title: Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1466/97 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice

text:
|

52010PC0526

	[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |Bruxelles, 29.9.2010COM(2010) 526 final2010/0280 (COD)Propunere deREGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUIde modificare a Regulamentului (CE) nr. 1466/97 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economiceEXPUNERE DE MOTIVE1. CONTEXTUL PROPUNERIICriza economică și financiară mondială a scos în evidență și a amplificat nevoia unei mai bune coordonări și a unei supravegheri mai atente a politicilor economice în cadrul uniunii economice și monetare (UEM). Instrumentele și metodele de coordonare și supraveghere existente au permis UE să reziste unei furtuni căreia niciun stat membru nu i-ar fi rezistat pe cont propriu. Instituțiile europene și statele membre au reacționat rapid și continuă să lucreze împreună pentru a ieși dintr-o criză fără precedent pentru generația noastră.Aceste experiențe recente au demonstrat, însă, totodată, că sistemul actual de coordonare și procedurile de supraveghere existente continuă să prezinte lacune și puncte slabe. Există un consens general referitor la necesitatea întăririi de urgență a cadrului UEM în scopul de a consolida stabilitatea macroeconomică și sustenabilitatea finanțelor publice, care sunt condiții prealabile indispensabile pentru o creștere durabilă a producției și a ocupării forței de muncă.Prin schimbarea drastică a condițiilor economice și financiare favorabile care au dominat până în 2007, criza a demonstrat încă o dată că veniturile suplimentare acumulate în perioada de creștere nu au fost îndeajuns folosite pentru a crea marjă de manevră pentru vremuri de criză. Va fi necesar un efort de consolidare pe scară largă în majoritatea statelor membre pentru a înscrie din nou datoria publică pe o traiectorie descendentă. Acest lucru este cu atât mai urgent cu cât societățile și economiile europene se confruntă cu efectele îmbătrânirii populației, care vor accentua presiunea sub care se află oferta de forță de muncă și bugetele publice. Reducerea nivelului datoriei este esențială pentru majoritatea țărilor, având în vedere efectele negative ale acesteia asupra stimulentelor economice și a creșterii, din cauza taxelor și a primelor de risc mai mari.Instrumentul-cheie pentru coordonarea și supravegherea politicii bugetare este Pactul de stabilitate și creștere (PSC), care pune în aplicare dispozițiile Tratatului privind disciplina bugetară. Consolidarea pactului este importantă atât pentru creșterea credibilității strategiei de retragere fiscală coordonate convenite, cât și pentru evitarea repetării greșelilor din trecut. Setul de propuneri prezentate vizează consolidarea pactului prin: (i) îmbunătățirea dispozițiilor sale în lumina experienței și nu în ultimul rând a crizei; (ii) dotarea acestuia cu instrumente de executare mai eficace; și (iii) completarea pactului cu dispoziții referitoare la cadrele bugetare naționale. Acest set de propuneri face parte dintr-o reformă mai extinsă a guvernanței economice din cadrul strategiei Europa 2020, care include propuneri pentru soluționarea dezechilibrelor macroeconomice printr-o întărire a supravegherii, inclusiv prin mecanisme de alertă și de sancționare. Diferitele domenii de coordonare a politicii economice, inclusiv supravegherea reformelor structurale, urmează să fie integrate într-un nou ciclu de supraveghere, denumit „semestrul european”, care va reuni procesele existente în cadrul PSC și al orientărilor generale de politică economică, între altele prin prezentarea simultană a programelor de stabilitate și de convergență și a programelor naționale de reformă.2. REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATEPrezentele propuneri au fost conturate de Comisie prin două comunicări: Consolidarea coordonării politicilor economice, din 12 mai 2010 și Consolidarea coordonării politicilor economice pentru stabilitate, creștere economică și locuri de muncă - Instrumente pentru o mai bună guvernanță economică în UE, din 30 iunie 2010. Optând pentru o comunicare oficială, Comisia a dorit să își demonstreze angajamentul față de promovarea dialogului cu statele membre, Parlamentul European și toate părțile interesate, furnizând, în același timp, propuneri concrete de acțiune.