               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 20.7.2016
            COM(2016) 482 final
            2016/0231(COD)
            Propunere de
            REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI
            privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030, în vederea realizării unei uniuni energetice reziliente și a respectării angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris, și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind un mecanism de monitorizare și de raportare a emisiilor de gaze cu efect de seră și a altor informații relevante pentru schimbările climatice
            (Text cu relevanță pentru SEE)
            {SWD(2016) 247 final}{SWD(2016) 248 final}

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.CONTEXTUL PROPUNERII

               •Motivele și obiectivele propunerii

               În octombrie 2014, Consiliul European a convenit asupra cadrului pentru politica privind clima și energia pentru 2030. Cadrul stabilește angajamentul Uniunii Europene (UE) pentru un obiectiv obligatoriu de reducere la nivel intern cu cel puțin 40 % a emisiilor de gaze (GES) cu efect de seră la nivelul întregii economii până în 2030 față de anul 1990. Toate sectoarele ar trebui să contribuie la realizarea acestor reduceri ale emisiilor. Consiliul European a confirmat faptul că obiectivul va fi îndeplinit în mod colectiv de către Uniunea Europeană în cel mai eficient mod posibil din punctul de vedere al costurilor, cu reduceri în sectoarele care fac obiectul schemei de comercializare a certificatelor de emisii (ETS) și în sectoarele din afara schemei ETS care se ridică la 43 % și, respectiv, 30 % până în 2030 față de anul 2005.

               Cu politicile puse în aplicare în prezent, nu se prevede o scădere suficientă a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru atingerea obiectivului Uniunii Europene de realizare a unor reduceri cu cel puțin 40 % față de 1990 până în 2030 și, mai precis, o reducere a GES cu 30 % în sectoarele care nu fac obiectul ETS față de 2005. În contextul tendințelor actuale și odată cu punerea pe deplin în aplicare a obiectivelor obligatorii existente și a politicilor adoptate privind, printre altele, eficiența energetică, performanța energetică a clădirilor, reducerile CO2 generate de autovehicule, sursele regenerabile, depozitele de deșeuri, economia circulară sau gazele cu efect de seră fluorurate, emisiile care intră sub incidența „Deciziei privind partajarea eforturilor”
                  1
                (ESD) sunt prevăzute a scădea în 2030 doar cu aproximativ 24 % sub nivelurile din 2005. Prin urmare, se impun obiective naționale de reducere care să stimuleze dezvoltarea de politici suplimentare prin care să se obțină reduceri mai mari. Prezenta propunere definește obiective naționale în concordanță cu o reducere echitabilă de 30 % până în 2030 la nivelul UE în sectoarele care nu fac obiectul ETS, față de 2005 și totodată prevede eficiența din punctul de vedere al costurilor, astfel cum s-a aprobat de către Consiliul European. Statele membre contribuie la reducerea globală la nivelul UE în 2030, obiectivele variind de la 0 % la -40 % sub nivelurile din 2005. Reducerile prevăzute prin prezentul regulament promovează îmbunătățirile, în special în ceea ce privește clădirile, agricultura, gestionarea deșeurilor și transportul.

               De asemenea, prezenta propunere pune în aplicare angajamentele asumate de UE în temeiul Acordului de la Paris privind schimbările climatice. La data de 10 iunie 2016, Comisia a prezentat o propunere privind ratificarea de către Uniunea Europeană a Acordului de la Paris
                  2
               . Această propunere a urmat după evaluarea de către Comisie a Acordului de la Paris
                  3
               .

                  În cadrul celei de a 21-a Conferințe a părților la Convenția-cadru a Organizației Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) a fost adoptat Acordul de la Paris în decembrie 2015. Acesta include obiectivul pe termen lung de a menține creșterea temperaturii globale cu mult sub 2 °C peste nivelurile preindustriale și de continuare a eforturilor de menținere a acestei creșteri la mai puțin de 1,5 °C. În conformitate cu descoperirile științifice ale Comitetului interguvernamental privind schimbările climatice, obiectivul UE privind clima este de a reduce emisiile de GES cu 80-95 % până în 2050, față de nivelurile din 1990, în contextul reducerilor necesare realizate în grup de către țările dezvoltate.

               Uniunea Europeană și toate celelalte părți sunt obligate să comunice contribuțiile stabilite la nivel național o dată la 5 ani pe baza bilanțului la nivel mondial care se va realiza în 2023 în temeiul Acordului și, în continuare, o dată la cinci ani.

                  În vederea realizării obiectivului pe termen lung al Uniunii Europene de reducere a emisiilor interne cu cel puțin 80 % până în 2050, trebuie să se realizeze în continuare progrese pentru tranziția către o economie cu emisii reduse de dioxid de carbon. Tranziția necesită schimbări în conduita de afaceri și de investiții, precum și stimulente la nivelul întregului spectru politic. Este important faptul că tranziția va oferi Uniunii Europene oportunități pentru locuri de muncă și creștere economică. Acest lucru va stimula investițiile și inovația în domeniul energiei din surse regenerabile, contribuind astfel la ambiția Uniunii Europene de a deveni lider mondial și determinând creșterea economică pe piață pentru bunurile și serviciile produse în UE, de exemplu, în domeniul eficienței energetice. În contextul tranziției către o energie curată, ar trebui să se pună în aplicare politici și măsuri suplimentare în vederea reducerii emisiilor de către statele membre. Ar trebui să se încurajeze insistent luarea de măsuri la nivelul autorităților locale și regionale, al orașelor și al organizațiilor locale și regionale. Statele membre ar trebui să asigure cooperarea între autoritățile centrale și cele locale la diferite niveluri.

                  Punerea în aplicare a unui cadru solid de politici privind clima este esențială pentru dezvoltarea unei uniuni energetice reziliente cu o politică prospectivă în domeniul schimbărilor climatice. Îndeplinirea acestui obiectiv necesită continuarea politicilor climatice ambițioase și în sectoarele care nu fac obiectul ETS și totodată înregistrarea de progrese cu privire la toate aspectele uniunii energetice pentru a furniza energie sigură, durabilă, competitivă și convenabilă pentru cetățeni.

               Norvegia și Islanda și-au exprimat intenția de a participa la acțiunea comună a Uniunii și a statelor sale membre. Condițiile care reglementează eventuala participare a Norvegiei și a Islandei vor fi stipulate în legislația de însoțire. Pentru perioada cuprinsă între 2021 și 2030, Norvegia și-a exprimat în mod clar intenția de a participa pe deplin la efortul de reducere pentru sectoarele care nu fac obiectul ETS. Deoarece obiectivele statelor membre variază între 0 % și -40 %, în funcție de produsul intern brut (PIB) pe cap de locuitor, pentru Norvegia s-ar atribui un obiectiv numeric estimat de reducere cu 40 % sub nivelurile din 2005, iar mecanismele de flexibilitate ar fi disponibile în aceeași măsură pentru Norvegia și Islanda, ca și pentru statele membre. Obiectivele finale vor fi stabilite doar atunci când se adoptă propunerea. Prezenta propunere nu aduce atingere modului în care Norvegia și Islanda vor participa la acțiunea comună.

               •Coerența cu dispozițiile deja existente în domeniul de politică vizat

                  Prezenta propunere continuă, în general, abordarea dispozițiilor existente în domeniul de politică pentru sectoarele care nu fac obiectul ETS specificate în actuala Decizie privind partajarea eforturilor. Consiliul European a solicitat în mod explicit continuarea arhitecturii politicii actuale și a oferit orientări privind chestiunile specifice care trebuie abordate pentru perioada 2021 - 2030, inclusiv pentru stabilirea unor obiective de reducere la nivel național.

                  Abordarea generală privind stabilirea obiectivelor de reducere la nivel național, în concordanță cu abordarea adoptată prin actuala Decizie de partajare a eforturilor și orientările Consiliului European din octombrie 2014, are la bază PIB-ul relativ pe cap de locuitor. Pentru statele membre al căror PIB pe cap de locuitor depășește media UE, obiectivele sunt adaptate într-o măsură mai mare pentru a reflecta eficiența din punctul de vedere al costurilor în cadrul acestui grup. O astfel de abordare echilibrează considerațiile privind corectitudinea și eficiența din punctul de vedere al costurilor, astfel cum a afirmat Consiliul European.

               Pentru a stimula luarea de măsuri suplimentare efective în sectorul de exploatare a mediului terestru, inclusiv agricultura, asigurând totodată o contabilizare solidă și integritatea de mediu în ansamblu, prezenta propunere include un nou tip de flexibilitate care permite o utilizare limitată a absorbțiilor nete rezultate din anumite categorii de contabilizare a emisiilor provenite din exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură (LULUCF) asigurându-se, în același timp, faptul că nu se produc debite în sectoarele LULUCF, pentru justificarea conformității statelor membre în ceea ce privește obiectivele din sectoarele care fac obiectul ETS, dacă este necesar.

               Acest lucru este în conformitate cu orientările furnizate de Consiliul European prin care acesta ia act de potențialul scăzut de atenuare al sectorului agricol și al sectorului exploatării terenurilor, precum și de importanța examinării celor mai bune mijloace de optimizare a contribuției acestui sector la reducerea și sechestrarea gazelor cu efect de seră, inclusiv prin împădurire.

               S-a inclus, de asemenea, o altă flexibilitate nouă, care este în concordanță cu orientările Consiliului European, pentru statele membre cu obiective de reducere a emisiilor la nivel național cu mult peste obiectivul mediu al UE și potențialul de reducere al acestora într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor, precum și pentru statele membre care nu au beneficiat de cote gratuite pentru instalații industriale în 2013. Flexibilitatea permite statelor membre eligibile să faciliteze îndeplinirea propriilor obligații care fac obiectul ETS prin anularea cotelor EU ETS.

               •Coerența cu alte domenii de politică ale Uniunii

                  Se are în vedere elaborarea de propuneri legislative complementare în cursul anului 2016 pentru a contribui la îndeplinirea obiectivelor convenite de către Consiliul European de cel puțin 27 % pentru cota de energie din surse regenerabile consumată în UE până în 2030, precum și îmbunătățirea eficienței energetice în 2030 cu cel puțin 27 % (această cotă va fi revizuită până în 2020, avându-se în vedere o cotă de 30 % la nivelul UE). Aceste propuneri ar trebui să faciliteze îndeplinirea obiectivelor privind clima care nu fac obiectul ETS, în special în sectorul imobiliar. În plus, o Comunicare a Comisiei privind decarbonizarea sectorului transporturilor abordează măsuri pentru a reduce și mai mult emisiile de GES în sectorul transporturilor.

               2.TEMEI JURIDIC, SUBSIDIARITATE ȘI PROPORȚIONALITATE

               •Temei juridic

               Schimbările climatice reprezintă o problemă transfrontalieră care nu poate fi rezolvată doar prin luarea de măsuri la nivel național sau local. Se impune coordonarea acțiunilor privind clima la nivel european și, dacă este posibil, la nivel mondial. Acțiunea UE este justificată de motive de subsidiaritate. Începând din 1992, Uniunea Europeană a depus eforturi pentru a dezvolta soluții comune și a impulsiona acțiunile la nivel mondial în vederea combaterii schimbărilor climatice. Mai exact, acțiunile la nivelul UE vor asigura îndeplinirea eficientă din punctul de vedere al costurilor a obiectivelor de reducere a emisiile până în 2030 și pe termen lung, asigurându-se totodată corectitudinea și integritatea de mediu.

               Articolele 191 - 193 din TFUE confirmă și menționează competențele UE în domeniul schimbărilor climatice. Temeiul juridic al prezentei propuneri este articolul 192 din TFUE. În conformitate cu articolul 191 și cu articolul 192 alineatul (1) din TFUE, Uniunea Europeană contribuie la îndeplinirea, printre altele, a următoarelor obiective: conservarea, protecția și îmbunătățirea calității mediului; promovarea pe plan internațional a unor măsuri destinate să contracareze problemele de mediu la scară regională sau mondială și în special lupta împotriva schimbărilor climatice.

                  Deoarece obiectivele prezentului regulament nu pot fi realizate într-un mod satisfăcător de statele membre însă, având în vedere amploarea și efectele sale, pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană.

                  Prezenta propunere de regulament respectă principiul proporționalității, deoarece aceasta nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea obiectivelor privind îndeplinirea obiectivului UE de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru perioada 2021-2030 într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor, asigurând totodată corectitudinea și integritatea de mediu.

                  Consiliul European a convenit asupra unei reduceri generale, la nivelul întregii economii și la nivel intern, cu cel puțin 40 % a nivelurilor emisiilor de gaze cu efect de seră sub nivelurile din 1990. Prezenta propunere acoperă mai mult de jumătate din emisiile de gaze cu efect de seră, iar obiectivul propunerii se realizează cel mai bine printr-un regulament. Aceasta prezintă sinergii considerabile cu Regulamentul privind mecanismul de monitorizare
                     4
                   (MMR). Statelor membre și Agenției Europene de Mediu li se solicită să contribuie la realizarea reducerilor necesare de emisii la nivel național.

               3.REZULTATELE EVALUĂRILOR EX POST, ALE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII IMPACTULUI

               •Evaluările ex post/verificările adecvării legislației existente

               În 2015, s-a întreprins o evaluare a ESD, anterior prezentei propuneri, în conformitate cu articolul 14 care solicită Comisiei Europene să elaboreze un raport de evaluare a punerii în aplicare a ESD până la 31 octombrie 2016
                  5
               .

