astfel, se poate concluziona
că acestea pot fi considerate corespunzătoare pentru determinarea
practicilor de export viitoare.
(27)
Întrucât toate vânzările la export ale
solicitantului către Uniune au fost realizate direct către
clienți independenți, prețul de export a fost stabilit pe baza
prețurilor plătite efectiv sau plătibile pentru produsul în
cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de
bază.
(c) Comparație
(28)
Comparația între valoarea normală medie
ponderată și prețul de export mediu ponderat a fost
efectuată la nivelul franco fabrică și la același stadiu
comercial. În vederea asigurării unei comparații echitabile între
valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, în
conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, de
diferențele constatate în ceea ce privește factorii care au afectat
prețurile și comparabilitatea acestora. În acest scop, s-a ținut
cont în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de
diferențele în materie de transport, asigurare, manipulare, încărcare
și costuri auxiliare, comisioane, costuri financiare și costuri de
ambalare plătite, după caz, de solicitant, în mod justificat.
(29)
Solicitantul a susținut că, în comparație
cu ancheta de reexaminare intermediară anterioară, oferă
clienților săi o gamă mai diversificată de straturi de acoperire
chimice, iar acest aspect trebuie luat în considerare în momentul clasificării
produsului în cauză în diferite tipuri de produs. Cu toate acestea,
societatea nu a demonstrat că diferitele tipuri de straturi de acoperire
chimice au afectat comparabilitatea prețurilor și că, în
special, clienții plăteau în mod constant prețuri diferite pe
piața internă și pe piața de export a UE, în funcție
de tipul de strat de acoperire chimic. Prin urmare, trebuie menținută
clasificarea produsului aplicată în cadrul anchetelor anterioare, iar afirmația
trebuie respinsă.
(30)
Solicitantul a invocat, de asemenea, o ajustare a
prețului de export, pe baza beneficiilor primite la export în cadrul
sistemului de credite pentru taxele de import (DEPB – Duty Entitlement
Passbook Scheme) acordate ulterior exportului. În această
privință, s-a constatat că acest sistem prevedea că se
puteau utiliza creditele primite la exportul produsului în cauză pentru a
achita drepturile vamale datorate la importurile oricăreia dintre
mărfuri sau că acestea puteau fi vândute liber altor
societăți. De asemenea, nu există nicio obligație ca
mărfurile importate să fie utilizate doar la fabricarea produsului
exportat în cauză. Ester nu a demonstrat că beneficiul oferit în
cadrul sistemului DEPB afecta comparabilitatea prețurilor și că,
în special, clienții plăteau în mod constant prețuri diferite pe
piața internă ca urmare a beneficiilor obținute în cadrul
sistemului DEPB. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.
(31)
Solicitantul a invocat, de asemenea, o ajustare a
prețului de export, pe baza beneficiilor primite la export în cadrul
sistemului taxelor preferențiale la importul de mijloace de producție
(Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCG) și în cadrul
sistemului creditelor de export. În această privință, trebuie
subliniat faptul că, la fel ca în cazul altor sisteme menționate mai
sus, nu există nicio restricție conform căreia bunurile
importate în cadrul sistemului EPCG ar trebui utilizate la fabricarea
produsului exportat în cauză. În al doilea rând, solicitantul nu a
prezentat nicio dovadă a unei legături explicite între prețurile
bunurilor exportate și beneficiile obținute în cadrul sistemelor EPCG
și al „creditelor de export”. În fine, solicitantul nu a demonstrat
că beneficiile din cadrul acestor două sisteme a afectat
comparabilitatea prețurilor și, în special, că prețurile
plătite de consumatori pe piața internă au fost diferite din
cauza beneficiilor obținute în cadrul sistemelor ECPG și al „creditelor
de export”. Prin urmare, solicitarea trebuie refuzată.
(d) Marjă de dumping
(32)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din
regulamentul de bază, valoarea normală medie ponderată în
funcție de tip a fost comparată cu prețul de export mediu
ponderat pentru tipul corespunzător de produs în cauză. În urma
observațiilor privind informațiile comunicate, menționate la
considerentele (44) și (45) de mai jos, marja de dumping, exprimată
ca procent din prețul de import CIF la frontiera Uniunii, fără plata
taxelor vamale, este de 8,3%.
D. CARACTERUL DURABIL AL SCHIMBĂRII
ÎMPREJURĂRILOR
(33)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din
regulamentul de bază, s-a examinat, de asemenea, dacă schimbarea
împrejurărilor ar putea fi considerată, în mod rezonabil, ca având un
caracter durabil.
(34)
În această privință, ancheta a indicat
că Ester a adoptat într-adevăr o serie de măsuri pentru
reducerea costurilor și îmbunătățirea eficienței. În
special, societatea s-a modernizat și a construit o nouă linie de
producție. În plus, ca urmare a creșterii considerabile a
producției, cheltuielile de regie au înregistrat o scădere
substanțială. De asemenea, societatea a început să se
aprovizioneze cu materii prime mai eficient (dintr-o zonă mai
apropiată) și a reușit, astfel, să își reducă semnificativ
cheltuielile de transport. Această reducere a costurilor are un impact
direct asupra marjei de dumping. Prin urmare, această schimbare a împrejurărilor
poate fi considerată ca având un caracter durabil.
(35)
În ceea ce privește prețul de export,
ancheta a indicat o anumită stabilitate a politicilor de preț ale
Ester pe o perioadă lungă de timp, între 2006 (anul abrogării
angajamentului) și 2010 (aproape sfârșitul PAR). Având în vedere
modificarea respectivă a metodologiei pentru stabilirea prețului practicat
de Ester la exporturile către Uniune descrisă la considerentele (24)
și (25) de mai sus și stabilitatea prețurilor
menționată anterior, există probabilitatea ca marja de dumping nou
calculată să aibă un caracter durabil.
(36)
Prin urmare, s-a considerat că este puțin
probabil ca împrejurările care au condus la inițierea prezentei
reexaminări intermediare să se schimbe în viitorul previzibil într-un
mod care să afecteze constatările reexaminării intermediare. În
consecință, s-a concluzionat că schimbarea împrejurărilor
are caracter durabil și că aplicarea măsurii la nivelul său
actual nu mai este justificată.
E. MĂSURI ANTIDUMPING
(37)
Un producător-exportator a argumentat că
marja de dumping medie a eșantionului trebuie recalculată în cazul în
care reexaminarea intermediară actuală ar avea drept rezultat o
marjă de dumping mai scăzută pentru Ester (care s-a numărat
printre societățile incluse în eșantion) decât cea
stabilită anterior. Trebuie reamintit faptul că domeniul de aplicare
al reexaminării intermediare parțiale actuale în temeiul articolului
11 alineatul (3) din regulamentul de bază este limitat în mod explicit la
reexaminarea marjei de dumping a solicitantului, un exportator individual, respectiv
Ester. Prin urmare, ancheta s-a limitat la împrejurările specifice ale
solicitantului, ținând seama de toate elementele de probă relevante și
documentate corespunzător[15].