În iunie 2010, Consiliul European a convenit asupra nevoii urgente de a consolida coordonarea politicilor economice în UE. Acordul includea câteva prime orientări în ceea ce privește PSC și supravegherea bugetară. Consiliul European a convenit în special cu privire la: (i) consolidarea atât a componentei preventive, cât și a celei corective a PSC, inclusiv prin sancțiuni și ținând seama de situația specifică a statelor membre din zona euro; (ii) acordarea unui rol mult mai important nivelului și evoluției datoriei și sustenabilității globale, în cadrul supravegherii bugetare; (iii) asigurarea alinierii la PSC a normelor bugetare și a cadrelor bugetare naționale pe termen mediu ale tuturor statelor membre; (iv) asigurarea calității datelor statistice.Consiliul European a invitat Grupul operativ privind guvernanța economică, prezidat de președintele său și înființat în martie 2010 și Comisia să precizeze aceste orientări și să le facă operaționale în cel mai scurt timp cu putință. Între Comisie și Grupul operativ privind guvernanța economică s-a dezvoltat o relație constructivă. Comisia a contribuit la activitatea grupului operativ prin intermediul comunicărilor menționate mai sus și prin contribuții ad-hoc.3. ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERIIArticolele 121 și 126 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene reprezintă temeiul juridic al Pactului de stabilitatea și creștere (PSC). PSC se compune din următoarele elemente: Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (denumite „componenta preventivă”); Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea implementării procedurii de deficit excesiv (denumit „componenta corectivă”); și Rezoluția Consiliului European din 17 iunie 1997 privind Pactul de stabilitate și creștere. Aceste regulamente au fost modificate în 2005 prin Regulamentul (CE) nr. 1055/2005 și Regulamentul (CE) nr. 1056/2005 și completate prin Raportul Consiliului din 20 martie 2005 privind „Îmbunătățirea punerii în aplicare a Pactului de stabilitate și de creștere”. Prezenta propunere vizează modificarea ulterioară a Regulamentului (CE) nr. 1466/97 și a Regulamentului (CE) nr.1467/97. Sunt propuse instrumente de executare suplimentare printr-un nou Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind asigurarea aplicării eficiente în zona euro, având la bază articolul 136 din tratat, în combinație cu articolul 121 alineatul (6). Cerințele privind cadrele bugetare ale statelor membre fac obiectul unei noi directive a Consiliului, întemeiată pe articolul 126 alineatul (14): directiva are ca obiectiv principal precizarea obligațiilor autorităților naționale de a se conforma dispozițiilor articolului 3 din Protocolul nr. 12 la tratate privind procedura de deficit excesiv.Componenta preventivă a PSC este menită să garanteze că statele membre aplică politici bugetare prudente, astfel încât să nu fie necesară adoptarea unor forme mai stricte de coordonare pentru a evita periclitarea sustenabilității finanțelor și potențialele consecințe negative pentru întreaga UEM. În consecință, statele membre sunt invitate să prezinte programe de stabilitate și convergență în care să își precizeze planurile de atingere a obiectivelor bugetare pe termen mediu (OTM), care sunt definite ca procent din PIB în termeni structurali (și anume prin ajustare ciclică și excluderea măsurilor one-off și a celor temporare); aceste OTM diferă de la un stat la altul și se situează în jurul unei poziții de relativ echilibru pentru a reflecta nivelul datoriei publice și al datoriilor aferente îmbătrânirii populației. Statele membre care nu și-au atins încă obiectivul pe termen mediu lor sunt invitate să conveargă înspre acesta într-un ritm anual de 0,5 % din PIB în termeni structurali.Cu toate acestea, progresul în direcția obiectivelor pe termen mediu a fost în general insuficient, finanțele publice rămânând expuse din plin la încetinirea creșterii economice. Mai mult decât atât, soldul structural s-a dovedit a fi, în practică, o indicație insuficientă a poziției bugetare de bază a unei țări, din cauza dificultății de a evalua poziția ciclică a economiei în timp real și din cauză că acesta nu ia suficient în considerare creșterea sau scăderea volumului veniturilor excepționale care nu sunt direct legate de ciclul economic (în special domeniul imobiliar și evoluțiile de pe piața financiară). De aceea, în mai multe țări, pozițiile bugetare aparent solide din perioada de dinainte de criză mascau o dependență puternică de veniturile excepționale pentru finanțarea cheltuielilor; scăderea acestor venituri a contribuit la creșterea abruptă a deficitelor bugetare.Pentru a răspunde acestor neajunsuri, reforma componentei preventive propusă păstrează obiectivele actuale pe termen mediu și cerința de convergență anuală de 0,5 % din PIB, dar le face operaționale în virtutea unui nou principiu de politică bugetară prudentă. Conform acestui principiu, creșterea cheltuielilor anuale nu trebuie să depășească o rată prudentă de creștere pe termen mediu a PIB-ului (trebuind chiar să fie net inferioară acesteia, în cazul în care OTM nu a fost atins), cu excepția cazului în care OTM a fost depășit în mod semnificativ sau a cazului în care creșterea suplimentară a cheltuielilor în raport cu această rată prudentă de creștere pe termen mediu este contrabalansată prin măsuri discreționare pe partea veniturilor. Scopul principal este să se garanteze că veniturile excepționale nu sunt cheltuite, ci sunt alocate pentru reducerea datoriilor. Noul principiu va reprezenta