               Chiar dacă ESD se află încă în etapele incipiente de punere în aplicare, se poate considera că angajamentele ESD au fost puse în practică cel puțin parțial prin stimularea dezvoltării de politici și măsuri naționale noi de promovare a reducerilor eficiente de emisii de GES în domeniul de aplicare a ESD. Acest efect a fost amplificat de faptul că respectiva directivă a fost lansată împreună cu o serie de alte politici ale UE privind clima și energia în cadrul pachetului pentru 2020, în special în ceea ce privește eficiența energetică și energia din surse regenerabile. În cazul mai multor sectoare care intră sub incidența ESD, inclusiv clădirile, transporturile, agricultura și deșeurile, o parte semnificativă a reducerilor de emisii de până acum poate fi atribuită unor factori precum schimbările tehnologice care sunt influențate de intervențiile politice care derivă din pachetul pentru 2020. În afară de politicile privind clima și energia de la nivelul UE și național, criza economică și creșterea activității economice din unele țări au afectat emisiile de GES.

                  În general, ca urmare a ESD, statele membre au devenit mai active în a avea în vedere introducerea de noi măsuri pentru reducerea emisiilor în sectoarele lor și cea mai bună modalitate de proiectare. S-a constatat că ESD a determinat reducerea sarcinii administrative suplimentare asupra statului membru, deși ar putea exista oportunități de reducere a costurilor administrative la nivelul UE. Costurile administrative suportate de Comisie pentru gestionarea sistemului de monitorizare și asigurare a conformității sunt de aproximativ 650 000 EUR pe an, în timp ce costurile anuale suportate de toate cele 28 de state membre, luate împreună, sunt estimate la aproximativ 500 000 EUR.

               •Consultări cu părțile interesate

               Comisia Europeană a organizat o consultare publică
                  6
                privind efortul statelor membre de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră în vederea respectării angajamentului Uniunii Europene de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră în perspectiva anului 2030.

               Consultarea a completat consultarea referitoare la Cartea verde privind un cadru pentru 2030 pentru politici în domeniul climei și al energiei, care a avut loc în 2013 și a fost deschisă publicului în totalitate. Consultarea s-a axat pe consolidarea instrumentelor de flexibilitate existente; raportare și conformitate; abordarea de a stabili obiectivele de reducere a gazelor cu efect de seră la nivel național; și o flexibilitate limitată unică între ETS și ESD. De asemenea, aceasta a abordat măsuri complementare la nivelul UE pentru realizarea obiectivelor de reducere a emisiilor, precum și dezvoltarea capacităților și alte tipuri de sprijin care vizează punerea în aplicare la nivel național, regional și local. Comisia a primit 114 de răspunsuri oficiale de la un spectru larg de părți interesate din statele membre.
                  7

               De asemenea, Comisia Europeană a consultat statele membre în cadrul a patru reuniuni ale grupurilor de lucru ale Comitetului pentru schimbări climatice care au avut loc în 2015. Aceste consultări au abordat diferite opțiuni pentru consolidarea mecanismelor de flexibilitate existente la nivel intern în ESD în perioada de după 2020 și modul de administrare a raportării și a conformității.

                  În anexa 8.2 a evaluării impactului pentru prezenta propunere este prezentat un rezumat al consultării părților interesate.

               •Obținerea și utilizarea expertizei

               Evaluarea cantitativă a impacturilor viitoare în UE se bazează pe și completează analiza efectuată pentru propunerea cadru pentru 2030, actualizând-o cu privire la anumite elemente specifice ESD. Comisia a încheiat contracte cu Universitatea Tehnică Națională din Atena, IIASA și EuroCare pentru a modela un scenariu de referință actualizat
                  8
               , pe baza căruia s-au cuantificat scenarii de politică. Modelarea sistemului energetic și a emisiilor de CO2 se bazează pe modelul PRIMES. Modelarea altor emisii de gaze cu efect de seră decât CO2 se bazează pe modelul GAINS. Emisiile din agricultură, altele decât CO2, sunt evaluate prin cadrul de modelare CAPRI.

               Expertiza reflectată în contribuțiile părților interesate în timpul consultărilor publice, precum și previziunile naționale privind emisiile de GES prezentate de statele membre în temeiul Regulamentului privind mecanismul de monitorizare în 2015, au fost utilizate ca surse de cunoștințe suplimentare pentru a completa această analiză.

               În 2015, s-a realizat un studiu de sprijin pentru evaluarea punerii în aplicare a ESD de către un grup de consultanți externi pentru Comisie.
                  9

               •Evaluarea impactului

               Evaluarea impactului care însoțește prezenta propunere
                  10
                completează analiza efectuată în cadrul evaluărilor impactului din 2014 care susțin cadrul privind clima și energia pentru 2030
                  11
               . Aceasta a constituit baza analitică pentru stabilirea obiectivului de reducere a emisiilor de GES cu cel puțin 40 % până în 2030 față de 1990, precum și pentru repartizarea obiectivelor de reducere a emisiilor respective în cote de 30 % și 43 % între sectoarele care fac obiectul ETS și cele care nu fac obiectul ETS până în 2030, față de 2005.

               În evaluarea impactului s-au analizat opțiuni pentru punerea în aplicare a reducerii în sectoarele care nu fac obiectul ETS, altele decât sectoarele LULUCF, pornind de la actuala ESD și orientările furnizate de Consiliul European. Evaluarea impactului analizează impactul propunerii asupra caracterului echitabil, a eficienței costurilor și a integrității sale de mediu.

               Evaluarea impactului reanalizează metodologia de stabilire a obiectivelor în funcție de PIB pe cap de locuitor pentru a asigura caracterul echitabil și o actualizează pe baza datelor din 2013. Aceasta evaluează în ce măsură ar putea fi ajustate obiectivele în cadrul grupului de state membre care au un PIB pe cap de locuitor peste medie și pentru care state membre îndeplinirea obiectivelor în mod eficient din punctul de vedere al costurilor ar putea fi deosebit de problematică. În ceea ce privește punctul de plecare pentru traiectoria liniară a obiectivelor, o metodologie similară cu metodologia actualei directive ESD bazată pe emisii recente este percepută a fi de dorit din perspectiva integrității de mediu, chiar dacă este fezabilă din punct de vedere administrativ.

               Evaluarea impactului arată că noile tipuri de flexibilitate din schema ETS și sectoarele LULUCF trebuie să fie limitate pentru a garanta faptul că se iau în continuare măsuri suplimentare reale în sectoarele care nu fac obiectul ETS în conformitate cu obiectivele de reducere pe termen lung. În același timp, ambele tipuri de flexibilitate permit anumitor state membre să ia în considerare unele circumstanțe. Pentru flexibilitatea unică, acest lucru se referă de regulă la preocupări legate de eficiența din punctul de vedere al costurilor în cazul statelor membre care îndeplinesc cele mai ridicate obiective. În cazul sectorului LULUCF, acest lucru se referă la preocupări legate de un potențial limitat de atenuare în ceea ce privește alte emisii decât CO2 în sectorul agricol, care prezintă cea mai mare importanță pentru statele membre cu o cotă ridicată de emisii provenite din agricultură. Mecanismele de flexibilitate existente sunt netestate și oferă un spectru larg de posibilități de reducere a costurilor și de asigurare a eficienței din punctul de vedere al costurilor. Orice acțiune de îmbunătățire trebuie să ia în considerare eventualele impacturi administrative. Costurile administrative pentru statele membre și Comisia Europeană sunt în prezent limitate și reduse mai mult prin trecerea la o verificare a conformității odată la cinci ani.

               Politica propusă afectează în principal administrațiile naționale. Nu există obligații de raportare directă sau alte consecințe administrative pentru societăți comerciale, IMM-uri sau microîntreprinderi. În funcție de natura și domeniul de aplicare ale oricăror măsuri luate la nivel național și al UE pentru reducerea emisiilor, acestea vor afecta diferite părți interesate, inclusiv societăți comerciale și consumatori. Orice astfel de efecte specifice vor trebui evaluate în cadrul respectivelor propuneri de politici.

               •Adecvarea reglementărilor și simplificarea

               În conformitate cu angajamentul Comisiei pentru o mai bună legiferare, propunerea a fost elaborată în mod integrat și s-a bazat pe principiul transparenței și pe implicarea permanentă a părților interesate. Datorită controlului a conformității anuală propus a fi efectuat din cinci în cinci ani, sarcina administrativă și costurile aferente administrării conformității vor fi reduse pentru statele membre și Comisie. Se estimează că, prin menținerea actualului sistem de raportare anuală, însă cu efectuarea de verificări ale conformității o dată la 5 ani, costurile totale aferente întregii perioade de angajament 2021-2030, inclusiv costurile suportate de Comisie și statele membre, vor reprezenta 60-70 % din costurile administrative aferente gestionării unui sistem cu verificări anuale ale conformității, valoarea acestora fiind de aproximativ 1 150 000 EUR pe an.

                  Nu există obligații de raportare directă pentru întreprinderi mici și mijlocii sau alte întreprinderi în temeiul legislației actuale Propunerea nu ar schimba această situație.

               •Drepturile fundamentale

                  Deoarece politica propusă se adresează în primul rând statelor membre ca actori instituționali, aceasta este în concordanță cu Carta drepturilor fundamentale.

               4.IMPLICAȚIILE BUGETARE

                  Impacturile indirecte asupra bugetelor statelor membre vor depinde de alegerea de către acestea a politicilor și a măsurilor naționale privind reducerea emisiilor de GES, precum și a altor măsuri de atenuare în sectoarele vizate de această inițiativă. Propunerea privind stabilirea obiectivelor la nivel național va reduce efectele sub aspectul costurilor în cazul statelor membre cu venituri reduse comparativ cu o propunere care ar stabili obiective exclusiv pe baza eficienței din punctul de vedere al costurilor. Aceasta prevede o flexibilitate sporită pentru a asigura menținerea costurilor pentru statele membre cu venituri ridicate la un nivel limitat.

                  Propunerea prevede raportarea anuală în continuare, însă cu verificări ale conformității mai puțin frecvente. Acest lucru va contribui la reducerea costurilor administrative pentru statele membre.

                  Prezenta propunere are implicații foarte limitate pentru bugetul UE.

               5.ALTE ELEMENTE

               •Planurile de implementare și mecanismele de monitorizare, evaluare și raportare

                  O raportare transparentă, periodică a obligațiilor statelor membre, asociată cu verificări robuste ale conformității, reprezintă elemente fundamentale pentru obținerea de progrese în direcția îndeplinirii angajamentelor de reducere pe termen lung a emisiilor din UE.

                  Monitorizarea progreselor și evaluarea conformității se vor întemeia în continuare pe un cadru cuprinzător de monitorizare, raportare și verificare prevăzut în propunere ca o modificare a articolelor relevante din MMR. În sensul prezentei propuneri, se va menține raportarea și evaluarea solidă, astfel cum sunt definite în actuala ESD, cu singura diferență că acestea sunt în prezent integrate complet în dispozițiile relevante din MMR. Aceste dispoziții sunt prevăzute a fi integrate în guvernanța uniunii energetice, pentru care se prevede o propunere din partea Comisiei până la sfârșitul anului 2016 în cadrul programului de lucru al Comisiei, și ar putea fi eficientizate mai mult în cadrul acestei propuneri.

                  Propunerea prevede faptul că, în cazul în care, pe baza evaluării anuale realizate de către Comisie, progresele unui stat membru se abat de la nivelul său anual de emisii alocate, statul membru în cauză va prezenta un plan de măsuri pentru a asigura faptul că își îndeplinește obligațiile. Orice astfel de plan de măsuri este prevăzut a fi luat în considerare în contextul planului integrat privind energia și clima la nivel național al statului membru respectiv și va fi inclus în sistemul de guvernare pentru a fi prezentat în propunerea legislativă viitoare privind guvernanța uniunii energetice. Obligația statelor membre de a elabora astfel de planuri integrate privind energia și clima la nivel național este prevăzută a fi inclusă în propunerea legislativă respectivă.

                  Mai mult, planurile integrate privind energia și clima la nivel național din propunerea legislativă viitoare cu privire la guvernanța uniunii energetice ar trebui să se refere la limitele anuale obligatorii stabilite la nivel național în temeiul prezentului regulament.

                  Statele membre își mențin obligația de a respecta limitele anuale și o traiectorie liniară în perioada 2021-2030 prin examinarea cuprinzătoare a inventarelor emisiilor de GES ale statelor membre, iar verificarea efectivă a conformității se va organiza o dată la 5 ani, nu anual. Comisia ar efectua două verificări ale conformității, în 2027 (pentru perioada 2021-2025) și în 2032 (pentru perioada 2026-2030). Acest lucru permite luarea în considerare a eventualei contribuții asociate cu activități legate de terenuri împădurite, terenuri cultivate gestionate și pajiști gestionate, care se desfășoară în temeiul Regulamentului [           ].

               Pentru a asigura faptul că evaluarea conformității se bazează pe date exacte, inventarele emisiilor de GES prezentate anual de către statele membre vor fi în continuare examinate de către Comisie.