Concluziile la care s-a ajuns pe această bază nu sunt pertinente
pentru celelalte societăți incluse în eșantion sau pentru orice
alt producător-exportator din țara în cauză.
(38)
Se consideră că stabilirea unei noi marje
de dumping medii a eșantionului în temeiul articolului 9 alineatul (6) din
regulamentul de bază în astfel de împrejurări nu este nici posibilă
din punct de vedere juridic, nici adecvată din punct de vedere economic
din următoarele motive. Într-adevăr, trebuie reamintit faptul că
se va apela la calcularea unei marje de dumping medii a eșantionului doar
în cazul în care, în contextul unei anumite anchete, se consideră că
numărul exportatorilor este atât de mare, încât anchetarea individuală
a tuturor exportatorilor cooperanți ar reprezenta o sarcină nejustificată
pentru instituții și ar pune în pericol finalizarea anchetei în
termenul limită obligatoriu prevăzut în regulamentul de bază. Se
presupune apoi că un calcul al marjei medii ponderate pe baza marjelor de
dumping ale exportatorilor incluși în eșantion este reprezentativ
pentru marja de dumping a exportatorilor cooperanți neincluși în
eșantion. Această situație poate fi posibilă doar în cazul
în care un astfel de calcul este efectuat pe baza marjelor de dumping aferente
aceleiași perioade de timp. Niciuna dintre împrejurările
menționate anterior nu este prezentă în contextul unei
reexaminări intermediare parțiale limitate la o societate inclusă
inițial în eșantion, precum ancheta de față. În consecință,
s-a concluzionat că împrejurările faptice ale reexaminării
intermediare parțiale actuale împiedică, prin natura lor, în mod
evident aplicarea dispozițiilor prevăzute la articolul 9 alineatul
(6).
(39)
Trebuie reamintit faptul că afirmația din
avizul de inițiere, potrivit căreia „în cazul în care se
constată că măsurile ar trebui eliminate sau modificate în ceea
ce îl privește pe solicitant, poate fi necesară modificarea nivelului
taxei aplicate în prezent importurilor produsului în cauză provenind de la
alte societăți din India” presupune că, drept rezultat al
reexaminării, taxa reziduală poate crește, pentru a se evita
eludarea[16].
Întrucât taxa solicitantului este revizuită în sens descrescător,
dispoziția menționată anterior din avizul de inițiere nu
este relevantă.
(40)
Având în vedere motivele descrise la considerentele
(37) - (39) menționate anterior, afirmația conform căreia
trebuie recalculată marja de dumping medie a eșantionului trebuie
respinsă.
(41)
Părțile interesate au fost informate cu
privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza
cărora s-a intenționat să se propună modificarea nivelului
taxei aplicabile solicitantului și au avut posibilitatea să formuleze
observații.
(42)
Solicitantul și-a reafirmat cererile
referitoare la clasificarea produsului, menționate la considerentul (29),
precum și cererile referitoare la ajustarea corespunzătoare
impozitării la import ca urmare a beneficiilor din cadrul sistemelor DEPD,
ECPG și al „creditelor de export”, astfel cum sunt precizate în
considerentele (30) și (31). Cu toate acestea, întrucât nu au fost
prezentate elemente noi care ar fi putut afecta concluziile Comisiei, cererile
au trebuit să fie respinse.
(43)
Solicitantul a contestat, de asemenea, metoda de
calcul a valorii CIF a acelor tranzacții care au fost efectuate pe baza
prețului FOB. La stabilirea valorii unitare CIF, Comisia a stabilit o
legătură între costul total de navlu plătit de societate și
toate tranzacțiile la export, inclusiv tranzacțiile FOB. Societatea a
susținut că costul total de navlu ar fi trebuit să fie corelat
numai cu tranzacțiile CIF. Această cerere a fost acceptată.
(44)
În fine, solicitantul a susținut că nu
toate vânzările de eșantioane fuseseră excluse din determinarea
marjei de dumping. Această obiecție a fost, de asemenea,
acceptată.
(45)
În urma anchetei de reexaminare, marja de dumping
revizuită propusă și taxa antidumping care ar fi aplicată
importurilor produsului în cauză fabricat de Ester Industries Limited este
de 8,3%,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Rubrica referitoare la Ester Industries
Limited, din tabelul de la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr.
1292/2007 al Consiliului, se înlocuiește cu următorul text:
 Ester Industries Limited, DLF City, Phase II, Sector 25, Gurgaon, Haryana - 122022, India || 8,3 || A026
Articolul 2
Prezentul
regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării
în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu
în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles,
                                                                       Pentru
Consiliu
                                                                       Președintele
[1]               JO L 343, 22.12.2009, p. 51.
[2]               JO L 343, 22.12.2009, p.51.
[3]               JO L 227, 23.8.2001, p. 1.
[4]               JO L 227, 23.8.2001, p. 56.
[5]               JO L 68, 8.3.2006, p. 37.
[6]               JO L 68, 8.3.2006, p. 6.
[7]               JO L 68, 8.3.2006, p. 15.
[8]               JO L 270, 29.9.2006, p. 1.
[9]               JO L 288, 6.11.2007, p. 1.
[10]             JO L 242, 15.9.2010.
[11]             JO L 6, 10.1.2009, p. 1.
[12]             JO L 129, 17.5.2011, p. 1.
[13]             Aviz de expirare (JO C 68, 3.3.2011, p. 6).
[14]             JO C 294, 29.10.2010, p. 10.
[15]             Hotărârea Tribunalului din 17 decembrie 2010, EWRIA
și alții/Comisia, Cauza T-369/08, punctele (7) și (79) și
jurisprudența citată la punctele respective.
[16]             Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 270/2010 al
Consiliului din 29 martie 2010 (JO L 84, 31.3.2010, p. 13) de modificare a Regulamentului
(CE) nr. 452/2007 (JO L 109, 26.4.2007, p. 12) de impunere a unei taxe
antidumping definitive la importurile de mese de călcat originare, printre
altele, din Republica Populară Chineză.


				|

		52011PC0482

			Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului în ceea ce privește anumite dispoziții referitoare la gestiunea financiară pentru anumite state membre care se confruntă cu dificultăți grave sau sunt amenințate de astfel de dificultăți cu privire la stabilitatea lor financiară /* COM/2011/0482 final - 2011/0211 (COD) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
1.           Contextul
propunerii
·      Motivele și obiectivele propunerii
Criza financiară și economică persistentă exercită
presiuni din ce în ce mai mari asupra resurselor financiare naționale, pe
măsură ce statele membre își reduc bugetele. În acest context, asigurarea
executării în bune condiții a programelor de coeziune are o importanță
deosebită, constituind un mijloc de a injecta fonduri în economie.