punctul de referință pentru evaluarea planurilor bugetare prezentate de statele membre în programele lor de stabilitate și convergență. În plus, în caz de nerespectare a ratei convenite de creștere a cheltuielilor și a măsurilor de pe partea veniturilor, statele membre în cauză pot primi o avertizare din partea Comisie, iar în cazul în care nerespectarea persistă și/sau devine foarte gravă, acestea pot primi o recomandare a Consiliului, în conformitate cu articolul 121 din tratat, invitându-le să ia măsuri corective. Această recomandare, emisă în contextul componentei preventive, va fi susținută, pentru prima dată și doar pentru țările din zona euro, de un mecanism de executare în temeiul articolului 136 din tratat, sub forma unui depozit purtător de dobândă, în valoare de 0,2 % din PIB. Pentru impunerea acestui depozit purtător de dobândă se introduce un mecanism de „vot invers”: la propunerea Comisiei, depozitul devine scadent la momentul emiterii recomandării, cu excepția cazului în care Consiliul decide contrariul, cu majoritate calificată, în termen de zece zile. Consiliul poate reduce suma depozitului numai în unanimitate sau pe baza unei propuneri a Comisiei și a unei cereri motivate din partea statului membru în cauză. Depozitul va fi restituit cu dobânda acumulată în momentul în care Consiliul are certitudinea că s-a pus capăt situației care a condus la constituirea acestuia.Componenta corectivă a PSC are rolul de a evita erori majore în politicile bugetare, care ar putea pune în pericol sustenabilitatea finanțelor publice și ar putea constitui o amenințare potențială la adresa UEM. Acest fapt se traduce prin obligația statelor membre de a evita deficitele publice excesive, care sunt definite în raport cu un prag numeric de 3 % din PIB în cazul deficitului și de 60 % din PIB, sau suficient de aproape de acest nivel, în cazul datoriei. Procedura de deficit excesiv (PDE) care implementează interdicția privind deficitele excesive prevede o succesiune de etape care, pentru țările din zona euro, include impunerea de eventuale sancțiuni financiare.PDE a fost aplicată în mod regulat în conformitate cu dispozițiile relevante, chiar și pe fundalul circumstanțelor excepționale ale crizei financiare, contribuind astfel la consolidarea așteptărilor privind o ieșire controlată din criză. Cu toate acestea, au apărut anumite deficiențe. În timp ce criteriile de stabilire a deficitului și a datoriei sunt, în principiu, similare, iar un nivel ridicat al datoriei reprezintă probabil o amenințare mai gravă la adresa sustenabilității finanțelor publice decât deficitele mari ocazionale, procedura de deficit excesiv are ca obiect aproape în exclusivitate pragul de „3 % din PIB”, datoria jucând un rol marginal până în prezent. Acest lucru se datorează naturii mai puțin clare a pragului datoriei față de cel al deficitului, incluzând aici ambiguitatea noțiunii de ritm satisfăcător de reducere a datoriei și faptul că rata datoriei este mai puternic influențată de anumite variabile care se situează în afara controlului guvernului, în special de inflație. PDE este susținută, în principiu, printr-un mecanism de executare puternic, deoarece sancțiunile financiare pot și trebuie să fie impuse în caz de necorectare repetată a deficitului excesiv. Aceste sancțiuni intră însă în joc probabil prea târziu pentru a reprezenta un mijloc eficient de descurajare a erorilor majore în materie de politică bugetară, nu în ultimul rând din cauza faptului că situația financiară a țării în cauză poate să se fi deteriorat atât de mult încât amenințarea unei sancțiuni financiare să devină mai puțin credibilă, chiar în momentul în care ar trebui să devină reală. În sfârșit, recenta criză a subliniat faptul că, în timp ce obligația de a corecta deficitele excesive contribuie la consolidarea așteptărilor privind menținerea solvabilității statului, calendarul corecției și profilul ajustării ar trebui probabil să reflecte considerente care privesc UEM în ansamblu.Pentru a răspunde acestor deficiențe, sunt prezentate următoarele propuneri-cheie de reformare a componentei corective.Criteriul datoriei prevăzut în PDE trebuie să devină operațional, în special prin adoptarea unui criteriu de referință numeric pentru a decide dacă rata datoriei scade suficient înspre pragul de 60 % din PIB. Concret, o pondere a datoriei de peste 60 % din PIB trebuie considerată a fi în suficientă scădere în cazul în care ecartul față de valoarea de referință de 60 % din PIB s-a redus în ultimii trei ani, cu o rată de o douăzecime pe an. Nerespectarea acestui criteriu numeric de referință nu va însemna totuși, în mod necesar, că pentru țara în cauză se va declanșa procedura de deficit excesiv, deoarece această decizie trebuie să ia în considerare toți factorii relevanți, în special în ceea ce privește evaluarea evoluției datoriei, cum ar fi creșterea nominală foarte scăzută care poate împiedica reducerea datoriilor, împreună cu factorii de