                  Până la data de 28 februarie 2024 și, ulterior, la perioade de cinci ani, se va realiza o reexaminare a funcționării prezentului regulament. Această reexaminare evaluează funcționarea generală a prezentului regulament, precum flexibilitatea de a transfera părți din cotele de emisii anuale între statele membre, ceea ce este important pentru a asigura eficiența din punctul de vedere al costurilor. Examinarea se poate baza, de asemenea, pe rezultatele bilanțului la nivel mondial prevăzut prin Acordul de la Paris.

                  În plus față de verificările conformității cu consecințe obligatorii din punct de vedere juridic, progresele realizate în direcția atingerii obiectivelor pentru 2030 vor fi monitorizate în fiecare an în cadrul raportului privind progresele înregistrate, publicat de către Comisie în temeiul articolului 21 din MMR, iar rezultatele vor continua să fie utilizate în contextul semestrului european și integrate în Raportul privind starea uniunii energetice.
                     12
                   Prin monitorizarea progreselor se asigură alertarea timpurie în cazul în care statele membre rămân în urmă cu obligațiile lor și se oferă încurajări pentru luarea măsurilor care se impun. Se vor menține cerințele actuale conform cărora statele membre trebuie să raporteze o dată la doi ani cu privire la politicile și măsurile puse în aplicare în vederea realizării obiectivelor lor obligatorii în temeiul prezentei propuneri, precum și cu privire la previziunile privind emisiile lor.

               •
                     Explicații detaliate cu privire la prevederile specifice ale propunerii

               Articolul 1 – Obiect

               Acest articol explică faptul că regulamentul stabilește contribuțiile minime ale statelor membre la reducerile de emisii pentru perioada 2021-2030, precum și normele de stabilire a cotelor anuale de emisii și cele referitoare la evaluarea privind progresele înregistrate.

               Articolul 2 — Domeniul de aplicare

               Articolul definește domeniul de aplicare al regulamentului. Acesta prevede în mod clar faptul că prezentul regulament cuprinde emisiile din categoriile de surse ale IPCC: energie, procese industriale și utilizarea produselor, agricultură și deșeuri. Emisiile din sectoarele vizate de EU ETS și de Regulamentul [   ] nu sunt abordate în cuprinsul prezentului regulament. Articolul 3 – Definiții

               Articolul definește noțiunea de GES în ceea ce privește gazele cu efect de seră vizate de prezentul regulament.

               Articolul 4 – Niveluri anuale de emisii pentru perioada 2021 - 2030

               Acest articol stabilește limitele de emisii ale statelor membre în 2030, astfel cum sunt prezentate în anexa I, și modul de stabilire a nivelurilor de emisii pentru perioada 2021-2030. Se continuă abordarea privind limitele anuale obligatorii de emisii, astfel cum se prevede în ESD. Nivelurile anuale de emisii sunt stabilite pe baza unei traiectorii lineare, începând cu emisiile medii pentru perioada 2016-2018 pe baza celor mai recente date revizuite privind emisiile de GES. Alocările anuale de emisii (AAE) în CO2 echivalent pentru fiecare stat membru, aferente fiecărui an din perioada prevăzută, vor fi prezentate într-un act de punere în aplicare.

               Articolul 5 – Instrumente de flexibilitate pentru atingerea limitelor anuale

               Articolul prevede flexibilitatea pusă la dispoziția statelor membre pentru a-și atinge limitele anuale, inclusiv flexibilitatea în timp, prin constituirea de rezerve și luarea cu împrumut de AAE în perioada de angajament, precum și flexibilitatea dintre statele membre prin transferuri ale AAE.

               Articolul 6 — Flexibilitate pentru anumite state membre în urma reducerii cotelor EU ETS

               Se stabilește un nou tip de flexibilitate prin anularea cotelor ETS până la o limită stabilită. Statele membre care pot beneficia de această flexibilitate vor decide, înainte de 2020, dacă doresc să utilizeze această opțiune și se vor stabili sumele exacte în actul de punere în aplicare care stabilește nivelul anual de emisii alocate. Statele membre menționate în anexa II pot beneficia de această flexibilitate. Actul de punere în aplicare de la articolul 4 va stabili, de asemenea, cantitatea maximă de cote pe care un stat membru poate alege să le anuleze, astfel încât aceasta să fie luată în considerare atunci când se stabilește dacă s-au respectat limitele fixate.

               Articolul 7 – Utilizarea suplimentară a unei cantități de maximum 280 de milioane de absorbții nete aferente terenurilor despădurite, terenurilor împădurite, terenurilor cultivate gestionate și pajiștilor gestionate

               Se stabilește un nou tip de flexibilitate care permite statelor membre, în măsura în care au nevoie de aceasta, să utilizeze o cantitate limitată de absorbții nete din Regulamentul [   ], sub rezerva îndeplinirii anumitor condiții. Limitele pentru fiecare stat membru, exprimate în CO2 echivalent, sunt prezentate în anexa III.

               Articolul 8 – Măsuri corective

               În cazul în care, în urma evaluării anuale efectuate de către Comisie, progresele înregistrate de un stat membru se îndepărtează de alocarea sa anuală de emisii, acesta va trebui să întocmească un plan de acțiune cu măsuri suplimentare care să fie puse în aplicare pentru a asigura respectarea obligațiilor care îi revin.

               Articolul 9 – Verificarea conformității

               Dispozițiile privind verificarea conformității și măsurile corective prevăzute în ESD continuă să se aplice, cu modificarea că se va efectua o verificare a conformității numai o dată la cinci ani pentru fiecare dintre anii anteriori ai perioadei menționate. În cazul în care se constată că un stat membru nu respectă nivelul anual de emisii alocate pentru niciun an din perioada menționată, se vor aplica măsuri corective sub forma adăugării la emisiile pentru anul următor a unei cantități egale cu cantitatea, exprimată în tone de CO2 echivalent, a emisiilor în exces, înmulțită cu un factor de 1,08. Dreptul de a transfera AAE va fi suspendat până când statul membru își restabilește conformitatea.

               Articolul 10 – Ajustări

               Pentru a asigura consecvența obiectivului privind emisiile stabilit la nivelul întregii UE pentru anul 2030, orice modificare a domeniului de aplicare al EU ETS (de exemplu prin modificarea numărului de instalații sau surse care fac obiectul EU ETS) trebuie să se reflecte printr-o ajustare corespunzătoare a prezentului regulament. Articolul continuă dispoziția prevăzută în ESD, care explică modul de realizare a unor astfel de ajustări. Se prevede totodată utilizarea creditelor generate conform articolului 24a din Directiva EU ETS, continuându-se o flexibilitate care există în ESD. Articolul abordează, de asemenea, situația specifică a statelor membre pentru care în ESD sunt stabilite limite pozitive și al căror nivel de emisii alocate în perioada 2017-2020 a crescut.

               Articolul 11 – Registrul

               Articolul continuă punerea în aplicare a ESD din prezent în Regulamentul privind registrul UE, adaptând-o la prezentul regulament. Acesta este necesar pentru asigurarea unei contabilizări precise a tranzacțiilor în temeiul prezentului regulament, precum și pentru evitarea dublei contabilizări.

               Articolul 12 – Exercitarea competențelor delegate

               Propunerea împuternicește Comisia să adopte acte delegate în conformitate cu procedurile relevante.

               Articolul 13 – Procedura comitetului

               Aceasta este aceeași procedură a comitetului stabilită pentru ESD prin intermediul Comitetului privind schimbările climatice.

               Articolul 14 – Examinare

               În 2024 și, ulterior, o dată la cinci ani, se va întreprinde o examinare a tuturor elementelor din regulament pentru a se stabili dacă acestea rămân adecvate scopului.

               Articolul 15 - Modificarea Regulamentului nr. 525/2013/UE

               MMR se modifică pentru a se asigura că cerințele de raportare aplicabile în prezent pentru ESD se aplică în continuare în cadrul respectivului regulament. Statele membre sunt obligate să raporteze anual emisiile lor de GES relevante și au în continuare obligația de a raporta o dată la doi ani cu privire la prognozele lor, precum și la politicile și măsurile puse în aplicare pentru asigurarea conformității cu obiectivele lor. Pentru a spori transparența și a facilita transferurile dintre statele membre, acestea sunt obligate, de asemenea, să raporteze cu privire la volumele pe care intenționează să le cumpere sau să le vândă în conformitate cu articolul 5.

               Comisia va monitoriza progresele înregistrate de statele membre în privința limitelor lor anuale de emisii prin includerea în raportul anual privind progresele înregistrate în domeniul combaterii schimbărilor climatice a unei evaluări, în scopul de a stabili dacă progresele înregistrate de statele membre sunt suficiente pentru a se considera că acestea își îndeplinesc obligațiile în temeiul prezentului regulament.

               2016/0231 (COD)

               Propunere de

               REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI

               privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030, în vederea realizării unei uniuni energetice reziliente și a respectării angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris, și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind un mecanism de monitorizare și de raportare a emisiilor de gaze cu efect de seră și a altor informații relevante pentru schimbările climatice

               (Text cu relevanță pentru SEE)

               PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 192 alineatul (1),

               având în vedere propunerea Comisiei Europene
                  13
               ,

               după transmiterea proiectului de act legislativ parlamentelor naționale,

               având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European
                  14
               ,

               având în vedere avizul Comitetului Regiunilor
                  15
               ,

               hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară,

               (1)În concluziile Consiliului European din 23 și 24 octombrie 2014 referitoare la cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030 a fost aprobat un obiectiv obligatoriu de reducere cu cel puțin 40 % pe plan intern a emisiilor de gaze cu efect de seră la nivelul întregii economii, până în 2030 față de nivelul din 1990, acest fapt fiind reconfirmat în cadrul reuniunii sale din martie 2016. Reuniunea Consiliului Mediu din 6 martie 2015 a aprobat în mod oficial această contribuție a Uniunii și a statelor sale membre ca fiind contribuția preconizată stabilită la nivel național.

               (2)Concluziile Consiliului European din octombrie 2014 au prevăzut faptul că obiectivul ar trebui să fie îndeplinit în mod colectiv de către UE în cel mai eficient mod posibil din punctul de vedere al costurilor, cu reduceri în schema de comercializare a certificatelor de emisii (ETS) și în sectoarele care nu fac obiectul ETS care se ridică la 43 % și, respectiv, 30 % până în 2030 față de anul 2005, eforturile fiind repartizate pe baza produsului intern brut (PIB) relativ pe cap de locuitor. Toate sectoarele economice ar trebui să contribuie la realizarea acestor reduceri ale emisiilor și toate statele membre ar trebui să se implice în aceste eforturi, stabilind un echilibru între considerațiile privind caracterul echitabil și cele privind solidaritatea, iar obiectivele naționale din cadrul grupului de state membre având un PIB pe cap de locuitor peste media Uniunii ar trebui ajustate relativ pentru a reflecta eficiența din punctul de vedere al costurilor într-un mod echitabil și echilibrat. Realizarea acestor reduceri ale emisiilor de gaze cu efect de seră ar trebui să sporească eficiența și inovația în economia europeană și, în mod specific, să promoveze îmbunătățiri, în special în domeniul imobiliar, agricultură, gestionarea deșeurilor și transporturi, în măsura în care acestea intră sub incidența prezentului regulament.

               (3)La data de 10 iunie 2016, Comisia a prezentat propunerea ca UE să ratifice Acordul de la Paris. Această propunere legislativă face parte din procesul de punere în aplicare a angajamentului UE din cadrul Acordului de la Paris. Angajamentul Uniunii cu privire la reducerea emisiilor la nivelul întregii economii a fost confirmat în contribuția preconizată a Uniunii și a statelor sale membre, stabilită la nivel național, care a fost prezentată Secretariatului CCONUSC la 6 martie 2015.

               (4)Acordul de la Paris înlocuiește abordarea adoptată în conformitate cu Protocolul de la Kyoto din 1997 care nu va fi continuat după 2020.

               (5)Tranziția către o energie curată presupune schimbarea conduitei de afaceri și asigurarea de stimulente la nivelul întregului spectru politic. O prioritate esențială a Uniunii o constituie crearea unei uniuni energetice reziliente, care să le furnizeze cetățenilor săi o energie sigură, sustenabilă, competitivă și la prețuri abordabile. Îndeplinirea acestui obiectiv presupune continuarea măsurilor ambițioase în domeniul climei prin prezentul regulament, precum și înregistrarea de progrese în legătură cu celelalte aspecte ale uniunii energetice, care sunt prevăzute în Strategia-cadru pentru o uniune energetică rezilientă cu o politică prospectivă în domeniul schimbărilor climatice.
                  16

               (6)Prezentul regulament vizează emisiile generate de categoriile Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC), și anume energia, procesele industriale și utilizarea produselor, agricultura și deșeurile, astfel cum au fost stabilite în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului
                  17
               , cu excepția emisiilor provenite din activitățile enumerate în anexa I la Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului
                  18
               . Activitățile vizate de Regulamentul [           ] [privind includerea emisiilor de gaze cu efect de seră și a absorbțiilor rezultate din exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură în cadrul privind clima și energia pentru 2030] nu intră sub incidența prezentului regulament.