Cu toate acestea, punerea în aplicare a acestor
programe constituie adeseori o provocare din cauza problemelor de lichiditate
generate de constrângerile bugetare. Acesta este mai ales cazul acelor state
membre care au fost cel mai afectate de criză și au primit asistență financiară
în cadrul unui program al mecanismului european de stabilizare financiară
(MESF), pentru țările din zona EURO, sau al mecanismului privind balanța de
plăți, pentru țările din afara acestei zone. Până în prezent, șase țări –
inclusiv Grecia, care a primit asistență financiară în afara MESF – au
solicitat asistență financiară prin aceste mecanisme și au convenit cu Comisia
un program de ajustare macroeconomică. Aceste țări sunt Ungaria, România,
Letonia, Portugalia, Grecia și Irlanda, denumite în continuare „țările
participante la program”. Trebuie subliniat că Ungaria, care a aderat la
mecanismul privind balanța de plăți în 2008, l-a părăsit deja în 2010.
Pentru a se asigura că aceste state membre (sau
oricare alte state membre care pot fi vizate de aceste programe de asistență în
viitor) vor continua punerea în aplicare pe teren a programelor finanțate de
fondurile structurale și de Fondul de coeziune și vor elibera fonduri pentru
proiecte, prezenta propunere cuprinde prevederi care ar permite Comisiei să
efectueze plăți mai mari către aceste țări pe parcursul perioadei în care
acestea beneficiază de intervenția mecanismelor de sprijin, fără a modifica
fondurile globale care le sunt alocate în cadrul politicii de coeziune pentru
perioada 2007-2013. Statele membre vor dispune astfel de resurse
financiare suplimentare în acest moment critic, ceea ce va înlesni continuarea
punerii în aplicare a programelor pe teren.
·
Contextul general
Fără îndoială, agravarea crizei financiare în
unele state membre afectează în mod semnificativ economia reală din cauza
nivelului datoriei și a dificultăților cu care se confruntă guvernele în a
împrumuta bani de pe piață.
Comisia a înaintat propuneri ca răspuns la criza
financiară actuală și la consecințele sale socio-economice. În cadrul
pachetului său de măsuri de redresare, Comisia a propus, în decembrie 2008, o
serie de modificări în materie de reglementare în vederea simplificării
normelor de punere în aplicare a politicii de coeziune și a acordării unei
prefinanțări suplimentare prin plăți în avans pentru programele FEDER și FSE.
Plățile în avans suplimentare efectuate către statele membre în 2009 au oferit
imediat o injecție de lichidități în valoare de 6,25 miliarde EUR, în cadrul
pachetului financiar convenit pentru fiecare stat membru pentru perioada 2007-2013.
Această modificare a adus totalul plăților în avans la 11,25 miliarde EUR. O
propunere prezentată de Comisie în iulie 2009 a prevăzut măsuri suplimentare de
simplificare a punerii în aplicare a fondurilor structurale și a Fondului de
coeziune. Adoptarea acestor măsuri în iunie 2010 a contribuit în mod
semnificativ la simplificarea punerii în aplicare a programelor și a
îmbunătățit absorbția fondurilor, reducând, în același timp, sarcina
administrativă asupra beneficiarilor.
·
Dispoziții în vigoare în domeniul propunerii
Articolul 77 din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006
al Consiliului (denumit în continuare „regulamentul general”) prevede că
plățile intermediare și soldul final se calculează prin aplicarea ratei de
cofinanțare pentru fiecare axă prioritară, stabilite în decizia Comisiei de adoptare
a programului operațional în cauză.
·
Coerența cu alte politici și obiective ale
Uniunii
Propunerea este conformă cu alte propuneri și
inițiative adoptate de Comisia Europeană ca răspuns la criza financiară.
2.           CONSULTAREA PĂRȚILOR INTERESATE SI EVALUAREA
IMPACTULUI
·
Consultarea părților interesate
Nu s-a realizat o consultare a părților interesate
externe.
·
Obținerea și utilizarea expertizei
Nu a fost necesar să se recurgă la expertiză
externă.
·
Evaluarea impactului
Propunerea ar permite Comisiei să majoreze plățile
către țările în cauză pe parcursul perioadei în care acestea beneficiază de
mecanismele de sprijin. Majorarea va fi calculată prin suplimentarea cu zece
puncte procentuale a ratelor de cofinanțare aplicabile axei prioritare a
programelor în cazul cheltuielilor lor certificate recent, declarate pe
parcursul perioadei în cauză.
Această majorare nu va impune cerințe financiare
suplimentare bugetului global, deoarece suma totală alocată din fonduri țărilor
și programelor în cauză pentru perioada respectivă nu se va modifica.
3.           ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII
·
Rezumatul măsurilor propuse
Se propune modificarea articolului 77 din
regulamentul general pentru a permite Comisiei, la cererea statelor membre în
cauză, să ramburseze cheltuielile nou declarate pentru perioada în cauză cu o
sumă mai mare, calculată prin suplimentarea cu zece puncte procentuale a
ratelor de cofinanțare aplicabile axei prioritare a programelor.
Rata de cofinanțare majorată a programului nu
poate depăși cu mai mult de zece puncte procentuale plafoanele maxime
prevăzute în anexa III la regulamentul general. În orice caz, contribuția din
fonduri la axa prioritară în cauză nu poate fi mai mare decât valoarea
menționată în decizia Comisiei de aprobare a programului operațional.
În urma adoptării unei decizii a Consiliului prin
care se acordă asistență unui stat membru în cadrul mecanismelor de sprijin, la
cererea statelor membre în cauză, Comisia va aplica calculul menționat anterior
pentru toate cheltuielile nou declarate în cadrul unui program operațional
pentru statul membru în cauză.
Aceasta va fi o măsură temporară, care va înceta
să se aplice după ce statul membru părăsește mecanismul de sprijin.
·
Temei juridic
Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului din
11 iulie 2006 de stabilire a anumitor dispoziții generale privind Fondul
European de Dezvoltare Regională, Fondul Social European și Fondul de coeziune
și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1260/1999 definește normele comune,
aplicabile celor trei fonduri. Pe baza principiului gestiunii partajate între
Comisie și statele membre, acest regulament include dispoziții referitoare la
procesul de programare, precum și norme pentru gestionarea (inclusiv
financiară) programelor, monitorizarea, controlul financiar și evaluarea
proiectelor.
·
Principiul subsidiarității
Propunerea respectă principiul subsidiarității în
măsura în care are ca scop să ofere un sprijin sporit, prin intermediul
fondurilor structurale și al Fondului de coeziune, anumitor state membre care
întâmpină dificultăți majore, în special probleme în ceea ce privește creșterea
lor economică și stabilitatea financiară precum și o deteriorare a situației
deficitului și datoriei lor, cauzată și de conjunctura economică și financiară
internațională. În acest context, este necesar să se stabilească, la nivelul
Uniunii Europene, un mecanism temporar care să permită Comisiei Europene
majorarea rambursării pe baza cheltuielilor certificate în cadrul fondurilor
structurale și al Fondului de coeziune.