risc legați de structura datoriei, gradul de îndatorare al sectorului privat și datoriile implicite legate de îmbătrânirea populației. În conformitate cu accentul mai mare pus pe datorie, o mai mare atenție trebuie acordată factorilor relevanți în caz de nerespectare a criteriului deficitului, atunci când datoria unei țări se situează sub pragul de 60 % din PIB.De abordarea mai flexibilă propusă cu privire la luarea în considerare a factorilor relevanți în vederea stabilirii existenței unui deficit excesiv ar putea beneficia de asemenea țările care întreprind reforme ale sistemului de pensii, dincolo de perioada de tranziție de cinci ani, prevăzută în prezent. Dispozițiile speciale ale PSC referitoare la reformele sistemului de pensii în ceea ce privește criteriul deficitului sunt de asemenea extinse la criteriul datoriei, prin stabilirea aceleiași perioade de tranziție de cinci ani pentru luarea în considerare a costurilor nete ale acestor reforme cu ocazia evaluării conformității cu criteriul datoriei. În fine, atât la declanșarea unei PDE cât și la abrogarea acesteia, se va ține cont de anularea totală sau parțială a reformelor sistemului de pensii implementate anterior.Executarea este consolidată prin introducerea unui nou set de sancțiuni financiare pentru statele membre din zona euro, care se vor fi implementate mult mai devreme, conform unei abordări progresive. Concret, un depozit nepurtător de dobândă în valoare de 0,2 % din PIB va fi impus prin decizia de a plasa o țară în deficit excesiv. Depozitul va fi transformat într-o amendă în caz de nerespectare a recomandării inițiale de corectare a deficitului. Suma este egală cu componenta fixă a sancțiunilor deja prevăzute în etapa finală a procedurii de deficit excesiv. Aceasta are de asemenea legătură cu bugetul UE, care trebuie să faciliteze trecerea preconizată la un sistem de executare bazat pe bugetul UE cum s-a subliniat în sus menționata Comunicare a Comisiei din 30 iunie 2010. Nerespectarea în continuare a recomandărilor duce la intensificarea sancțiunii, în conformitate cu dispozițiile actuale prevăzute în PSC. Pentru a limita puterea discreționară în ceea ce privește execuția, este avut în vedere mecanismul de „vot invers”, pentru impunerea noilor sancțiuni pe parcursul etapelor succesive ale PDE. Concret, la fiecare etapă a PDE, Comisia va propune o sancțiune adecvată, iar aceasta va fi considerată adoptată, cu excepția cazului în care Consiliul decide contrariul, cu majoritate calificată, în termen de zece zile. Valoarea depozitului nepurtător de dobândă sau a amenzii poate fi redusă sau anulată doar de către Consiliu în unanimitate, sau pe baza unei propuneri specifice a Comisiei, dacă circumstanțele economice excepționale justifică acest lucru, sau în urma unei cereri motivate a statului membru în cauză.Mai mult, criteriile de evaluare a respectării recomandărilor în fiecare etapă, inclusiv posibilitatea de a permite o prelungire a termenelor limită pentru corectarea deficitului excesiv, sunt clarificate prin accentuarea explicită a variabilelor bugetare care pot fi considerate ca fiind sub directul control al guvernului, în special a cheltuielilor, prin analogie cu abordarea propusă pentru componenta preventivă. Dincolo de aceste condiții specifice fiecărei țări, se introduce posibilitatea de extindere a termenelor și în cazul unei crize economice generale.Nu ne putem aștepta ca executarea eficace a cadrului de coordonare bugetară al UEM să fie doar rezultatul dispozițiilor stabilite la nivelul UE. Datorită caracterului specific descentralizat al elaborării politicii bugetare în UE și necesității generale de transpunere a normelor UE la nivel național, este indispensabil ca obiectivele cadrului de coordonare bugetară al UEM să fie reflectate în cadrele bugetare naționale. Cadrul bugetar național este ansamblul de elemente care constituie baza guvernanței fiscale naționale, mai exact structura politicilor instituționale specifice fiecărei țări, care determină elaborarea politicii bugetare la nivel național. Este vorba în special de sistemele publice de contabilitate, de statistici, de practicile de prognoză, de normele bugetare numerice, de procedurile bugetare care reglementează toate etapele procesului bugetar și în special de cadrele bugetare pe termen mediu și de relațiile bugetare dintre subsectoarele administrației publice. În timp ce nevoile specifice și preferințele statelor membre trebuie respectate, o serie de caracteristici sunt considerate ca fiind necesare pentru asigurarea calității minime și a coerenței cu cadrul bugetar UEM. Acestea fac obiectul directivei privind cadrele naționale bugetare care este propusă cu scopul de a completa reforma PSC. Aceste caracteristici necesită în primul rând ca elementele fundamentale ale cadrelor naționale bugetare, și anume aspectele legate de contabilitate și de statistică și practicile de prognoză, să fie conforme cu standardele minime europene pentru a