               (7)Datele raportate în prezent în inventarele privind emisiile de gaze cu efect de seră la nivel național și în registrele naționale și ale Uniunii nu sunt suficiente pentru a stabili, la nivelul statelor membre, emisiile de CO2 generate de aviația civilă la nivel național, care nu intră sub incidența Directivei 2003/87/CE. Atunci când adoptă obligații de raportare, Uniunea nu ar trebui să impună statelor membre și întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri) sarcini disproporționate față de obiectivele urmărite. Emisiile de CO2 generate de sectorul aviației, care nu sunt reglementate de Directiva 2003/87/CE, reprezintă doar o foarte mică parte din totalul emisiilor de gaze cu efect de seră, iar stabilirea unui sistem de raportare a acestor emisii ar constitui o sarcină nejustificată în lumina cerințelor existente pentru sectorul mai larg, în conformitate cu Directiva 2003/87/CE. În consecință, emisiile de CO2 din categoria de surse a IPCC „1.A.3.A aviația civilă” ar trebui considerate ca fiind egale cu zero în sensul prezentului regulament.

               (8)Reducerea realizată de fiecare stat membru pentru 2030 ar trebui să fie stabilită în raport cu nivelul său revizuit de emisii de gaze cu efect de seră din anul 2005, care intră sub incidența prezentului regulament, excluzând emisiile verificate generate de instalațiile care au funcționat în 2005 și care au fost incluse în EU ETS abia după 2005. Cotele anuale de emisii pentru perioada 2021-2030 ar trebui să fie stabilite pe baza datelor prezentate de statele membre și analizate de către Comisie.

               (9)Abordarea privind stabilirea unor limite obligatorii anuale la nivel național, care a fost adoptată în Decizia nr. 406/2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului
                  19
               , ar trebui continuată în perioada 2021-2030, calcularea traiectoriei urmând să înceapă în 2020 la nivelul emisiilor medii anuale de gaze cu efect de seră generate în perioada 2016-2018 și să se încheie în 2030 la limita prevăzută pentru fiecare stat membru. În 2021 se prevede o ajustare a alocării pentru statele membre care au o limită pozitivă în temeiul Deciziei 406/2009/CE și al căror nivel anual de emisii alocate, determinate în temeiul Deciziilor 2013/162/UE și 2013/634/UE, a crescut în perioada 2017-2020, în scopul de a reflecta capacitatea de creștere a nivelului emisiilor în anii respectivi. Consiliul European a conchis că disponibilitatea și utilizarea instrumentelor de flexibilitate existente în sectoarele care nu fac obiectul ETS ar trebui îmbunătățite semnificativ pentru a se asigura eficiența din punctul de vedere al costurilor a efortului colectiv al UE și convergența emisiilor pe cap de locuitor până în 2030.

               (10)Se creează un nou mecanism unic de flexibilitate pentru a facilita îndeplinirea obiectivelor pentru statele membre ale căror obiective de reducere la nivel național depășesc cu mult media Uniunii și potențialul lor de reducere eficientă din punctul de vedere al costurilor, precum și pentru statele membre care nu au alocat cote gratuite pentru instalațiile industriale din 2013, astfel cum este prevăzut în evaluarea impactului
                  20
               .

               (11)O serie de măsuri ale Uniunii sporesc capacitatea statelor membre de a-și respecta angajamentele privind clima și sunt esențiale pentru a realiza reducerile de emisii necesare în sectoarele care intră sub incidența prezentului regulament. Printre acestea se numără legislația privind gazele fluorurate, reducerile de CO2 generate de vehiculele rutiere, performanța energetică a clădirilor, energia din surse regenerabile, eficiența energetică și economia circulară, precum și instrumente de finanțare ale Uniunii pentru investiții legate de climă.

               (12)Regulamentul [           ] [privind includerea emisiilor de gaze cu efect de seră și a absorbțiilor rezultate din exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură în cadrul privind clima și energia pentru 2030] stabilește normele de contabilizare referitoare la emisiile și absorbțiile de gaze cu efect de seră legate de exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură (LULUCF). Chiar dacă, din punctul de vedere al mediului, rezultatul prevăzut de prezentul regulament în ceea ce privește nivelul reducerilor de emisii de gaze cu efect de seră realizate este afectat de luarea în considerare a unei cantități maxime echivalente cu suma emisiilor nete totale și a absorbțiilor nete totale aferente terenurilor despădurite, terenurilor împădurite, terenurilor cultivate gestionate și pajiștilor gestionate, conform prevederilor Regulamentului [       ], ar trebui să se includă, atunci când este necesar, ca posibilitate suplimentară pentru statele membre de a-și respecta angajamentele ce le revin, flexibilitatea de a împărți o cantitate maximă de 280 de milioane de tone de CO2 echivalent din aceste absorbții între statele membre, conform cifrelor din anexa III. În cazul în care actul delegat prin care se actualizează nivelurile de referință pentru păduri, bazate pe planurile forestiere naționale de contabilizare în temeiul articolului 8 alineatul (6) din Regulamentul [LULUCF], este adoptat, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui să fie delegată Comisiei în ceea ce privește articolul 7, pentru a reflecta contribuția categoriei de contabilizare „terenuri forestiere gestionate” în cadrul flexibilității prevăzute la articolul respectiv. Înainte de adoptarea unui astfel de act delegat,Comisia ar trebui să evalueze, pe baza datelor disponibile, fiabilitatea contabilizării terenurilor forestiere gestionate și, în special, coerența ratelor de recoltare preconizate și a celor efective. În plus, prin prezentul regulament ar trebui să se permită posibilitatea de a anula în mod voluntar unitățile anuale de emisii alocate pentru a se permite ca aceste cantități să fie luate în considerare atunci când se evaluează respectarea de către statele membre a cerințelor din Regulamentul [       ].

               (13)În vederea asigurării unei raportări și verificări eficiente, transparente și eficiente din punctul de vedere al costurilor a emisiilor de gaze cu efect de seră și a altor informații necesare pentru evaluarea progreselor înregistrate în ceea ce privește cotele anuale de emisii ale statului membru, cerințele de raportare și evaluare anuală prevăzute în prezentul regulament sunt integrate în articolele relevante din Regulamentul (UE) nr. 525/2013, care ar trebui, prin urmare, să fie modificate în mod corespunzător. Modificarea regulamentului respectiv ar trebui să asigure totodată faptul că se vor evalua în continuare în fiecare an progresele înregistrate de statele membre în ceea ce privește reducerea emisiilor, ținându-se seama de progresele înregistrate în ceea ce privește politicile și măsurile Uniunii, precum și de informațiile oferite de statele membre. Evaluarea ar trebui să includă, o dată la doi ani, progresele estimate la nivelul Uniunii în vederea respectării angajamentelor sale de reducere a emisiilor, precum și cele ale statelor membre în vederea îndeplinirii obligațiilor asumate. Cu toate acestea, aplicarea deducerilor ar trebui luată în considerare doar la intervale de cinci ani, astfel încât să se poată ține cont de o eventuală contribuție aferentă terenurilor despădurite, terenurilor împădurite, terenurilor cultivate și pajiștilor, prevăzută a fi realizată în temeiul Regulamentului [           ]. Acest lucru nu aduce atingere îndatoririi Comisiei de a asigura conformitatea cu obligațiile statelor membre care decurg din prezentul regulament și nici competenței Comisiei de a iniția proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor în acest sens.

               (14)Ca mijloc de sporire a eficienței generale din punctul de vedere al costurilor a reducerilor totale, statele membre ar trebui să poată transfera o parte din cota lor anuală de emisii altor state membre. Ar trebui să se asigure transparența unor astfel de transferuri, acestea putându-se efectua printr-o modalitate convenabilă pentru ambele părți, inclusiv prin licitație, prin recurgerea la intermediari de pe piață care acționează cu titlu de agenți sau prin acorduri bilaterale.

               (15)Agenția Europeană de Mediu intenționează să sprijine dezvoltarea durabilă și să ajute la obținerea de îmbunătățiri semnificative și cuantificabile în mediul din Europa, punând la dispoziție informații prompte, specifice, relevante și fiabile factorilor de decizie politică, instituțiilor publice și publicului. Agenția Europeană de Mediu ar trebui să ofere asistență Comisiei, după caz, în conformitate cu programul său anual de lucru.

               (16)Pentru a asigura contabilizarea corespunzătoare a tranzacțiilor prevăzute prin prezentul regulament, inclusiv utilizarea mecanismelor de flexibilitate și aplicarea verificărilor conformității, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui să fie delegată Comisiei în temeiul articolului 11. Dispozițiile necesare ar trebui să fie cuprinse într-un instrument unic care să combine dispozițiile privind contabilizarea conform Directivei 2003/87/CE, Regulamentului (UE) nr. 525/2013, Regulamentului [     ] și prezentului regulament. Este deosebit de important ca, pe parcursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să desfășoare consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare din 13 aprilie 2016. În special, în vederea asigurării egalității de participare la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții respectivi au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei care pregătesc actele delegate.

               (17)Pentru a asigura existența unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a articolului 4, conform căruia se vor stabili limitele de emisii anuale pentru statele membre, ar trebui să se confere Comisiei competențe de executare. Competențele de executare ar trebui să fie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului
                  21
               .

               (18)Prezentul regulament nu ar trebui să aducă atingere obiectivelor naționale mai stringente.

               (19)Orice modificare a domeniului de aplicare prevăzut la articolele 11, 24, 24a și 27 din Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului
                  22
                ar trebui să se reflecte printr-o modificare corespunzătoare a cantității maxime de emisii de gaze cu efect de seră reglementate prin prezentul regulament. În consecință, în cazul în care statele membre includ, în temeiul prezentului regulament, în angajamentele lor emisii suplimentare care provin de la instalațiile reglementate anterior de Directiva 2003/87/CE, respectivele state membre ar trebui să pună în aplicare politici și măsuri suplimentare în sectoarele vizate de prezentul regulament în vederea reducerii emisiilor respective.

               (20)Prezentul regulament ar trebui să fie revizuit începând din anul 2024 și, ulterior, o dată la 5 ani, în vederea evaluării modului de funcționare a acestuia în ansamblu. Revizuirea ar trebui să țină seama de evoluția circumstanțelor naționale și să se bazeze pe rezultatele bilanțului la nivel mondial prevăzut prin Acordul de la Paris.

               (21)Deoarece obiectivele prezentului regulament nu pot fi realizate într-un mod satisfăcător de statele membre însă, având în vedere amploarea și efectele regulamentului, aceste obiective pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, prevăzut la același articol, dispozițiile prezentului regulament nu depășesc ceea ce este necesar pentru atingerea acestor obiective,

               ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

               Articolul 1

               Obiectul

               Prezentul regulament stabilește obligațiile cu privire la contribuțiile minime ale statelor membre la respectarea angajamentului Uniunii de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru perioada 2021-2030, normele de stabilire a nivelului anual de emisii alocate și de evaluare a progreselor înregistrate de statele membre în sensul respectării contribuțiilor lor minime.

               Articolul 2

               Domeniul de aplicare

               1.Prezentul regulament se aplică în cazul emisiilor de gaze cu efect de seră din categoriile de surse energie, procese industriale și utilizarea produselor, agricultură și deșeuri ale IPCC, astfel cum au fost stabilite în temeiul Regulamentului (UE) nr. 525/2013, cu excepția emisiilor provenite din activitățile enumerate în anexa I la Directiva 2003/87/CE.

               2.Prezentul regulament nu se aplică în cazul emisiilor și absorbțiilor de gaze cu efect de seră care intră sub incidența Regulamentului [           ][LULUCF].

               3.În sensul prezentului regulament, emisiile de CO2 din categoria de surse a IPCC „1.A.3.A aviația civilă” se consideră a fi egale cu zero.

               Articolul 3

               Definiții

               În sensul prezentului regulament:

               1.„emisii de gaze cu efect de seră” înseamnă emisiile de dioxid de carbon (CO2), metan (CH4), protoxid de azot (N2O), hidrofluorocarburi (HFC), perfluorocarburi (PFC), trifluorură de azot (NF3) și hexafluorură de sulf (SF6) exprimate în tone de CO2 echivalent, astfel cum au fost stabilite în temeiul Regulamentului (UE) nr. 525/2013 și care intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament;

               2.„nivel anual de emisii alocate” înseamnă nivelul maxim de emisii de gaze cu efect de seră permis pentru fiecare an din perioada 2021-2030, stabilit conform articolului 4 alineatul (3) și articolului 10.

               Articolul 4

               Niveluri anuale de emisii pentru perioada 2021-2030

               1.Fiecare stat membru își limitează, până în 2030, emisiile de gaze cu efect de seră, cel puțin cu procentul stabilit pentru statul membru respectiv în anexa I la prezentul regulament în raport cu emisiile sale din 2005 stabilite conform alineatului (3).

               2. Sub rezerva mecanismelor de flexibilitate prevăzute la articolele 5, 6 și 7, a ajustării în temeiul articolului 10 alineatul (2) și ținând seama de orice deducere care rezultă din aplicarea articolului 7 din Decizia nr. 406/2009/CE, fiecare stat membru se asigură că emisiile sale de gaze cu efect de seră generate în fiecare an al perioadei 2021 - 2029 nu depășesc nivelul stabilit printr-o traiectorie lineară, care începe în 2020, la nivelul emisiilor sale medii de gaze cu efect de seră din cursul anilor 2016, 2017 și 2018, stabilit conform punctului 3, și se încheie în 2030, la limita prevăzută pentru statul membru respectiv în anexa I la prezentul regulament.