·
Principiul proporționalității
Propunerea respectă principiul proporționalității:
Prezenta propunere este, într-adevăr,
proporțională, deoarece oferă un sprijin sporit din fondurile structurale și
din Fondul de coeziune statelor membre care se confruntă cu dificultăți sau
sunt amenințate de dificultăți grave, cauzate de evenimente excepționale,
situate în afara controlului lor și care se încadrează în condițiile prevăzute
de Regulamentul (UE) nr. 407/2010 al Consiliului (de instituire a unui mecanism
european de stabilizare financiară), sau statelor membre care se confruntă cu
dificultăți ori care sunt serios amenințate de dificultăți în ceea ce privește
balanța de plăți și care se încadrează în condițiile prevăzute de Regulamentul
(CE) nr. 332/2002 al Consiliului, precum și Greciei, care a primit
asistență financiară în afara MESF în temeiul acordului între creditori (Inter-creditor
Agreement) și a acordului de împrumut pentru zona euro (Euro Area Loan
Facility Act).
·
Alegerea instrumentelor
Instrumentul propus: regulament.
Alte instrumente nu ar fi adecvate din următoarele
motive:
Comisia a explorat marja de manevră oferită de
cadrul juridic și consideră că este necesar, prin prisma experienței dobândite
până în prezent, să propună modificări ale regulamentului general. Obiectivul
acestei revizuiri este facilitarea într-o mai mare măsură a cofinanțării
proiectelor, accelerându-se astfel atât punerea lor în aplicare, cât și
impactul unor astfel de investiții asupra economiei reale.
4.           Implicații bugetare
Nu există niciun impact asupra creditelor de
angajament deoarece nu se propune nicio modificare a sumelor maxime ale
finanțării din fondurile structurale și din Fondul de coeziune prevăzute în
programele operaționale pentru perioada de programare 2007-2013.
În ceea ce privește creditele de plată, propunerea
poate duce la creșterea sumelor rambursate statelor membre vizate. Creditele de
plată suplimentare pentru prezenta propunere vor implica o majorare a
creditelor de plată (de aproximativ 2 304 de milioane EUR pentru 2012), care
poate fi compensată până la sfârșitul perioadei de programare. Prin urmare,
valoarea totală a creditelor de plată pentru întreaga perioadă de programare
rămâne neschimbată.
Pe baza solicitării statelor membre de a beneficia
de această măsură și luând în considerare evoluția înregistrată în privința
cererilor de plăți intermediare, Comisia va analiza, în 2012, nevoia de credite
de plată suplimentare și, dacă va fi necesar, va propune autorității bugetare
măsurile ce se impun.
Propunerea arată dorința Comisiei de a sprijini
eforturile depuse de statele membre pentru a face față crizei financiare.
Modificarea va oferi statelor membre în cauză fondurile necesare pentru a
sprijini proiecte și procesul de redresare a economiei.
2011/0211 (COD)
Propunere de
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI
AL CONSILIULUI
de modificare a Regulamentului (CE) nr.
1083/2006 al Consiliului în ceea ce privește anumite dispoziții referitoare la
gestiunea financiară pentru anumite state membre care se confruntă cu
dificultăți grave sau sunt amenințate de astfel de dificultăți cu privire la
stabilitatea lor financiară
PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL
UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea
Uniunii Europene, în special articolul 177,
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectului de act
legislativ către parlamentele naționale,
având în vedere avizul Comitetului Economic și
Social European[1],
având în vedere avizul Comitetului Regiunilor[2],
hotărând în conformitate cu procedura
legislativă ordinară,
întrucât:
(1)
Criza financiară mondială fără precedent și
încetinirea creșterii economice au adus prejudicii grave creșterii economice și
stabilității financiare și au deteriorat puternic condițiile economice și
financiare în mai multe state membre. În special, anumite state membre se
confruntă cu dificultăți grave sau sunt amenințate de astfel de dificultăți, în
special cu probleme legate de creșterea lor economică și stabilitatea lor
financiară și cu o deteriorare a situației deficitului și datoriei lor,
cauzate, de asemenea, de conjunctura economică și financiară internațională.
(2)
Cu toate că s-au luat deja măsuri importante pentru
a contracara efectele negative ale crizei, inclusiv prin modificarea cadrului
legislativ, impactul crizei financiare asupra economiei reale, asupra pieței
muncii și a cetățenilor este resimțit pe scară largă. Presiunea la care sunt
supuse resursele financiare naționale crește tot mai mult, fiind necesare
măsuri suplimentare pentru a atenua această presiune prin utilizarea optimă și
la maximum a finanțării din fondurile structurale și din Fondul de coeziune.
(3)
În temeiul articolului 122 alineatul (2) din
Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), care oferă posibilitatea
de a acorda asistență financiară din partea Uniunii unui stat membru care se
confruntă cu dificultăți sau care este serios amenințat de dificultăți grave,
cauzate de evenimente excepționale situate în afara controlului său,
Regulamentul (UE) nr. 407/2010 al Consiliului din 11 mai 2010 de instituire a
unui mecanism european de stabilizare financiară[3]
a instituit un astfel de mecanism în vederea menținerii stabilității financiare
a Uniunii.
(4)
Prin Deciziile de punere în aplicare 2011/77/UE a
Consiliului din 7 decembrie 2010[4]
și 2011/344/UE a Consiliului din 30 mai 2011[5],
Irlanda și Portugalia au beneficiat de acest tip de asistență financiară din
partea Uniunii.
(5)
Grecia se confrunta deja cu dificultăți majore în
ceea ce privește stabilitatea sa financiară înainte de intrarea în vigoare a
Regulamentului (UE) nr. 407/2010. Prin urmare, asistența financiară pentru
Grecia nu putea avea ca temei juridic respectivul regulament.
(6)
Acordul între creditori și acordul de împrumut (Loan
Facility Agreement) încheiate pentru Grecia la 8 mai 2010 au intrat în
vigoare la 11 mai 2010. Acesta din urmă prevede că acordul între creditori
rămâne în vigoare în întregime pe o perioadă de programare de trei ani, atât
timp cât există sume neachitate în temeiul acordului de împrumut.
(7)
Regulamentul (CE) nr. 332/2002 al Consiliului din 18
februarie 2002 de înființare a unui mecanism de asistență financiară pe termen
mediu pentru balanțele de plăți ale statelor membre[6] a instituit un instrument care
prevede acordarea de asistență reciprocă de către Consiliu în cazul în care un
stat membru care nu a adoptat moneda euro este afectat sau este serios
amenințat de dificultăți în ceea ce privește balanța sa de plăți.
(8)
Prin Decizia 2009/102/CE a Consiliului din 4
noiembrie 2008[7],
Decizia 2009/290/CE a Consiliului din 20 ianuarie 2009[8] și Decizia 2009/459/CE a
Consiliului din 6 mai 2009[9],
Ungaria, Letonia și România au beneficiat de acest tip de asistență financiară.

(9)
Perioada în care asistența este disponibilă în
Irlanda, Ungaria, Letonia, Portugalia și România este prevăzută în respectivele
decizii ale Consiliului. Perioada în care asistența a fost disponibilă pentru
Ungaria a expirat la 4 noiembrie 2010.