facilita transparența și monitorizarea evoluțiilor bugetare. Cadrele bugetare interne trebuie de asemenea să adopte o perspectivă multianuală de planificare bugetară, astfel încât să asigure atingerea obiectivelor pe termen mediu stabilite la nivelul UE. În plus, statele membre trebuie să dispună de norme bugetare numerice care să încurajeze respectarea pragurilor deficitului și datoriei. Statele membre trebuie să se asigure că aceste caracteristici se aplică tuturor subsectoarelor administrației publice. Autoritățile naționale trebuie de asemenea să garanteze transparența procesului bugetar prin furnizarea de informații detaliate privind fondurile extrabugetare, cheltuielile fiscale și datoriile contingente existente.2010/0280 (COD)Propunere deREGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUIde modificare a Regulamentului (CE) nr. 1466/97 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economicePARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (6),având în vedere propunerea Comisiei Europene,după transmiterea proiectului de act legislativ parlamentelor naționale,hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară,întrucât:(1) Coordonarea politicilor economice ale statelor membre în Uniune, prevăzută în tratat, trebuie să implice respectarea unor principii directoare, și anume stabilitatea prețurilor, soliditatea finanțelor publice și a condițiilor monetare și sustenabilitatea balanței de plăți.(2) Pactul de stabilitate și creștere a constat inițial din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice[1], Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii deficitului excesiv[2] și Rezoluția Consiliului din 17 iunie 1997 privind Pactul de stabilitate și creștere[3]. Regulamentul CE) nr. 1466/97 și Regulamentul CE) nr. 1467/97 au fost modificate în 2005 prin Regulamentul CE) nr. 1055/2005 și, respectiv Regulamentul CE) nr. 1056/2005. Mai mult, la 20 martie 2005 s-a adoptat raportul Consiliului privind „Îmbunătățirea punerii în aplicare a Pactului de stabilitate și de creștere”.(3) Pactul de stabilitate și creștere are la bază obiectivul unor finanțe publice solide ca mijloc de consolidare a condițiilor pentru stabilitatea prețurilor și pentru o creștere susținută și durabilă favorizată de stabilitatea financiară și creatoare de locuri de muncă.(4) Componenta preventivă a Pactului de stabilitate și creștere cere statelor membre atingerea și menținerea unui obiectiv bugetar pe termen mediu și prezentarea unui program de stabilitate sau de convergență în acest sens.(5) Conținutul programelor de stabilitate și convergență, precum și criteriile de analiză a acestora trebuie readaptate în lumina experienței dobândite din implementarea Pactului de stabilitate și creștere.(6) Pozițiile bugetare care respectă obiectivul bugetar pe termen mediu ar trebui să permită statelor membre să dispună de o marjă de siguranță raportat la valoarea de referință de 3 % din PIB pentru a asigura progresul rapid în direcția sustenabilității și pentru a dispune de o marjă de manevră, ținând seama în special de nevoia de investiții publice.(7) Obligația de a atinge și menține obiectivul bugetar pe termen mediu trebuie pusă în aplicare prin definirea principiilor unei politici bugetare prudente.(8) Obligația de a atinge și menține obiectivul bugetar pe termen mediu trebuie să se aplice atât statelor membre participante, cât și statelor membre care fac obiectul unei derogări.(9) O politică bugetară prudentă presupune că rata de creștere a cheltuielilor publice nu depășește în principiu o rată de creștere prudentă a PIB pe termen mediu; orice depășire a acestei rate este compensată prin creșterea discreționară a veniturilor publice, iar reducerea discreționară a veniturilor este compensată prin reducerea cheltuielilor.(10) În caz de recesiune economică gravă cu caracter general, trebuie permisă o deviere temporară de la politica bugetară prudentă pentru a facilita redresarea economică.(11) În cazul unei devieri importante de la politica bugetară prudentă trebuie adresată o avertizare statului membru vizat, iar în cazul în care devierea persistă sau este deosebit de gravă, trebuie adresată o recomandare statului membru în cauză invitându-l să ia măsurile corective necesare.(12) Pentru a asigura respectarea cadrului de supraveghere bugetară al Uniunii de către statele membre participante, în caz de abatere importantă și persistentă de la politica bugetară prudentă trebuie instituit un mecanism special de execuție în temeiul articolului 136 din tratat.(13) Referințele din Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie să țină seama de noua numerotare a articolelor din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.