               3. Comisia adoptă un act de punere în aplicare care stabilește nivelurile anuale de emisii alocate pentru anii 2021-2030 exprimate în tone de CO2 echivalent, astfel cum se prevede la alineatele (1) și (2). În sensul prezentului act de punere în aplicare, Comisia efectuează o analiză cuprinzătoare a celor mai recente date din inventarul național pentru anii 2005 și 2016 - 2018 prezentat de statele membre în temeiul articolului 7 din Regulamentul (UE) nr. 525/2013.

               4.În prezentul act de punere în aplicare se menționează de asemenea, pe baza procentelor comunicate de statele membre în temeiul articolului 6 alineatul (2), cantitățile care pot fi luate în considerare pentru asigurarea conformității acestora în temeiul articolului 9 în perioada 2021 - 2030. În cazul în care suma cantităților din toate statele membre depășește cantitatea totală colectivă de 100 de milioane, cantitățile pentru fiecare stat membru se reduc proporțional pentru a nu se depăși cantitatea totală generală.

               5.Prezentul act de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare prevăzută la articolul 13.

               Articolul 5

               Instrumente de flexibilitate pentru atingerea limitelor anuale

               1.Statele membre pot utiliza mecanismele de flexibilitate prevăzute la alineatele (2) - (6) din prezentul articol, precum și la articolele 6 și 7.

               2.În ceea ce privește perioada 2021-2029, un stat membru poate lua cu împrumut o cantitate de până la 5 % din cota sa anuală de emisii pentru anul următor.

               3Un stat membru ale cărui emisii de gaze cu efect de seră pentru un anumit an se situează sub cota sa anuală de emisii din anul respectiv, ținând seama de utilizarea mecanismelor de flexibilitate în conformitate cu prezentul articol și cu articolul 6, poate păstra excedentul respectiv din cota sa anuală de emisii pentru anii următori, până în 2030.

               4.Un stat membru poate transfera unui alt stat membru până la 5 % din nivelul său anual de emisii alocate dintr-un anumit an. Statul membru beneficiar poate utiliza respectiva cantitate pentru asigurarea conformității cu articol 9 pentru anul respectiv sau pentru anii următori până în 2030.

               5.Un stat membru poate transfera altor state membre partea din cota sa anuală de emisii pentru un anumit an care depășește emisiile sale de gaze cu efect de seră pentru anul respectiv, ținând seama de utilizarea mecanismelor de flexibilitate în conformitate cu alineatele (2) - (4) și articolul 6. Un stat membru beneficiar poate utiliza respectiva cantitate pentru asigurarea conformității cu articol 9 pentru anul respectiv sau pentru anii următori până în 2030.

               6.Statele membre au posibilitatea de a utiliza, fără nicio limită cantitativă, creditele din proiectele alocate în temeiul articolului 24a alineatul (1) din Directiva 2003/87/CE pentru asigurarea conformității cu articolul 9, în același timp evitându-se dubla contabilizare.

               Articolul 6

               Flexibilitate pentru anumite state membre în urma reducerii cotelor EU ETS

               1.Statele membre care ar putea beneficia de o anulare limitată de maximum 100 de milioane de cote EU ETS, astfel cum este prevăzut la articolul 3 litera (a) din Directiva 2003/87/CE, care sunt luate în calcul în mod colectiv pentru asigurarea conformității acestora în temeiul prezentului regulament, sunt enumerate în anexa II la prezentul regulament.

               2.Statele membre enumerate în anexa II informează Comisia până la 31 decembrie 2019 cu privire la orice intenție de a recurge la anularea limitată a cotelor până la procentul menționat în anexa II pentru statul membru respectiv, pentru asigurarea conformității acestora cu articolul 9.

               3.La cererea unui stat membru, administratorul central desemnat în temeiul articolului 20 din Directiva 2003/87/CE (denumit în continuare „administrator central”) ia în considerare cantitatea menționată la articolul 4 alineatul (4) pentru conformitatea statului membru respectiv în temeiul articolului 9. O zecime din cantitatea de cote stabilită conform articolului 4 alineatul (4) se anulează în temeiul articolului 12 alineatul (4) din Directiva 2003/87/CE, pentru fiecare an începând din 2021 până în 2030.

               Articolul 7

               Utilizarea suplimentară a unei cantități de maximum 280 de milioane de absorbții nete aferente terenurilor despădurite, terenurilor împădurite, terenurilor cultivate gestionate și pajiștilor gestionate

               1.În măsura în care emisiile unui stat membru depășesc nivelul său anual de emisii alocate pentru un anumit an, se poate lua în considerare o cantitate maximă echivalentă cu suma emisiilor și absorbțiilor totale nete din categoriile de contabilizare combinate - terenuri despădurite, terenuri împădurite, terenuri cultivate gestionate și pajiști gestionate - la care se face referire în articolul 2 din Regulamentul [     ] [LULUCF] pentru asigurarea conformității sale în temeiul articolului 9 din prezentul regulament pentru anul respectiv, în următoarele condiții:

               (a) cantitatea cumulată luată în considerare pentru respectivul stat membru pentru toți anii din perioada 2021-2030 nu depășește nivelul stabilit în anexa III pentru respectivul stat membru;

               (b) această cantitate depășește cerințele impuse statului membru respectiv în temeiul articolului 4 din Regulamentul [     ] LULUCF;

               (c) statul membru nu a dobândit, din alte state membre, în temeiul regulamentului [     ][LULUCF], o cantitate de absorbții nete mai mare decât cantitatea de absorbții nete transferate; și

               (d) statul membru a respectat cerințele regulamentului [     ] [LULUCF].

                2. În cazul în care actul delegat prin care se actualizează nivelurile de referință pentru păduri, bazate pe planurile forestiere naționale de contabilizare în temeiul articolului 8 alineatul (6) din Regulamentul [LULUCF] este adoptat, Comisia este împuternicită să adopte un act delegat în vederea modificării alineatului (1) al prezentului articol pentru a reflecta contribuția categoriei de contabilizare „terenuri forestiere gestionate”, în conformitate cu articolul 12 din prezentul regulament.

               Articolul 8

               Măsuri corective

               1.Un stat membru în cazul căruia s-a stabilit, în urma evaluării în temeiul articolului 21 din Regulamentul nr. 525/2013, că nu a realizat suficiente progrese, va prezenta Comisiei, în termen de trei luni, un plan de măsuri care include:

               (a) măsurile pe care statul membru le va pune în aplicare în scopul îndeplinirii obligațiilor sale specifice în temeiul articolului 4, prin politici și măsuri interne, precum și punerea în aplicare a măsurilor Uniunii;

               (b) un calendar al punerii în aplicare a unor astfel de măsuri, care permite evaluarea anuală a progreselor înregistrate.

               2. Agenția Europeană de Mediu acordă asistență Comisiei în cadrul activității sale de evaluare a planurilor de măsuri în conformitate cu programul său anual de lucru.

               Articolul 9

               Verificarea conformității

               1.În 2027 și în 2032, în cazul în care emisiile de gaze cu efect de seră revizuite ale unui stat membru depășesc cota sa anuală de emisii pentru oricare an dat al perioadei, luându-se în considerare alineatul (2) al prezentului articol și mecanismele de flexibilitate utilizate în temeiul articolelor 5 și 7, se aplică următoarele măsuri:

               (a)la cantitatea emisiilor statului membru pentru anul următor se adaugă o cantitate egală cu cantitatea, exprimată în tone de CO2 echivalent, a surplusului de emisii de gaze cu efect de seră, înmulțită cu un factor de 1,08 în conformitate cu măsurile adoptate în temeiul articolului 11; și

               (b)statului membru îi este temporar interzis să transfere orice parte din cota sa anuală de emisii către un alt stat membru până când acesta nu va fi respectat dispozițiile prezentului regulament. Administratorul central contabilizează această interdicție în registrul menționat la articolul 11.

               2. În cazul în care în perioada 2021-2025 sau în perioada 2026-2030, cantitatea de emisii de gaze cu efect de seră a unui stat membru stabilită în temeiul Regulamentului [     ] a depășit cantitatea de absorbții de gaze cu efect de seră determinată în conformitate cu articolul 12 din regulamentul menționat, se aplică, pentru anii în cauză, o deducere din cota anuală de emisii a statului membru respectiv egală cu cantitatea exprimată în tone de CO2 echivalent a emisiilor de gaze cu efect de seră excedentare.

               Articolul 10

               Ajustări

               1.Cotele anuale pentru fiecare stat membru în temeiul articolului 4 din prezentul regulament se ajustează pentru a reflecta:

               (a) ajustările numărului de cote de emisii de gaze cu efect de seră emise în temeiul articolului 11 din Directiva 2003/87/CE, care rezultă dintr-o modificare a domeniului de aplicare a surselor în temeiul respectivei directive;

               (b) ajustările numărului de cote sau, respectiv, credite emise în temeiul articolelor 24 și 24a din Directiva 2003/87/CE în ceea ce privește reducerile de emisii dintr-un stat membru; și

               (c) ajustările numărului de cote aferente emisiilor de gaze cu efect de seră generate de instalațiile excluse din schema EU ETS în conformitate cu articolul 27 din Directiva 2003/87/CE pe perioada excluderii acestora.

               2.Cantitatea inclusă în anexa IV la prezentul regulament se adaugă alocării aferente anului 2021 pentru fiecare stat membru menționat în anexa respectivă.

               3.Comisia publică cifrele care rezultă din aceste ajustări.

               Articolul 11

               Registrul

               1.Comisia asigură contabilizarea precisă, în temeiul prezentului regulament, prin registrul Uniunii, întocmit conform articolului 10 din Regulamentul (UE) nr. 525/2013, inclusiv a nivelului anual de emisii alocate, a mecanismelor de flexibilitate exercitate în temeiul articolelor 4 - 7, a conformității în temeiul articolului 9 și a modificărilor privind domeniul de aplicare în conformitate cu articolul 10 din prezentul regulament. Administratorul central efectuează un control automatizat al fiecărei tranzacții realizate în temeiul prezentului regulament și, dacă este cazul, blochează tranzacțiile pentru a se asigura că nu există nereguli. Aceste informații sunt puse la dispoziția publicului.

               2.Comisia este împuternicită să adopte un act delegat pentru punerea în aplicare a alineatului (1) în conformitate cu articolul 12 din prezentul regulament.

               Articolul 12

               Exercitarea delegării

               1. Se conferă Comisiei competența de a adopta acte delegate în condițiile prevăzute în prezentul articol.

               2. Competența de a adopta actele delegate prevăzute la articolul 7 alineatul (2) și la articolul 11 din prezentul regulament se deleagă Comisiei pentru o perioadă nedeterminată, începând cu data intrării în vigoare a prezentului regulament.

               3. Delegarea de competențe menționată la articolul 7 alineatul (2) și la articolul 11 poate fi revocată în orice moment de către Parlamentul European sau de către Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării competenței specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte începând din ziua următoare publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară precizată în decizie. Decizia nu aduce atingere validității actelor delegate care sunt deja în vigoare.

               4.Înainte de adoptarea unui act delegat, Comisia îi consultă pe experții desemnați de fiecare stat membru în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare din 13 aprilie 2016.

               5. De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

               6. Un act delegat adoptat în temeiul articolului 7 alineatul (2) și al articolului 11 intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European, nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu, sau în cazul în care, înainte de expirarea termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia cu privire la faptul că nu vor formula obiecțiuni. Termenul respectiv se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

               Articolul 13

               Procedura comitetului

               1. Comisia este asistată de Comitetul pentru schimbări climatice instituit prin Regulamentul (UE) nr. 525/2013. Respectivul comitet este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.

               2. În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

               Articolul 14

               Examinare

               Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului, până la 28 februarie 2024 și, ulterior, o dată la cinci ani, un raport cu privire la funcționarea prezentului regulament, contribuția acestuia la obiectivul general al UE de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2030 și la obiectivele Acordului de la Paris, și poate formula propuneri, dacă este cazul.

               Articolul 15

               Modificarea Regulamentului nr. 525/2013/UE

               Regulamentul (UE) nr. 525/2013 se modifică după cum urmează:

               1. Articolul 7 alineatul (1) se modifică după cum urmează:

               (a) Se introduce următorul punct (aa):

               „(aa)începând din 2023, emisiile lor antropice de gaze cu efect de seră menționate la articolul 2 din Regulamentul [Regulamentul privind partajarea eforturilor (ESR)] privind reducerile anuale obligatorii ale emisiilor de gaze cu efect de seră realizate de către statele membre în perioada 2021-2030 pentru anul X-2, în conformitate cu cerințele de raportare CCONUSC;”

               2.La articolul 7 alineatul (1), al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

               „Statele membre informează anual Comisia, prin rapoartele lor, cu privire la intențiile lor de a recurge la mecanismele de flexibilitate menționate la articolul 5 alineatele (4) și (5) din Regulamentul [ ESR ] privind reducerile anuale obligatorii ale emisiilor de gaze cu efect de seră realizate de către statele membre în perioada 2021-2030.”