(10)
Perioada în care asistența în temeiul acordului
între creditori, împreună cu cea în temeiul acordului de împrumut pentru zona
euro este disponibilă pentru Grecia este diferită în ceea ce privește fiecare
stat membru care participă la aceste instrumente. În sensul prezentului
regulament, ar trebui stabilită o dată unică de începere a punerii în aplicare
a prezentului regulament.
(11)
La 11 iulie 2011, miniștrii de finanțe ai celor 17
state membre din zona euro au semnat Tratatul de instituire a Mecanismului
european de stabilitate (MES). Acesta are la bază decizia Consiliului European
din 25 martie 2011. Se prevede ca, până în 2013, MES să își asume sarcinile
care în prezent sunt îndeplinite de Fondul european de stabilitate financiară
(FESF) și de Mecanismul european de stabilizare financiară (MESF). Prin urmare,
acest viitor mecanism ar trebui luat deja în considerare în prezentul
regulament.
(12)
Concluziile Consiliului European din 23 și 24 iunie
2011 salută intenția Comisiei de a consolida sinergiile între programul de
împrumut pentru Grecia și fondurile Uniunii, sprijinind eforturile de creștere
a capacității Greciei de a absorbi fonduri ale Uniunii pentru a stimula
creșterea și ocuparea forței de muncă prin concentrarea asupra îmbunătățirii
competitivității și a creării de locuri de muncă. În plus, concluziile salută
și susțin elaborarea de către Comisie, împreună cu statele membre, a unui
program global de asistență tehnică pentru Grecia. Prezentul regulament
contribuie la aceste eforturi în materie de sinergie.
(13)
Pentru a facilita gestionarea finanțării din partea
Uniunii, pentru a sprijini accelerarea investițiilor în statele membre și în
regiuni, precum și pentru a îmbunătăți disponibilitatea de fonduri pentru
economie, este necesar să se permită creșterea plăților intermediare din
fondurile structurale și din Fondul de coeziune, cu o sumă echivalentă cu zece
puncte procentuale în plus față de rata reală de cofinanțare pentru fiecare axă
prioritară în cazul statelor membre care se confruntă cu dificultăți grave cu
privire la stabilitatea lor financiară și care au solicitat să beneficieze de
această măsură.
(14)
Este oportun ca normele privind calcularea plăților
intermediare și a plății soldului pentru programele operaționale pe perioada în
care statele membre primesc asistență financiară pentru remedierea
dificultăților grave cu privire la stabilitatea lor financiară să fie revizuite
în consecință.
(15)
După încheierea perioadei în cursul căreia a fost
pusă la dispoziție asistența financiară, evaluările efectuate în conformitate
cu articolul 48 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al
Consiliului din 11 iulie 2006 de stabilire a anumitor dispoziții generale
privind Fondul European de Dezvoltare Regională, Fondul Social European și
Fondul de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1260/1999[10] ar trebui, inter alia, să
analizeze dacă reducerea cofinanțării naționale nu conduce la o îndepărtate
semnificativă de obiectivele prevăzute inițial. O astfel de evaluare ar putea
conduce la revizuirea programului operațional.
(16)
Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 ar
trebui modificat în consecință.
(17)
Deoarece criza fără precedent care afectează
piețele financiare internaționale și încetinirea creșterii economice care au
cauzat prejudicii grave stabilității financiare a mai multor state membre
necesită o reacție rapidă pentru a contracara efectele asupra economiei în
ansamblul său, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare cât mai
curând posibil și să se aplice retroactiv pentru perioadele în cursul cărora
statele membre au primit asistență financiară din partea Uniunii sau a altor
state membre din zona euro pentru a face față dificultăților grave cu privire
la stabilitatea lor financiară,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Articolul 77 din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006
se înlocuiește cu următorul text:
„Articolul 77
Norme comune
în materie de calculare a plăților intermediare și a soldului final
1.           Plățile intermediare și plata
soldului final se calculează prin aplicarea ratei de cofinanțare stabilite în
decizia privind programul operațional în cauză pentru fiecare axă prioritară,
la cheltuielile eligibile menționate în cadrul axei prioritare respective, în
fiecare declarație de cheltuieli certificată de autoritatea de certificare.
2.           Prin derogare de la articolul
53 alineatul (2) și de la articolul 53 alineatul (4) a doua teză și de la plafoanele
stabilite în anexa III, la cererea unui stat membru, plățile intermediare și
plățile soldului final pot fi majorate cu o sumă echivalentă cu zece puncte
procentuale în plus față de rata de cofinanțare aplicabilă fiecărei axe
prioritare, dar care nu poate depăși sută la sută, care trebuie aplicată
valorii cheltuielilor eligibile nou declarate în fiecare declarație de
cheltuieli certificată, prezentată în perioada în care un stat membru
îndeplinește una dintre următoarele condiții:
(a)
se pune la dispoziția acestuia asistență financiară
în temeiul Regulamentului (CE) nr. 407/2010 al Consiliului de instituire a unui
mecanism european de stabilizare financiară* sau, se pune la dispoziția
acestuia asistență financiară din partea altor state membre ale zonei euro,
înainte de intrarea în vigoare a regulamentului menționat anterior;
(b)
se pune la dispoziția acestuia asistență financiară
pe termen mediu în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 332/2002 al
Consiliului**;
(c)
se pune la dispoziția acestuia asistență financiară
în conformitate cu Tratatul de instituire a Mecanismului european de
stabilitate semnat la 11 iulie 2011.
3            Pentru a calcula plățile
intermediare și plata soldului final după ce statul membru încetează să
beneficieze de asistența financiară menționată la alineatul (2), Comisia nu ia
în considerare sumele majorate plătite în conformitate cu alineatul respectiv.
Cu toate acestea, sumele respective sunt luate în
considerare în scopul aplicării articolului 79 alineatul (1).
4.           Fără a aduce atingere alineatului
(2), contribuția Uniunii prin intermediul plăților intermediare și al plății
soldului final nu poate depăși contribuția publică și suma maximă a
intervenției din partea fondurilor pentru fiecare axă prioritară, astfel cum se
prevede în decizia Comisiei de aprobare a programului operațional.
5.           Alineatele (2) și (3) nu se
aplică programelor operaționale în temeiul obiectivului de cooperare
teritorială europeană.
*        JO L 118, 12.5.2010, p. 1.
**      JO L 53, 23.2.2002, p. 1.”
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare la data
publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Cu toate acestea, prezentul regulament se
aplică retroactiv pentru următoarele state membre, cu efect din momentul în
care li s-a pus la dispoziție asistență financiară:
(a) pentru Irlanda, de la 10 decembrie 2010;
(b) pentru Grecia, de la 11 mai 2010;
(c) pentru Letonia, de la 23 ianuarie 2009;
(d) pentru Ungaria, de la 5 noiembrie 2008;
(e) pentru Portugalia, de la 24 mai 2011;
(f) pentru România, de la 11 mai 2009.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate
elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la
Pentru Parlamentul European,                     Pentru
Consiliu,
Președintele                                                  Președintele
FIȘĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ
1.           DENUMIREA PROPUNERII:
Propunere de regulament al Parlamentului European
și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 în ceea ce
privește anumite dispoziții referitoare la gestiunea financiară pentru anumite
state membre care se confruntă cu dificultăți grave sau sunt amenințate de
astfel de dificultăți cu privire la stabilitatea lor financiară.