(14) Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1466/97 trebuie modificat în consecință,ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:Articolul 1Regulamentul (CE) nr. 1466/97 se modifică după cum urmează:1. Articolul 2 se înlocuiește cu următorul text:„Articolul 2În sensul prezentului regulament, „state membre participante” înseamnă acele state membre a căror monedă unică este euro, iar „state membre cu derogare” înseamnă statele membre a căror monedă nu este euro.”2. Articolul 3 se modifică după cum urmează:(a) alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:„1. Fiecare stat membru participant prezintă periodic Consiliului și Comisiei informațiile necesare în scopul supravegherii multilaterale, conform articolului 121 din tratat, sub forma unui program de stabilitate care reprezintă baza esențială pentru stabilitatea prețurilor și pentru o creștere puternică și durabilă, care duce la crearea de locuri de muncă.”(b) alineatul 2 se modifică după cum urmează:(i) litera (a) se înlocuiește cu următorul text:„(a) obiectivul bugetar pe termen mediu și traiectoria de ajustare în vederea atingerii acestui obiectiv ca procent din PIB de către soldul bugetului general, evoluția așteptată a ratei datoriei publice, traiectoria de creștere a cheltuielilor publice prevăzută, traiectoria de creștere a veniturilor publice prevăzută în ipoteza menținerii politicilor existente și o cuantificare a măsurilor discreționare prevăzute în privința veniturilor;”(ii) litera (c) se înlocuiește cu următorul text:„(c) o evaluare cantitativă a măsurilor bugetare și a altor măsuri de politică economică în curs de aplicare sau propuse în vederea atingerii obiectivelor programului, incluzând o analiză costuri-beneficii a reformelor structurale majore care au ca efect realizarea de economii directe în materie de costuri pe termen lung, inclusiv prin consolidarea potențialului de creștere;”(c) alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:„3. Informațiile privind evoluția soldului bugetului general și a ratei deficitului public, creșterea cheltuielilor publice, traiectoria de creștere prevăzută a veniturilor publice în ipoteza menținerii politicilor existente, măsurile discreționare prevăzute în privința veniturilor și principalele estimări economice menționate la alineatul (2) literele (a) și (b) se stabilesc anual și acoperă anul precedent, anul curent și cel puțin următorii trei ani.”3. Articolul 4 se înlocuiește cu următorul text:„Articolul 41. Programele de stabilitate se prezintă anual, între 1 și 30 aprilie. Un stat membru care adoptă moneda unică trebuie să prezinte un program de stabilitate în decurs de șase luni de la decizia Consiliului privind intrarea sa în zona euro.2. Statele membre fac publice programele lor de stabilitate.”4. Articolul 5 se înlocuiește cu următorul text:„Articolul 51. Pe baza evaluărilor Comisiei și ale Comitetului economic și financiar, Consiliul examinează, în cadrul supravegherii multilaterale în temeiul articolului 121 din tratat, obiectivele bugetare pe termen mediu prezentate de statele membre în cauză, evaluează dacă estimările economice pe care se bazează programele sunt realiste, dacă traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu este adecvată și dacă măsurile ce se iau sau se propun pentru a respecta calea respectivă de ajustare sunt suficiente pentru atingerea obiectivului bugetar pe termen mediu în cadrul ciclului.Atunci când evaluează traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, Consiliul examinează dacă statul membru în cauză procedează la o îmbunătățire anuală corespunzătoare a soldului său ajustat ciclic cu 0,5 % din PIB ca valoare de referință, din care se deduc măsurile one-off și alte măsuri temporare, îmbunătățire necesară în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu. În cazul statelor membre în care există un nivel ridicat al datoriei publice sau dezechilibre economice excesive, sau ambele, Consiliul examinează dacă îmbunătățirea anuală a soldului bugetar ajustat ciclic, din care se deduc măsurile one-off și alte măsuri temporare, este superioară valorii de 0,5 % din PIB. Consiliul examinează, de asemenea, dacă în perioade economice favorabile se depune un efort de ajustare mai mare, în timp ce efortul poate fi mai limitat în perioade nefavorabile.Pentru a garanta atingerea efectivă și menținerea obiectivului bugetar pe termen mediu, Consiliul verifică dacă traiectoria de creștere a cheltuielilor publice combinată cu măsurile luate sau prevăzute pe partea veniturilor este compatibilă cu o politică bugetară prudentă.Politica bugetară este considerată prudentă și, prin urmare, având ca efect atingerea obiectivului bugetar pe termen mediu și menținerea acestuia în timp, dacă sunt îndeplinite următoarele condiții:(a) pentru statele membre care au atins obiectivul bugetar pe termen mediu, creșterea anuală a cheltuielilor nu depășește o rată prudentă de creștere a PIB pe termen mediu, cu excepția cazului în care această depășire corespunde unor măsuri discreționare pe partea veniturilor;(b) pentru statele membre care nu au atins încă obiectivul bugetar pe termen mediu, creșterea anuală a cheltuielilor nu depășește o rată situată sub o