               3.La articolul 13 alineatul (1) litera (c), se adaugă următoarea literă (viii):

               „(viii) începând din 2023, informații privind politicile și măsurile naționale puse în aplicare în vederea îndeplinirii obligațiilor lor în temeiul Regulamentului [ ESR ] privind reducerile anuale obligatorii ale emisiilor de gaze cu efect de seră realizate de către statele membre în perioada 2021-2030, precum și informații cu privire la politicile naționale suplimentare planificate și măsurile preconizate în scopul limitării emisiilor de gaze cu efect de seră dincolo de angajamentele asumate în temeiul regulamentului respectiv.”

               4.la articolul 14 alineatul (1), se adaugă următoarea literă (f):

               „(f)începând din 2023, prognozele referitoare la emisiile de gaze cu efect de seră și estimările separate privind emisiile de gaze cu efect de seră preconizate a fi generate de sursele de emisie care intră sub incidența Directivei 2003/87/CE și a Regulamentului [ ESR ] privind reducerile anuale obligatorii ale emisiilor de gaze cu efect de seră realizate de către statele membre în perioada 2021-2030.”

               5. La articolul 21 alineatul (1), se adaugă următoarea literă (c):

               „c) obligațiilor prevăzute la articolul 4 din Regulamentul [ ESR ] privind reducerile anuale obligatorii ale emisiilor de gaze cu efect de seră realizate de către statele membre în perioada 2021-2030. Evaluarea ia în considerare progresele înregistrate în privința politicilor și măsurilor Uniunii, precum și informațiile prezentate de statele membre. Evaluarea ar trebui să includă de asemenea, o dată la doi ani, progresele estimate la nivelul Uniunii în direcția respectării angajamentelor acesteia de a reduce emisiile, precum și la nivelul statelor membre în direcția îndeplinirii obligațiilor asumate de către acestea în temeiul prezentului regulament.”

               6. La articolul 21, se adaugă următorul alineat (4):

               „Comisia poate emite avize cu privire la planurile de acțiune prezentate de statele membre în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul [ ESR ] privind reducerile anuale obligatorii ale emisiilor de gaze cu efect de seră realizate de către statele membre în perioada 2021-2030.”

               Articolul 16

               Intrarea în vigoare

               Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la publicarea în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

               Prezentul regulamentul este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

               Adoptat la Bruxelles,

                  Pentru Parlamentul European
                        Pentru Consiliu

                  Președintele
                        Președintele

               FIȘĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ

               1.CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI

               1.1.Denumirea propunerii/inițiativei

               1.2.Domeniul (domeniile) de politică în cauză în structura ABM/ABB

               1.3.Tipul propunerii/inițiativei

               1.4.Obiectiv(e)

               1.5.Motivele propunerii/inițiativei

               1.6.Durata și impactul financiar

               1.7.Modul (modurile) de gestiune preconizat(e)

               2.MĂSURI DE GESTIONARE

               2.1.Dispoziții în materie de monitorizare și raportare

               2.2.Sistemul de gestiune și de control

               2.3.Măsuri de prevenire a fraudelor și a neregulilor

               3.IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL PROPUNERII/INIȚIATIVEI

               3.1.Rubrica (rubricile) din cadrul financiar multianual și linia (liniile) bugetară (bugetare) de cheltuieli afectată (afectate)

               3.2.Impactul estimat asupra cheltuielilor

               3.2.1.Sinteza impactului estimat asupra cheltuielilor

               3.2.2.Impactul estimat asupra creditelor operaționale

               3.2.3.Impactul estimat asupra creditelor cu caracter administrativ

               3.2.4.Compatibilitatea cu cadrul financiar multianual actual

               3.2.5.Contribuția terților

               3.3.Impactul estimat asupra veniturilor

               FIȘĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ

               1.CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI

               1.1.Denumirea propunerii/inițiativei

                  Regulamentul Parlamentului European și al Consiliului privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre din anul 2021 până în 2030 pentru o uniune energetică rezilientă și respectarea angajamentelor asumate în cadrul Acordului de la Paris.

               1.2.Domeniul (domeniile) de politică în cauză în structura ABM/ABB
                  23

                  Domeniul de politică: Acțiuni în domeniul climei

                  Activitatea ABB: Acțiuni în domeniul climei la nivelul Uniunii și la nivel internațional (cod ABB 34 02 01)

               1.3.Tipul propunerii/inițiativei

               ◻ Propunerea/inițiativa se referă la o acțiune nouă

               ◻ Propunerea/inițiativa se referă la o acțiune nouă în urma unui proiect pilot/a unei acțiuni pregătitoare
                  24

               X Propunerea/inițiativa se referă la extinderea unei acțiuni existente

               ◻ Propunerea/inițiativa se referă la o acțiune redirecționată spre o nouă acțiune

               1.4.Obiectiv(e)

               1.4.1.Obiectiv(e) strategic(e) multianual(e) al(e) Comisiei vizat(e) de propunere/inițiativă

                  Propunerea face parte din legislația de punere în aplicare a pachetului privind clima și energia pentru 2030 convenit de Consiliul European în octombrie 2014, pentru îndeplinirea obiectivului UE 2030 de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră cu cel puțin 40 % față de 1990 la nivel intern într-un mod rentabil, precum și pentru contribuirea la limitarea încălzirii globale.

                  Prezenta propunere face parte din cele zece priorități politice ale Comisiei și este un element important al Cadrului strategic pentru uniunea energetică.

               1.4.2.Obiectiv(e) specific(e) și activitatea (activitățile) ABM/ABB în cauză

                  Obiectivul specific nr. 1

                  Monitorizarea progreselor și verificarea respectării de către statele membre a obligațiilor lor de reducere a emisiilor în temeiul propunerii, pentru a realiza o reducere de 30 % a emisiilor de GES la nivelul UE în sectoarele care nu fac obiectul ETS, față de 2005, într-un mod echitabil, eficient din punctul de vedere al costurilor și care să asigure integritatea de mediu.

                  Activitatea (activitățile) ABM/ABB în cauză

                  Politici climatice.

               1.4.3.Rezultatul (rezultatele) și impactul preconizate

               A se preciza efectele pe care propunerea/inițiativa ar trebui să le aibă asupra beneficiarilor vizați/grupurilor vizate.

                  Propunerea va asigura o reducere cu 30 % la nivelul întregii UE a emisiilor de gaze cu efect de seră în sectoarele care nu fac obiectul ETS până în 2030, față de anul 2005.

                  Propunerea stabilește obiectivele naționale pentru sectoarele care nu fac obiectul ETS în principal pe baza PIB pe cap de locuitor, abordând preocuparea principală a statelor membre privind caracterul echitabil. Ajustările prevăzute ale obiectivelor pentru statele membre cu venituri ridicate, precum și îmbunătățirea mecanismelor de flexibilitate existente și introducerea unora noi, permite îndeplinirea eficientă a obiectivului din punctul de vedere al costurilor. Pentru a asigura integritatea generală de mediu, punctul de pornire din anul 2021 pentru traiectoriile vizate trebuie să fie stabilit în funcție de emisiile istorice, iar noile mecanisme de flexibilitate trebuie să se limiteze la reduceri de emisii de GES cu cel puțin 40 % față de 1990 pentru a se evita respectarea insuficientă a angajamentului internațional al UE până în 2030.

                  Se recomandă efectuarea mai puțin frecventă a verificărilor conformității, mai exact o dată la cinci ani, în loc de o dată pe an, ceea ce va reduce sarcina administrativă atât pentru statele membre, cât și pentru Comisia Europeană. Nu există obligații de raportare directă sau alte consecințe administrative pentru societăți comerciale, IMM-uri sau microîntreprinderi.

                  Propunerea se adresează statelor membre în calitate de actori instituționali. Politica propusă urmează să fie pusă în aplicare la nivel național și, astfel, afectează în principal administrațiile naționale ale respectivelor state. În funcție de caracterul și domeniul de aplicare al măsurilor naționale puse în aplicare de statele membre, acestea vor afecta diverse părți interesate din sectoarele vizate.

                  Apariția altor impacturi va depinde de politicile și măsurile naționale alese în fiecare țară.

               1.4.4.Indicatori de rezultat și de impact

               A se preciza indicatorii care permit monitorizarea punerii în aplicare a propunerii/inițiativei.

                  Indicatorul nr. 1: Nivelul de reducere în UE a emisiilor de gaze cu efect de seră care nu fac obiectul ETS.

                  Indicatorul nr. 2: Reducerea nivelului de emisii în statele membre.

               1.5.Motivele propunerii/inițiativei

               1.5.1.Cerință (cerințe) de îndeplinit pe termen scurt sau lung

                  Statele membre își îndeplinesc obiectivele naționale de reducere a emisiilor în 2030. Acestea urmează să pună în aplicare politici și măsuri, precum și dispoziții juridice și administrative, care sunt necesare la nivel național pentru a asigura conformitatea cu propunerea. Comisia urmează să elaboreze măsurile relevante de punere în aplicare pentru perioada ulterioară anului 2020.

               1.5.2.Valoarea adăugată a implicării UE

                  Schimbările climatice reprezintă o problemă transfrontalieră. Deoarece obiectivul acțiunii propuse nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre acționând individual, este necesară coordonarea acțiunilor de combatere a schimbărilor climatice la nivel european și, atunci când este posibil, la nivel mondial, iar acțiunea UE este justificată din motive de subsidiaritate. UE și statele sale membre participă împreună la punerea în aplicare a Acordului de la Paris. Acțiunea comună permite UE să abordeze în egală măsură aspecte privind echitatea și eficiența, în același timp realizând un obiectiv de mediu ambițios. Articolele 191193 din TFUE confirmă competențele UE în domeniul schimbărilor climatice.

               1.5.3.Învățăminte desprinse din experiențele anterioare similare

                  Chiar dacă actuala Decizie de partajare a eforturilor (ESD) se află încă în etapele incipiente de punere în aplicare, se poate considera că angajamentele statelor membre au fost puse în practică cel puțin parțial prin stimularea dezvoltării de politici și măsuri naționale noi de promovare a reducerilor eficiente de emisii de gaze cu efect de seră în domeniul de aplicare al ESD. Acest efect a fost amplificat de faptul că respectiva directivă a fost lansată împreună cu o serie de alte politici ale UE privind clima și energia în cadrul pachetului pentru 2020, în special în ceea ce privește eficiența energetică și energia din surse regenerabile. În cazul mai multor sectoare care intră sub incidența ESD, inclusiv clădirile, transporturile, agricultura și deșeurile, o parte semnificativă a reducerilor de emisii de până acum poate fi atribuită unor factori precum schimbările tehnologice care sunt influențate de intervențiile politice care derivă din pachetul pentru 2020. În general, ca urmare a ESD, statele membre au devenit mai active în ceea ce privește luarea în considerare a unor măsuri noi de reducere a emisiilor în sectoarele menționate și cea mai bună modalitate de proiectare. S-a constatat că ESD a determinat reducerea sarcinii administrative suplimentare asupra statului membru, deși ar putea exista oportunități de reducere a costurilor administrative la nivelul UE.

               1.5.4.Compatibilitatea și posibila sinergie cu alte instrumente corespunzătoare

                  Propunerea continuă mecanismul actual al UE privind partajarea eforturilor pentru sectoarele care nu fac obiectul ETS până în 2030 și este parte integrantă a cadrului privind clima și energia pentru 2030, precum și a strategiei cadru a Comisiei pentru o uniune energetică rezilientă cu o politică prospectivă în domeniul schimbărilor climatice. În mod specific, aceasta contribuie la realizarea celei de a patra dimensiuni a uniunii energetice privind decarbonizarea economiei.

                  Aceasta este în concordanță cu alte componente ale pachetului privind uniunea energetică, cum ar fi pachetul privind eficiența energetică, care pune puternic accentul pe eficiența energetică a clădirilor, pachetul privind energiile regenerabile, precum și inițiativa privind decarbonizarea sectorului transporturilor.

                  Statele membre sunt responsabile pentru punerea în aplicare a unor politici și măsuri care să le permită să-și îndeplinească obligațiile; se preconizează că unele dintre aceste politici și măsuri vor contribui, de asemenea, la îndeplinirea angajamentelor asumate de UE cu privire la energia din surse regenerabile și eficiența energetică.

               1.6.Durata și impactul financiar

               X Propunere/inițiativă cu durată determinată:

               –◻
                     Propunere/inițiativă în vigoare din 2021 până în 2030

               –◻
                     Impact financiar din 2019 până în 2031

               ◻ Propunere/inițiativă pe durată nedeterminată

               Punere în aplicare cu o perioadă de creștere în intensitate din AAAA până în AAAA,

               urmată de o perioadă de funcționare în regim de croazieră.

               1.7.Modul (modurile) de gestiune preconizat(e)
                  25

               X Gestiunare directă asigurată de Comisie

               –◻ prin intermediul serviciilor sale, inclusiv al personalului din delegațiile Uniunii;

               –◻
                     prin intermediul agențiilor executive

               ◻ Gestiune partajată cu statele membre

               ◻ Gestiune indirectă, cu delegarea sarcinilor de execuție bugetară:

               –◻ țărilor terțe sau organismelor pe care le-au desemnat acestea;

               –◻ organizațiilor internaționale și agențiilor acestora (a se preciza);

               –◻ BEI și Fondului european de investiții;

               –◻ organismelor menționate la articolele 208 și 209 din Regulamentul financiar;

               –◻ organismelor de drept public;

               –◻ organismelor de drept privat cu misiune de serviciu public, cu condiția să prezinte garanții financiare adecvate;

               –◻ organismelor de drept privat dintr-un stat membru care sunt responsabile cu punerea în aplicare a unui parteneriat public-privat și care prezintă garanții financiare adecvate;

               –◻ persoanelor cărora li se încredințează executarea unor acțiuni specifice în cadrul PESC, în temeiul titlului V din TUE, identificate în actul de bază relevant.