2.           CADRU ABM / ABB
Domeniul (domeniile) de politică în cauză și
activitatea (activitățile) asociată (asociate):
politica regională; activitatea 13.03
ocuparea forței de muncă și afaceri sociale;
activitatea 04.02
Fondul de coeziune, activitatea 13.04
3.           LINII BUGETARE
3.1.        Linii bugetare [linii
operaționale și linii conexe de asistență tehnică și administrativă (foste
linii BA)]:
Noile acțiuni propuse se vor pune în aplicare
pe baza următoarelor linii bugetare:
·      13.031600 Convergență (FEDER)
·      13.031800 Competitivitate regională și ocuparea forței de muncă (FEDER)
·      04.0217 Convergență (FSE)
·      04. 0219 Competitivitate regională și ocuparea forței de muncă (FSE)
·      13.04.02 Fondul de coeziune
3.2.        Durata acțiunii și a
implicațiilor financiare:
3.3.      Caracteristici
bugetare:
 Linia bugetară || Natura cheltuielilor || Nouă || Contribuție AELS || Contribuții din partea țărilor candidate || Rubrica PF
 13.031600 || Cheltuieli neobligatorii || Diferențiate || NU || NU || NU || Nr. 1b
 13.031800 || Cheltuieli neobligatorii || Diferențiate || NU || NU || NU || Nr. 1b
 04.0217 || Cheltuieli neobligatorii || Diferențiate || NU || NU || NU || Nr. 1b
 13.04.02 || Cheltuieli neobligatorii || Diferențiate || NU || NU || NU || Nr. 1b
 04.0219 || Cheltuieli neobligatorii || Diferențiate || NU || NU || NU || Nr. 1b
4.           SINTEZA RESURSELOR
4.1.        Resurse financiare
4.1.1.     Sinteza creditelor de
angajament (CA) și a creditelor de plată (CP)
Tabelele următoare prezintă impactul estimat
al măsurilor propuse în perioada 20112013. Deoarece nu sunt propuse noi
resurse financiare pentru creditele de angajament, în tabele nu au fost
introduse cifre, ci se indică n.a. (nu se aplică). Prin urmare, propunerea este
în conformitate cu cadrul financiar multianual pentru 2007  2013.
În ceea ce privește plățile, propunerea poate
duce la creșterea sumelor rambursate statelor membre vizate. Pe baza
previziunii de plată furnizate de statele membre, revizuită de către Comisie,
și a creditelor de plată incluse în proiectul de buget pentru anul 2012,
nevoile bugetare ar fi de aproximativ 2 304 de milioane EUR[11].
Creditele de plată suplimentare pentru prezenta propunere vor implica o
majorare a creditelor de plată în 2012 care poate fi compensată până la
sfârșitul perioadei de programare. Prin urmare, valoarea totală a creditelor de
plată pentru întreaga perioadă de programare rămâne neschimbată.
Pe baza solicitării statului membru de a
beneficia de această măsură și luând în considerare evoluția înregistrată în
privința cererilor de plăți intermediare, Comisia va analiza, în 2012, nevoia
de credite de plată suplimentare și, dacă va fi necesar, va propune autorității
bugetare măsurile ce se impun.
Nu a fost calculată o estimare pentru anul 2013,
iar consecințele posibile vor fi luate în considerare în procedura bugetară
pentru 2013.
milioane EUR (cu 3 zecimale)
   Natura cheltuielii || Secțiunea nr. ||   ||   Anul n ||   n + 1 ||   n + 2 ||   n + 3 ||   n + 4 || n + 5 și urm. ||   Total
 Cheltuieli operaționale[12] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Credite de angajament (CA) || 8.1 || a || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
 Credite de plată (CP) ||   || b || n.a || +2,304 || n.a ||  n.a. || -2,304 || n.a || 0.
 Cheltuieli administrative incluse în suma de referință[13] ||   ||   ||   ||
 Asistență tehnică și administrativă – ATA (CND) || 8.2.4 || c || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
 SUMA TOTALĂ DE REFERINȚĂ ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Credite de angajament ||   || a+c || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
 Credite de plată ||   || b+c || n.a. || n.a. || n.a || n.a. || n.a. || n.a. || 0,000
 Cheltuieli administrative neincluse în suma de referință[14] ||   ||
 Resurse umane și cheltuieli conexe (CND) || 8.2.5 || d || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
 Costuri administrative, altele decât resursele umane și costurile conexe, neincluse în suma de referință (CND) || 8.2.6 || e || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
Costul financiar indicativ total al
acțiunii
 TOTAL CA, inclusiv costul resurselor umane ||   || a+c+d+e || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
 TOTAL CP, inclusiv costul resurselor umane ||   || b+c+d+e || n.a || n.a. || n.a || n.a. || n.a. || n.a. || n.a
Detalii privind cofinanțarea
milioane EUR (cu 3 zecimale)
 Organism cofinanțator ||   ||   Anul n ||   n + 1 ||   n + 2 ||   n + 3 ||   n + 4 || n + 5 și urm. ||   Total
 …………………… || f || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
 TOTAL CA, inclusiv cofinanțare || a+c+d+e+f || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
4.1.2.     Compatibilitatea
cu programarea financiară
x     Propunerea este compatibilă cu programarea financiară existentă.
¨      Propunerea duce la reprogramarea rubricii respective din
perspectivele financiare.
¨      Propunerea poate necesita aplicarea
dispozițiilor Acordului interinstituțional[15] (referitoare la instrumentul de
flexibilitate sau la revizuirea perspectivelor financiare).
4.1.3.     Implicațiile financiare asupra
veniturilor
x      Propunerea nu are implicații financiare asupra veniturilor
¨      Propunerea are implicații financiare – efectul asupra veniturilor
este următorul:
milioane EUR (cu
o zecimală)
   ||   || Anterior acțiunii [Anul n-1] ||   || Situația după acțiune
 Linia bugetară || Venituri ||   || [Anul n] || [n+1] || [n+2] || [n+3] || [n+4] || [n+5][16]
   || a) Venituri în valori absolute ||   ||   || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
 b) Modificarea veniturilor ||  D ||   || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
(Se descrie fiecare linie bugetară de
venituri afectată, adăugând numărul corespunzător de rânduri în tabel în cazul
în care sunt afectate mai multe linii bugetare.)
4.2.        Resurse
umane în echivalent normă întreagă (ENI) (inclusiv funcționari, personal
temporar și extern) - a se vedea detaliile de la punctul 8.2.1.
   Necesar anual ||   Anul n ||   n + 1 ||   n + 2 ||   n + 3 ||   n + 4 ||   n + 5 și urm.