rată prudentă de creștere a PIB pe termen mediu, cu excepția cazului în care această depășire corespunde unor măsuri discreționare pe partea veniturilor. Diferența dintre rata de creștere a cheltuielilor publice și o rată de creștere prudentă a PIB pe termen mediu se stabilește astfel încât să se asigure o ajustare corespunzătoare spre obiectivul bugetar pe termen mediu;(c) reducerea discreționară a elementelor de venituri publice corespunde unei reduceri a cheltuielilor, unei creșteri discreționare a altor elemente de venituri publice sau ambelor;Rata prudentă de creștere pe termen mediu se evaluează pe baza proiecțiilor pe o perioadă de zece ani actualizate la intervale regulate.Atunci când definește traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu pentru statele membre care nu au atins încă acest obiectiv și în situația în care permite o abatere temporară de la acest obiectiv în cazul țărilor care l-au atins deja, cu condiția păstrării unei marje adecvate de siguranță raportat la valoarea de referință a deficitului și cu condiția revenirii poziției bugetare la obiectivul bugetar pe termen mediu pe parcursul perioadei programului, Consiliul ia în considerare implementarea reformelor structurale majore care determină economii directe de costuri pe termen lung, inclusiv prin consolidarea potențialului de creștere, având, prin urmare, un impact cuantificabil asupra sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice.Se acordă o atenție specială reformelor sistemului de pensii care introduc un sistem cu mai mulți piloni, incluzând un pilon obligatoriu, finanțat în întregime. Statele membre care implementează astfel de reforme sunt autorizate să se abată de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu sau chiar să se abată de la obiectiv, în condițiile în care abaterea reflectă costul net al reformei pilonului administrat public și are caracter temporar, precum și în condițiile în care se menține o marjă adecvată de siguranță raportat la valoarea de referință a deficitului.Consiliul examinează, de asemenea, în ce măsură conținutul programului de stabilitate facilitează realizarea unei convergențe sustenabile în cadrul zonei euro și coordonarea mai strânsă a politicilor economice, precum și dacă politicile economice ale statului membru în cauză sunt coerente cu orientările generale de politică economică ale statelor membre și ale Uniunii.În perioade de recesiune economică gravă cu caracter general statele membre pot fi autorizate să devieze temporar de la traiectoria de ajustare impusă de politica bugetară prudentă menționată în al patrulea paragraf.2. Consiliul examinează programul de stabilitate în termen de cel mult trei luni de la prezentarea lui. Consiliul, la recomandarea Comisiei și după consultarea Comitetului economic și financiar, emite dacă este necesar un aviz asupra programului. Atunci când Consiliul, în conformitate cu articolul 121 din tratat, consideră că obiectivele și conținutul programului trebuie întărite, cu precădere în ceea ce privește politica bugetară prudentă, acesta invită prin avizul său respectivul stat membru să își ajusteze programul.”5. Articolul 6 se înlocuiește cu următorul text:„Articolul 61. Ca parte a supravegherii multilaterale și în concordanță cu articolul 121 alineatul (3) din tratat, Consiliul monitorizează implementarea programelor de stabilitate, pe baza informațiilor furnizate de statele membre participante și a evaluărilor Comisiei și Comitetului economic și financiar, în special în vederea identificării unor diferențelor semnificative reale sau așteptate între poziția bugetară și obiectivul bugetar pe termen mediu sau între poziția bugetară și ritmul de ajustare adecvat în vederea atingerii acestui obiectiv, rezultând din devieri de la politica bugetară prudentă.2. În cazul unei devieri importante de la politica bugetară prudentă menționată la articolul 5 alineatul (1) al patrulea paragraf din prezentul regulament și pentru a împiedica apariția unui deficit excesiv, Comisia în conformitate cu articolul 121 alineatul (4) din tratat poate adresa o avertizare statului membru în cauză.O deviere de la politica bugetară prudentă este considerată importantă atunci când sunt îndeplinite următoarele condiții: o creștere a cheltuielilor superioară unei creșteri a cheltuielilor conforme cu o politică bugetară prudentă necompensată prin măsuri discreționare de creștere a veniturilor, sau măsuri discreționare de creștere a veniturilor necompensate prin reducerea cheltuielilor și un impact total al deviației asupra soldului bugetar de cel puțin 0,5% din PIB într-un an și de cel puțin 0,25% din PIB în medie pe an, în doi ani consecutivi.Deviația nu se ia în considerare în cazul în care statul membru a depășit în mod semnificativ obiectivul bugetar pe termen mediu, ținând seama de prezența dezechilibrelor economice excesive, iar planurile bugetare prezentate în programul de stabilitate nu periclitează acest obiectiv pe parcursul