               –Dacă se indică mai multe moduri de gestiune, a se furniza detalii suplimentare în secțiunea „Observații“.

               Observații

                  Propunerea reprezintă o continuare a actualei Decizii nr. 406/2009/UE (Decizia privind partajarea eforturilor), conținând aceleași obligații de monitorizare și raportare pentru statele membre, precum și aceleași sarcini de gestionare pentru Comisie. Comisia va continua să fie susținută de Agenția Europeană de Mediu în monitorizarea progreselor realizate de statele membre în îndeplinirea obligațiilor care le revin în temeiul propunerii.

               2.MĂSURI DE GESTIONARE

               2.1.Dispoziții în materie de monitorizare și raportare

               A se preciza frecvența și condițiile aferente acestor dispoziții.

                  Monitorizarea progreselor și analiza de conformitate se vor baza pe un cadru existent cuprinzător de monitorizare, raportare și verificare prevăzut parțial în ESD și parțial în Regulamentul privind mecanismul de monitorizare [Regulamentul (UE) nr. 525/2013] și dispozițiile de punere în aplicare a acestuia. Propunerea va menține ciclul solid de raportare și de conformitate prevăzut în ESD. Statele membre au în continuare obligația de a respecta limitele de emisii anuale, iar o dată la 5 ani, în loc de o dată pe an, se va organiza o traiectorie liniară în perioada 2021-2030 prin verificarea efectivă a conformității.

                  Pentru a asigura faptul că evaluarea conformității se bazează pe date exacte, inventarele de emisii de gaze cu efect de seră (GES) prezentate de către statele membre vor fi în continuare examinate de către Comisie. Agenția Europeană de Mediu va continua să coordoneze controlul transparenței, al acurateței, al coerenței, al compatibilității și al caracterul complet al informațiilor prezentate.

                  Vor exista în continuare cerințele ca statele membre să raporteze o dată la doi ani cu privire la politicile și măsurile puse în aplicare în vederea realizării obiectivelor lor obligatorii în temeiul prezentei propuneri, precum și la previziunile privind emisiile lor.

               2.2.Sistemul de gestiune și de control

               2.2.1.Riscul (riscurile) identificat(e)

                  Statele membre nu raportează sau nu raportează în timp util cu privire la emisiile lor anuale de gaze cu efect de seră.

               2.2.2.Informații privind sistemul de control intern instituit

                  Mulțumită sistemului anual de raportare deja existent și consacrat pentru emisiile de gaze cu efect de seră ale statelor membre, care este prevăzut în Regulamentul privind mecanismul de monitorizare, s-au instituit proceduri pentru a se asigura faptul că rapoartele privind emisiile ajung în timp util și că orice stat membru care nu își îndeplinește obligațiile de raportare poate beneficia de asistență.

               2.2.3.Estimarea costurilor și a beneficiilor controalelor și evaluarea nivelului prevăzut de risc de eroare

                  Riscul de eroare nu este aplicabil.

               2.3.Măsuri de prevenire a fraudelor și a neregulilor

               A se preciza măsurile de prevenire și de protecție existente sau preconizate.

                  Monitorizarea progreselor statelor membre în direcția îndeplinirii angajamentelor lor în temeiul prezentei propuneri se bazează pe un sistem existent consacrat de control al calității și de verificare a rapoartelor lor anuale privind emisiile de gaze cu efect de seră. Prin acest lucru se asigură faptul că orice omisiuni sau nereguli în ceea ce privește datele raportate privind emisiile sunt abordate și corectate în timp util pentru verificarea conformității.

               3.IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL PROPUNERII/INIȚIATIVEI

               3.1.Rubrica (rubricile) din cadrul financiar multianual și linia (liniile) bugetară (bugetare) de cheltuieli afectată (afectate)

               Linii bugetare existente

               În ordinea rubricilor din cadrul financiar multianual și a liniilor bugetare.

                        Rubrica din cadrul financiar multianual

                        Linia bugetară

                        Tipul de
                        cheltuieli

                        Contribuție

                        Dif./Nedif.
                           26

                        din țări AELS
                           27

                        din țări candidate
                           28

                        din țări terțe

                        În sensul articolului 21 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul financiar

                        2

                        34.02.01
                           29

                        Dif.

                        NU

                        NU

                        NU

                        NU

                        2

                        07.02.06
                           30

                        Dif.

                        DA

                        DA

                        DA

                        NU

                        5

                        34,01 %

                        Nedif.

                        NU

                        NU

                        NU

                        NU

               Noile linii bugetare solicitate: Nu este cazul

               În ordinea rubricilor din cadrul financiar multianual și a liniilor bugetare.

                        Rubrica din cadrul financiar multianual

                        Linia bugetară

                        Tipul de
                        cheltuieli

                        Contribuție

                        Număr
                        [Rubrică………………………………………]

                        Dif./Nedif.

                        din țările AELS

                        din țări candidate

                        din țări terțe

                        În sensul articolului 21 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul financiar

                        [XX.YY.YY.YY]

                        DA/NU

                        DA/NU

                        DA/NU

                        DA/NU

               3.2.Impactul estimat asupra cheltuielilor

               ]

               3.2.1.Sinteza impactului estimat asupra cheltuielilor

               Milioane EUR (cu trei zecimale)

                        Rubrica din cadrul financiar
                        multianual

                        Numărul

                        Creștere durabilă: Resurse naturale

                        DG: CLIMA

                        Anul
                        2017

                        Anul
                        2018

                        Anul
                        2019

                        Anul
                        2020

                        TOTAL

                        • Credite operaționale

                        34 02 01

                        Angajamente

                        (1)

                        0,900

                        0,900

                        Plăți

                        (2)

                        0,540

                        0,360

                        0,900

                        07 02 06

                        Angajamente

                        (1a)

                        0,200

                        0,200

                        0,400

                        Plăți

                        (2a)

                        0,200

                        0,200

                        0,400

                        Credite cu caracter administrativ finanțate din bugetul anumitor programe
                           31

                        Numărul liniei bugetare

                        (3)

                        TOTAL credite
                        pentru DG CLIMA

                        Angajamente

                        =1+1a +3

                        1,100

                        0,200

                        1,300

                        Plăți

                        =2+2a

                        +3

                        0,740

                        0,560

                        1,300

                        • TOTAL credite operaționale

                        Angajamente

                        (4)

                        1,100

                        0,200

                        1,300

                        Plăți

                        (5)

                        0,740

                        0,560

                        1,300

                        • TOTAL credite cu caracter administrativ finanțate din bugetul anumitor programe

                        (6)

                        TOTAL credite
                        la RUBRICA 2
                           din cadrul financiar multianual

                        Angajamente

                        =4+ 6

                        1,100

                        0,200

                        1,300

                        Plăți

                        =5+ 6

                        0,740

                        0,560

                        1,300

               În cazul în care propunerea/inițiativa afectează mai multe rubrici:

                        • TOTAL credite operaționale

                        Angajamente

                        (4)

                        Plăți

                        (5)

                        • TOTAL credite cu caracter administrativ finanțate din bugetul anumitor programe

                        (6)

                        TOTAL credite
                           la RUBRICILE 1 - 4
                           din cadrul financiar multianual
                        (Suma de referință)

                        Angajamente

                        =4+ 6

                        1,100

                        0,200

                        1,300

                        Plăți

                        =5+ 6

                        0,740

                        0,560

                        1,300

               Măsurile propuse vor fi realizate în cadrul pachetului financiar pentru programul LIFE și, într-o măsură mai mică, de către Agenția Europeană de Mediu conform celor convenite în CFM 2014-2020

                        Rubrica din cadrul financiar
                        multianual

                        5

                        „Cheltuieli administrative”

               Milioane EUR (cu trei zecimale)

                        Anul
                        2017

                        Anul
                        2018

                        Anul
                        2019

                        Anul
                        2020

                        TOTAL

                        DG: CLIMA

                        • Resurse umane

                        0,402

                        0,402

                        0,606

                        0,606

                        2,016

                        • Alte cheltuieli administrative

                        0,015

                        0,015

                        0,030

                        TOTAL pentru DG CLIMA

                        Credite

                        0,402

                        0,402

                        0,621

                        0,621

                        2,046

                        TOTAL credite
                        la RUBRICA 5
                           din cadrul financiar multianual

                        (Total angajamente = Total plăți)

                        0,402

                        0,402

                        0,621

                        0,621

                        2,046

               Milioane EUR (cu trei zecimale)

                        Anul
                        2017

                        Anul
                        2018

                        Anul
                        2019

                        Anul
                        2020

                        TOTAL

                        TOTAL credite
                        la RUBRICILE 1 - 5
                           din cadrul financiar multianual

                        Angajamente

                        0,402

                        0,402

                        1,721

                        0,821

                        3,346

                        Plăți

                        0,402

                        0,402

                        1,361

                        1,181

                        3,346

               3.2.2.Impactul estimat asupra creditelor operaționale

               ◻
                     Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de credite operaționale

               X Propunerea/inițiativa implică utilizarea de credite operaționale, conform explicațiilor de mai jos:

               Credite de angajament în milioane EUR (cu trei zecimale)

                        A se indica obiectivele și realizările

                        ⇩

                        Anul
                        2017

                        Anul
                        2018

                        Anul
                        2019

                        Anul
                        2020

                        TOTAL

                        REALIZĂRI

                        Tipul
                           32

                        Costuri medii

                        Nr.

                        Costuri

                        Nr.

                        Costuri

                        Nr.

                        Costuri

                        Nr.

                        Costuri

                        Nr.

                        Costuri

                        Nr.

                        Costuri

                        Nr.

                        Costuri

                        Nr. total

                        Costuri totale

                        OBIECTIVUL SPECIFIC NR. 1

                        - Realizare

                        Contract de servicii

                        0,900

                        1

                        0,900

                        1

                        0,900

                        - Realizare

                        Dezvoltare IT

                        0,200

                        1

                        0,200

                        1

                        0,200

                        2

                        0,400

                        - Realizare

                        Subtotal pentru obiectivul specific nr. 1

                        2

                        1,100

                        1

                        0,200

                        5

                        3,100

                        OBIECTIVUL SPECIFIC NR. 2…

                        - Realizare

                        Subtotal pentru obiectivul specific nr. 2

                        COSTURI TOTALE

                        2

                        1,100

                        1

                        0,200

                        3

                        1,300

               3.2.1.Impactul estimat asupra creditelor cu caracter administrativ

               3.2.3.1.Rezumat

               ◻
                     Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de credite cu caracter administrativ

               X Propunerea/inițiativa implică utilizarea de credite cu caracter administrativ, conform explicațiilor de mai jos:

               Milioane EUR (cu trei zecimale)

                        Anul
                        2017

                        Anul
                        2018

                        Anul
                        2019

                        Anul
                        2020

                        TOTAL

                        RUBRICA 5
                        din cadrul financiar multianual

                        Resurse umane

                        0,402

                        0,402

                        0,606

                        0,606

                        2,016

                        Alte cheltuieli administrative

                        0,015

                        0,015

                        0,030

                        Subtotal pentru RUBRICA 5
                        din cadrul financiar multianual

                        0,402

                        0,402

                        0,621

                        0,621

                        2,046

                        În afara RUBRICII 5
                           33

                        din cadrul financiar multianual

                        Resurse umane

                        Alte cheltuieli
                        administrative

                        Subtotal
                        în afara RUBRICII 5
                        din cadrul financiar multianual

                        TOTAL

                        0,402

                        0,402

                        0,621

                        0,621

                        2,046

               Creditele necesare pentru resurse umane și alte cheltuieli cu caracter administrativ vor fi acoperite de credite ale DG-ului în cauză alocate deja gestionării acțiunii și/sau realocate intern în cadrul DG-ului, completate, după caz, prin resurse suplimentare ce ar putea fi alocate DG-ului care gestionează acțiunea în cadrul procedurii de alocare anuală și în lumina constrângerilor bugetare.

               3.2.3.2.Necesarul de resurse umane estimat

               ◻
                     Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de resurse umane.

               X Propunerea/inițiativa necesită utilizarea de resurse umane, conform explicațiilor de mai jos:

               Estimări în echivalent normă întreagă

                        Anul
                        2017

                        Anul
                        2018

                        Anul 2019

                        Anul 2020

                        • Posturi din schema de personal (funcționari și agenți temporari)

                        34 01 01 01 (la sediu și în birourile de reprezentare ale Comisiei)

                        3

                        3

                        4

                        4

                        XX 01 01 02 (Delegații)

                        XX 01 05 01 (Cercetare indirectă)

                        10 01 05 01 (Cercetare directă)

                        • Personal extern (în echivalent normă întreagă: ENI)
                           34

                        34 01 02 01 (AC, END, INT din „pachetul global”)

                        1

                        1

                        XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT și JED în delegații)

                        XX 01 04 yy
                           35

                        - la sediu

                        - în delegații

                        XX 01 05 02 (AC, END, INT - cercetare indirectă)

                        10 01 05 02 (AC, END, INT - cercetare directă)

                        Alte linii bugetare (a se preciza)

                        TOTAL

                        3

                        3

                        5

                        5

               34 este domeniul de politică sau titlul din buget vizat.