 Număr total de resurse umane || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
5.           CARACTERISTICI ȘI OBIECTIVE
5.1.        Obiective de îndeplinit pe
termen scurt sau lung
Criza financiară
și economică persistentă exercită presiuni din ce în ce mai mari asupra
resurselor financiare naționale, pe măsură ce statele membre își reduc
bugetele. În acest context, asigurarea executării în bune condiții a
programelor de coeziune are o importanță deosebită, constituind un mijloc de a
injecta fonduri în economie. Pentru a se asigura că statele membre în cauză
continuă punerea în aplicare pe teren a fondurilor structurale și a Fondului de
coeziune, precum și eliberarea de fonduri pentru proiecte, propunerea cuprinde
prevederi care ar permite Comisiei să majoreze plățile către statele membre, pe
parcursul perioadei în care acestea beneficiază de intervenția mecanismelor de
sprijin.
5.2.        Valoarea adăugată a
implicării comunitare, coerența propunerii cu alte instrumente financiare și
eventuala sinergie
Propunerea va
permite continuarea punerii în aplicare a programelor, prin injectarea de
fonduri în economie, și, în același timp, va contribui la reducerea presiunii
asupra cheltuielilor publice.
5.3.        Obiective, rezultate
preconizate și indicatori aferenți acestora care fac obiectul propunerii în
cadrul gestiunii pe activități (ABM)
Obiectivul este acela de a ajuta statele
membre cele mai afectate de criza financiară să aibă capacitatea de a continua
punerea în aplicare a programelor pe teren, prin urmare injectând fonduri în
economie.
5.4.        Modalități de punere în
aplicare (cu titlu indicativ)
Indicați mai jos modalitatea (modalitățile) de
punere în aplicare aleasă (alese).
·
Cu statele membre
6.           MONITORIZARE ȘI EVALUARE
6.1.        Sistem de monitorizare
Nu este necesar,
deoarece este inclusă în cadrul monitorizării care se realizează pentru
fondurile structurale.
6.2.        Evaluare
6.2.1.     Evaluare ex-ante
Prezenta propunere a fost elaborată la cererea
cabinetului președintelui Comisiei.
6.2.2.     Măsuri luate în urma unei
evaluări intermediare/ex-post (lecții învățate din experiențe anterioare
similare)
N/A
6.2.3.     Condițiile și frecvența
evaluărilor viitoare
N/A
7.           MĂSURI ANTIFRAUDĂ
N/A
8.           DETALII PRIVIND RESURSELE
8.1.        Obiectivele propunerii din
punctul de vedere al costurilor financiare
Credite de angajament în milioane EUR (cu 3 zecimale)
 (Se indică denumirea obiectivelor, acțiunilor și realizărilor) || Tipul realizării || Costul mediu || Anul n || Anul n+1 || Anul n+2 || Anul n+3 || Anul n+4 || Anul n+5 și anii urm. || TOTAL
 Nr. de realizări || Cost total || Nr. de realizări || Cost total || Nr. de realizări || Cost total || Nr. de realizări || Cost total || Nr. de realizări || Cost total || Nr. de realizări || Cost total || Nr. de realizări || Cost total
 OBIECTIV OPERAȚIONAL nr. 1 Susținerea punerii în aplicare a programelor operaționale ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   0,000 ||   ||   0,000 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   0,000
 COST TOTAL ||   ||   ||   ||   0,000 ||   ||   0,000 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   0,000
8.2.        Cheltuieli administrative
8.2.1.     Numărul și tipul resurselor
umane
 Tipuri de posturi ||   || Personal care urmează să fie alocat pentru gestionarea acțiunii prin utilizarea resurselor existente și/sau suplimentare (număr de posturi/ENI)
   ||   || Anul n || Anul n+1 || Anul n+2 || Anul n+3 || Anul n+4 || Anul n+5
 Funcționari sau agenți temporari (XX 01 01) || A*/AD || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
 B*, C*/AST || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
 Personal finanțat prin articolul XX 01 02 || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
 Alte tipuri de personal finanțat prin articolul XX 01 04/05 || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
 TOTAL || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
8.2.2.     Descrierea
sarcinilor care decurg din acțiune
N/A
8.2.3.     Originea resurselor umane
(statutare)
(În cazul în care se indică mai multe
origini, vă rugăm să indicați numărul posturilor corespunzătoare fiecăreia
dintre acestea)
¨      Posturi alocate în prezent pentru gestionarea programului care
urmează să fie înlocuite sau prelungite
¨      Posturi prealocate în cadrul exercițiului financiar SPA/PPB
pentru anul n
¨      Posturi care urmează să fie solicitate în cadrul următoarei
proceduri SPA/PPB
¨      Posturi care urmează să fie redistribuite pe baza resurselor
existente în cadrul serviciului în cauză (redistribuire internă)
¨      Posturi necesare pentru anul n, dar care nu sunt prevăzute în
cadrul SPA/PPB pentru anul în cauză
8.2.4.     Alte cheltuieli administrative
incluse în suma de referință (XX 01 04/05 – Cheltuieli de gestiune
administrativă)
milioane EUR (cu 3 zecimale)
 Linia bugetară (nr. și denumire) || Anul n || Anul n+1 || Anul n+2 || Anul n+3 || Anul n+4 || Anul n+5 și anii urm. || TOTAL
 1      Asistență tehnică și administrativă (inclusiv costurile cu personalul aferente) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Agenții executive || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
 Alte tipuri de asistență tehnică și administrativă || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
 - intra muros || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
 - extra muros || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
 Total Asistență tehnică și administrativă || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
8.2.5.     Costuri
financiare ale resurselor umane și costuri conexe neincluse în suma de
referință
milioane EUR (cu 3 zecimale)
 Tip de resurse umane || Anul n || Anul n+1 || Anul n+2 || Anul n+3 || Anul n+4 || Anul n+5 și anii urm.
 Funcționari și agenți temporari (XX 01 01) || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
 Personal finanțat prin articolul XX 01 02 (auxiliari, END, agenți contractuali etc.) (se indică linia bugetară) || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
 Costul total al resurselor umane și costuri conexe (neincluse în suma de referință) || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
Calcul – Funcționari
și agenți temporari
Se face
trimitere la punctul 8.2.1. dacă este cazul
n.a.
Calcul - Personal
finanțat prin articolul XX 01 02
Se face
trimitere la punctul 8.2.1. dacă este cazul
n.a.
8.2.6.     Alte cheltuieli administrative
neincluse în suma de referință
 milioane EUR (cu 3 zecimale)
   ||   Anul n || Anul n+1 || Anul n+2 || Anul n+3 || Anul n+4 || Anul n+5 și anii urm. || TOTAL
 XX 01 02 11 01 – Misiuni || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
 XX 01 02 11 02 – Reuniuni și conferințe || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
 XX 01 02 11 03 - Comitete || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
 XX 01 02 11 04 – Studii și consultări || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
 XX 01 02 11 05 – Sisteme de informații || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
  2     Total Alte cheltuieli de gestiune (XX 01 02 11) || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
 3      Alte cheltuieli de natură administrativă (precizați, indicând linia bugetară) || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
 Totalul cheltuielilor administrative altele decât cele pentru resursele umane și costurile conexe (neincluse în suma de referință) || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
Calcul - Alte
cheltuieli administrative neincluse în suma de referință
n.a.