               Necesarul de resurse umane va fi asigurat din efectivele de personal ale DG-ului în cauză alocate deja pentru gestionarea acțiunii și/sau realocate intern în cadrul DG-ului, completate, după caz, prin resurse suplimentare ce ar putea fi alocate DG-ului care gestionează acțiunea în cadrul procedurii de alocare anuală și în lumina constrângerilor bugetare.

               Descrierea sarcinilor care trebuie efectuate:

                        Funcționari și personal temporar

                        Deoarece propunerea reprezintă o continuare a actualei Decizii privind partajarea eforturilor, gestionarea va fi asigurată în continuare de către echipa actuală AD din cadrul CLIMA. Începând din anul 2019 va fi necesar un funcționar AD suplimentar pentru a oferi asistență pentru clienți reprezentanților statelor membre și a elabora și gestiona partea ESD a registrului actual al Uniunii, un sistem complex și esențial.

                        Personal extern

                        Va fi necesar un agent contractual (AC) pentru a asista în cadrul procesului de tranziție și al etapei de suprapunere dintre noua Decizie privind partajarea eforturilor din perioada 2019-2020, precum și în etapa de lansare a noii inițiative.

               3.2.4.Compatibilitatea cu cadrul financiar multianual actual

               X Propunerea/inițiativa este compatibilă cu cadrul financiar multianual existent.

               ◻
                     Propunerea/inițiativa necesită o reprogramare a rubricii corespunzătoare din cadrul financiar multianual.

                  A se explica reprogramarea necesară, precizându-se liniile bugetare în cauză și sumele aferente.

               ◻
                     Propunerea/inițiativa necesită recurgerea la instrumentul de flexibilitate sau la revizuirea cadrului financiar multianual.

                  A se explica necesitatea efectuării acestei acțiuni, precizând rubricile și liniile bugetare în cauză, precum și sumele aferente.

               3.2.5.Contribuția terților

               X Propunerea/inițiativa nu prevede cofinanțare din partea terților.

               Propunerea/inițiativa prevede cofinanțare, estimată în cele ce urmează:

               Credite în milioane EUR (cu trei zecimale)

                        Anul
                        N

                        Anul
                        N+1

                        Anul
                        N+2

                        Anul
                        N+3

                        A se introduce atâția ani câți sunt considerați necesari pentru a reflecta durata impactului (cf. punctul 1.6)

                        Total

                        A se preciza organismul care asigură cofinanțarea

                        TOTAL credite cofinanțate

               3.3.Impactul estimat asupra veniturilor

               X Propunerea/inițiativa nu are impact financiar asupra veniturilor.

               ◻
                     Propunerea/inițiativa are următorul impact financiar:

               –◻
                     asupra resurselor proprii

               –◻
                     asupra diverselor venituri

               Milioane EUR (cu trei zecimale)

                        Linia bugetară pentru venituri:

                        Credite disponibile pentru exercițiul financiar în curs

                        Impactul propunerii/inițiativei
                           36

                        Anul
                        N

                        Anul
                        N+1

                        Anul
                        N+2

                        Anul
                        N+3

                        A se introduce atâția ani câți sunt considerați necesari pentru a reflecta durata impactului (cf. punctul 1.6)

                        Articolul ………….

               Pentru diversele venituri alocate, a se preciza linia bugetară (liniile bugetare) de cheltuieli afectată (afectate).

               A se preciza metoda de calcul a impactului asupra veniturilor.

                     (1)
                  Decizia nr. 406/2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind efortul statelor membre de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră astfel încât să respecte angajamentele Comunității de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2020 (JO L 140, 5.6.2009, p. 136).

                     (2)
                  COM(2016) 0395 final.

                     (3)
                  COM(2016) 0110 final.

                     (4)
                  Regulamentul (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind un mecanism de monitorizare și de raportare a emisiilor de gaze cu efect de seră, precum și de raportare, la nivel național și al Uniunii, a altor informații relevante pentru schimbările climatice și de abrogare a Deciziei nr. 280/2004/CE (JO L 165, 18.6.2013, p. 13).

                     (5)
                  COM(2016) 483 - Raportul Comisiei către Parlamentul European și Consiliu privind evaluarea punerii în aplicare a Deciziei nr. 406/2009/CE în temeiul articolului 14 din aceasta.

                     (6)
                  Consultarea s-a desfășurat în perioada 26 martie-18 iunie 2015 și este disponibilă pe site-ul web al UE în secțiunea dedicată sondajelor, la următoarea adresă:

                     http://ec.europa.eu/clima/consultations/articles/0025_en.htm

                  .

                     (7)
                  A se vedea SWD(2016)247, anexa 8.2.

                     (8)
                  Comisia Europeană: Scenariul de referință al UE din 2016 privind tendințele sectorului energetic, al transporturilor și al emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2050.

                     (9)
                  Studiu de sprijin pentru evaluarea Deciziei nr. 406/2009/CE (Decizia privind partajarea eforturilor), Ricardo Energy and Environment, în colaborare cu Trinomic și Vito.

                     (10)

                        SWD(2016) 247 și SWD(2016) 248. Comitetul de analiză a reglementării a emis un aviz favorabil cu privire la proiectul de raport de evaluare a impactului, a se vedea SEC(2016) 339.

                     (11)
                  SWD(2014)15, SWD(2014)255 final.

                     (12)
                  Raportul va prezenta progresele statelor membre în ceea ce privește obligațiile care le revin în cadrul uniunii energetice și al sistemului de guvernanță al acesteia.

                     (13)
                  JO C , , p. .

                     (14)
                  JO C , , p. .

                     (15)
                  JO C , , p. .

                     (16)
                  COM(2015)80

                     (17)
                  Regulamentul (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind un mecanism de monitorizare și de raportare a emisiilor de gaze cu efect de seră, precum și de raportare, la nivel național și al Uniunii, a altor informații relevante pentru schimbările climatice și de abrogare a Deciziei nr. 280/2004/CE (JO L 165, 18.6.2013, p. 13).

                     (18)
                  Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității și de modificare a Directivei 96/61/CE a Consiliului (JO L 275, 25.10.2003, p. 32).

                     (19)
                  Decizia nr. 406/2009/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind efortul statelor membre de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră astfel încât să respecte angajamentele Comunității de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2020 (JO L 140, 5.6.2009, p. 136).

                     (20)
                  SWD(2016) 247.

                     (21)
                  Regulamentul (UE) Nr. 182/2011 al Parlamentului european și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

                     (22)
                  Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității și de modificare a Directivei 96/61/CE a Consiliului (JO L 275, 25.10.2003, p. 32).

                     (23)
                  ABM: gestiune pe activități; ABB: întocmirea bugetului pe activități.

                     (24)
                  Astfel cum este prevăzută la articolul 54 alineatul (2) litera (a) sau (b) din Regulamentul financiar.

                     (25)
                  Explicațiile privind modurile de gestiune, precum și trimiterile la Regulamentul financiar, sunt disponibile pe site-ul BudgWeb:

                     http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

                     (26)
                  Dif. = credite diferențiate / Nedif. = credite nediferențiate.

                     (27)
                  AELS: Asociația Europeană a Liberului Schimb.

                     (28)
                  Țările candidate și, după caz, țările potențial candidate din Balcanii de Vest.

                     (29)
                  Reducerea emisiilor de GES (atenuare).

                     (30)
                  Subvenția acordată Agenției Europene de Mediu.

                     (31)
                  Asistență tehnică și/sau administrativă și cheltuieli de sprijin pentru punerea în aplicare a programelor și/sau a acțiunilor UE (fostele linii „BA”), cercetare indirectă și cercetare directă.

                     (32)
                  Realizările se referă la produsele și serviciile care vor fi furnizate (de ex.: numărul de schimburi de studenți finanțate, numărul de km de străzi construite etc.).

                     (33)
                  Asistență tehnică și/sau administrativă și cheltuieli de sprijin pentru punerea în aplicare a programelor și/sau a acțiunilor UE (fostele linii „BA”), cercetare indirectă și cercetare directă.

                     (34)
                  AC = agent contractual; AL = agent local; END = expert național detașat; INT = personal pus la dispoziție de agenții de muncă temporară; JED = expert tânăr în delegații.

                     (35)
                  Subplafonul pentru personal extern acoperit din creditele operaționale (fostele linii „BA”).

                     (36)
                  În ceea ce privește resursele proprii tradiționale (taxe vamale, cotizații pentru zahăr), sumele indicate trebuie să fie sume nete, și anume sume brute după deducerea unei cote de 25 % pentru costuri de colectare.

    ---documentbreak---

               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles,20.7.2016
            COM(2016) 482 final
            ANEXE
            la
            Propunerea deREGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI
            privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030, în vederea realizării unei uniuni energetice reziliente și a respectării angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris, și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind un mecanism de monitorizare și de raportare a emisiilor de gaze cu efect de seră și a altor informații relevante pentru schimbările climatice
            {SWD(2016) 247 final}{SWD(2016) 248 final}

               ANEXA I

                        Reducerile emisiilor de gaze cu efect de seră ale statelor membre în 2030 sub nivelurile din 2005, stabilite în conformitate cu articolul 4 alineatul (3)

                        Belgia

                        -35%

                        Bulgaria

                        -0%

                        Republica Cehă

                        -14%

                        Danemarca

                        -39%

                        Germania

                        -38%

                        Estonia

                        -13%

                        Irlanda

                        -30%

                        Grecia

                        -16%

                        Spania

                        -26%

                        Franța

                        -37%

                        Croația

                        -7%

                        Italia

                        -33%

                        Cipru

                        -24%

                        Letonia

                        -6%

                        Lituania

                        -9%

                        Luxemburg

                        -40%

                        Ungaria

                        -7%

                        Malta

                        -19%

                        Țările de Jos

                        -36%

                        Austria

                        -36%

                        Polonia

                        -7%

                        Portugalia

                        -17%

                        România

                        -2%

                        Slovenia

                        -15%

                        Slovacia

                        -12%

                        Finlanda

                        -39%

                        Suedia

                        -40%

                        Regatul Unit

                        -37%

               REDUCERILE EMISIILOR DE GAZE CU EFECT DE SERĂ ALE STATELOR MEMBRE ÎN TEMEIUL ARTICOLULUI 4

               ANEXA II

               STATELE MEMBRE PENTRU CARE SE POATE LUA ÎN CONSIDERARE O ANULARE A UNUI NUMĂR LIMITAT DE COTE ETS ÎN SCOPUL ASIGURĂRII CONFORMITĂȚII ÎN TEMEIUL ARTICOLULUI 6

                        Rata maximă a emisiilor în 2005, stabilită în conformitate cu articolul 4 alineatul (3) din prezentul regulament

                        Belgia

                        2%

                        Danemarca

                        2%

                        Irlanda

                        4%

                        Luxemburg

                        4%

                        Malta

                        2%

                        Țările de Jos

                        2%

                        Austria

                        2%

                        Finlanda

                        2%

                        Suedia

                        2%

               ANEXA III

               ABSORBȚIILE NETE TOTALE AFERENTE TERENURILOR DESPĂDURITE, TERENURILOR ÎMPĂDURITE, TERENURILOR CULTIVATE GESTIONATE ȘI PAJIȘTILOR GESTIONATE PE CARE STATELE MEMBRE LE POT LUA ÎN CONSIDERARE, ÎN SCOPUL ASIGURĂRII CONFORMITĂȚII ÎN PERIOADA 2021-2030, ÎN TEMEIUL ARTICOLULUI 7

                        Cantitatea maximă exprimată în milioane de tone de CO2 echivalent

                        Belgia

                        3,8

                        Bulgaria

                        4,1

                        Republica Cehă

                        2,6

                        Danemarca

                        14,6

                        Germania

                        22,3

                        Estonia

                        0,9

                        Irlanda

                        26,8

                        Grecia

                        6,7

                        Spania

                        29,1

                        Franța

                        58,2

                        Croația

                        0,9

                        Italia

                        11,5

                        Cipru

                        0,6

                        Letonia

                        3,1

                        Lituania

                        6,5

                        Luxemburg

                        0,25

                        Ungaria

                        2,1

                        Malta

                        0,03

                        Țările de Jos

                        13,4

                        Austria

                        2,5

                        Polonia

                        21,7

                        Portugalia

                        5,2

                        România

                        13,2

                        Slovenia

                        1,3

                        Slovacia

                        1,2

                        Finlanda

                        4,5

                        Suedia

                        4,9

                        Regatul Unit

                        17,8

                        Cantitatea maximă totală

                        280

               ANEXA IV

               AJUSTĂRI TOTALE ÎN TEMEIUL ARTICOLULUI 10 ALINEATUL (2)

                        Ajustări totale în temeiul articolului 10 alineatul (2), exprimate în tone de CO2 echivalent

                        Bulgaria

                        1 602 912

                        Republica Cehă

                        4 440 079

                        Estonia

                        145 944

                        Croația

                        1 148 708

                        Letonia

                        547 061

                        Lituania

                        2 165 895

                        Ungaria

                        6 705 956

                        Polonia

                        7 456 340

                        Portugalia

                        1 655 253

                        România

                        10 932 743

                        Slovenia

                        178 809

                        Slovacia

                        2 160 210