[1]               JO L , ,
p. .
[2]               JO L , ,
p. .
[3]               JO L 118,
12.5.2010, p. 1.
[4]               JO L 30, 4.2.2011,
p. 34.
[5]               JO L 159,
17.6.2011, p. 88.
[6]               JO L 53, 23.2.2002,
p. 1.
[7]               JO L 37, 6.2.2009,
p. 5.
[8]               JO L 79, 25.3.2009,
p. 39.
[9]               JO L 150,
13.6.2009, p. 8.
[10]             JO L 210, 31.7.2006,
p. 25.
[11]             Această
sumă include suma totală pentru anii în cauză, chiar și în cazul în care
acțiunea începe în noiembrie sau decembrie sau se încheie în cursul unui an.
[12]             Cheltuieli
care nu intră sub incidența capitolului xx 01 din titlul xx în cauză.
[13]             Cheltuieli
care intră sub incidența articolului xx 01 04 din titlul xx.
[14]             Cheltuieli
care intră sub incidența capitolului xx 01, cu excepția articolelor xx 01 04
sau xx 01 05.
[15]             A se vedea
punctele 19 și 24 din Acordul interinstituțional.
[16]             Dacă este
necesar, și anume în cazul în care durata acțiunii depășește 6 ani, se
adaugă coloane suplimentare.


|

52010PC0688

/* COM/2010/0688 final - NLE 2010/0333 */  Propunere de REGULAMENT AL CONSILIULUI privind alocarea posibilităților de pescuit în conformitate cu Protocolul la Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului încheiat între Uniunea Europeană și Republica Seychelles

	[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |Bruxelles, 25.11.2010COM(2010) 688 final2010/0333 (NLE)Propunere deREGULAMENT AL CONSILIULUIprivind alocarea posibilităților de pescuit în conformitate cu Protocolul la Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului încheiat între Uniunea Europeană și Republica SeychellesEXPUNERE DE MOTIVEPe baza mandatului acordat Comisiei de către Consiliu[1], Comisia a negociat, în numele Uniunii Europene, cu Republica Seychelles în vederea reînnoirii Protocolului la Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului încheiat între Uniunea Europeană și Republica Seychelles. Ca urmare a acestor negocieri, un nou protocol a fost parafat la 3 iunie 2010 și modificat printr-un schimb de scrisori la data de 29 octombrie 2010. Noul protocol acoperă o perioadă de trei ani care începe odată cu adoptarea deciziei relevante Consiliului privind semnarea protocolului și aplicarea cu titlu provizoriu a acestuia și după expirarea protocolului actual la 17 ianuarie 2011.Această procedură de alocare a posibilităților de pescuit între statele membre în temeiul protocolului este lansată în paralel cu procedurile legate de decizia Consiliului privind încheierea noului protocol, luată cu aprobarea Parlamentului European, și de decizia Consiliului privind semnarea și aplicarea cu titlu provizoriu a respectivului protocol.Noul protocol oferă pescarilor din UE posibilități de pescuit în zona de pescuit a Seychelles pentru 48 de nave cu plasă-pungă și 12 nave cu paragate. În conformitate cu tratatul, trebuie definită metoda de alocare a posibilităților de pescuit între statele membre.Pe această bază, Comisia propune Consiliului adoptarea prezentului regulament.2010/0333 (NLE)Propunere deREGULAMENT AL CONSILIULUIprivind alocarea posibilităților de pescuit în conformitate cu Protocolul la Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului încheiat între Uniunea Europeană și Republica SeychellesCONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 43 alineatul (3),având în vedere propunerea Comisiei[2],întrucât:1.  La 3 iunie 2010 a fost parafat un nou Protocol la Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului încheiat între Uniunea Europeană și Republica Seychelles, care oferă navelor din UE posibilitatea de a pescui în apele asupra cărora Republica Seychelles deține suveranitatea sau jurisdicția în domeniul pescuitului.2.  La […], Consiliul a adoptat Decizia XXX/2010/UE[3] privind semnarea și aplicarea cu titlu provizoriu a noului protocol,3.  Trebuie definită metoda de repartizare a posibilităților de pescuit pentru statele membre pentru durata protocolului,4.  În conformitate cu articolul 10 alineatul (1) din Regulamentul CE) nr. 1006/2008 din 29 septembrie 2008 privind autorizațiile pentru activitățile de pescuit ale navelor de pescuit comunitare în afara apelor comunitare și accesul navelor țărilor terțe în apele comunitare, de modificare a Regulamentelor (CEE) nr. 2847/93 și (CE) nr. 1627/94 și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 3317/94, Comisia informează statele membre respective în cazul în care se constată că posibilitățile de pescuit alocate Uniunii în temeiul unui acord de parteneriat în domeniul pescuitului nu sunt pe deplin utilizate. Absența unui răspuns într-un termen care trebuie stabilit de Consiliu se consideră că echivalează cu confirmarea faptului că navele statului membru în cauză nu utilizează pe deplin posibilitățile lor de pescuit alocate în perioada respectivă. Este necesară stabilirea acestui termen.5.  Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și se aplică începând cu 18 ianuarie 2011,ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:Articolul 16.  Posibilitățile de pescuit stabilite prin Protocolul la Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului încheiat între Uniunea Europeană și Republica Seychelles sunt alocate între statele membre după cum urmează:a) nave de pescuit ton cu plasă-pungăSpania | 22 de nave |Franța | 23 de nave |Italia | 3 nave |b) nave de pescuit cu paragate plutitoareSpania | 2 nave |Franța | 5 nave |Portugalia | 5 nave |7.  Fără a aduce atingere dispozițiilor din Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului și din protocol, se aplică Regulamentul (CE) nr. 1006/2008 al Consiliului din 29 septembrie 2008 privind autorizațiile pentru activitățile de pescuit ale navelor de pescuit comunitare în afara apelor comunitare și accesul navelor țărilor terțe în apele comunitare[4].8.  În cazul în care cererile de autorizații de pescuit din partea statelor membre menționate la alineatul (1) nu epuizează posibilitățile de pescuit stabilite prin protocol, Comisia ia în considerare cereri de autorizații de pescuit din partea oricărui alt stat membru în conformitate cu dispozițiile de la articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1006/2008 al Consiliului. În sensul articolului 10 alineatul (1) din respectivul regulament, se stabilește un termen de 10 zile lucrătoare.Articolul 2Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .Prezentul regulament se aplică de la 18 ianuarie 2011.Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.Adoptat la Bruxelles, […]Pentru ConsiliuPreședintele […] [1] Decizia 9755/2010 a Consiliului din 31 mai 2010.[2] JO C […], […], p. […].[3] JO L ….[4] JO L 286, 29.10.2008, p. 33.