perioadei programului.Deviația poate de asemenea să nu fie luată în considerare în caz de recesiune economică gravă cu caracter general.3. În cazul în care devierea importantă de la politica bugetară prudentă persistă sau este deosebit de gravă Consiliul, la recomandarea Comisiei, adresează o recomandare statului membru în cauză invitându-l să ia măsurile de ajustare necesare. Consiliul, la propunerea Comisiei, face publică recomandarea.”6. Articolul 7 se modifică după cum urmează:(a) alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:„1. Fiecare stat membru care face obiectul unei derogări prezintă Consiliului și Comisiei informațiile necesare în scopul supravegherii multilaterale la intervale regulate, conform articolului 121 din tratat, sub forma unui program de convergență care reprezintă baza esențială pentru stabilitatea prețurilor și pentru o creștere puternică și durabilă, care conduce la crearea de locuri de muncă.”(b) alineatul 2 se modifică după cum urmează:(i) litera (a) se înlocuiește cu următorul text:„(a) obiectivul bugetar pe termen mediu și traiectoria de ajustare în vederea atingerii acestui obiectiv ca procent din PIB de către soldul bugetului general, evoluția așteptată a ratei datoriei publice, traiectoria de creștere a cheltuielilor publice prevăzută, traiectoria de creștere a veniturilor publice prevăzută în ipoteza menținerii politicilor existente și o cuantificare a măsurilor discreționare prevăzute în privința veniturilor, obiectivele de politică monetară pe termen mediu, relația acestor obiective cu stabilitatea prețurilor și a ratei de schimb și cu realizarea unei convergențe sustenabile;”(ii) litera (c) se înlocuiește cu următorul text:„(c) o evaluare cantitativă a măsurilor bugetare și a altor măsuri de politică economică aflate în curs de aplicare sau propuse în vederea atingerii obiectivelor programului, incluzând o analiză costuri-beneficii a reformelor structurale majore care au ca efect realizarea de economii directe în materie de costuri pe termen lung, inclusiv prin consolidarea potențialului de creștere;”(c) alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:„3. Informațiile privind evoluția soldului bugetului general și a ratei deficitului public, creșterea cheltuielilor publice, traiectoria de creștere prevăzută a veniturilor publice în ipoteza menținerii politicilor existente, măsurile discreționare prevăzute în privința veniturilor și principalele estimări economice menționate la alineatul (2) literele (a) și (b) se stabilesc anual și acoperă anul precedent, anul curent și cel puțin următorii trei ani.”7. Articolul 8 se înlocuiește cu următorul text:„Articolul 81. Programele de convergență se prezintă anual, între 1 și 30 aprilie.2. Statele membre fac publice programele lor de convergență.”8. Articolul 9 se înlocuiește cu următorul text:„Articolul 91. Pe baza evaluărilor Comisiei și ale Comitetului economic și financiar, Consiliul examinează, în cadrul supravegherii multilaterale în temeiul articolului 121 din tratat, obiectivele bugetare pe termen mediu prezentate de statele membre în cauză, evaluează dacă estimările economice pe care se bazează programul sunt realiste, dacă traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu este adecvată și dacă măsurile ce se iau și/sau se propun pentru a respecta traiectoria respectivă de ajustare sunt suficiente pentru atingerea obiectivului bugetar pe termen mediu în cadrul ciclului și pentru realizarea unei convergențe sustenabile.Atunci când evaluează traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu, Consiliul examinează dacă în perioadele economice favorabile se depune un efort de ajustare mai mare, în timp ce efortul poate fi mai limitat în situații economice nefavorabile. În cazul statelor membre în care există un nivel ridicat al datoriei publice, dezechilibre economice excesive, sau ambele, Consiliul examinează dacă îmbunătățirea anuală a soldului bugetar ajustat ciclic, din care se deduc măsurile one-off și alte măsuri temporare, este superioară valorii de 0,5 % din PIB. Pentru statele membre participante la ERM 2, Consiliul examinează dacă statul membru în cauză procedează la o îmbunătățire anuală corespunzătoare a soldului său ajustat ciclic cu 0,5% din PIB ca valoare de referință, din care se deduc măsurile one-off și alte măsuri temporare, îmbunătățire necesară în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu.Pentru a garanta atingerea efectivă și menținerea obiectivului bugetar pe termen mediu, Consiliul verifică dacă traiectoria de creștere a cheltuielilor publice combinată cu măsurile aflate în curs de aplicare sau prevăzute pe partea veniturilor este compatibilă cu o politică bugetară prudentă.Politica bugetară este considerată ca fiind prudentă și, prin urmare, având ca efect atingerea obiectivului bugetar pe termen mediu și a menținerii acestuia în timp dacă sunt îndeplinite următoarele condiții:(a) pentru statele membre care au atins obiectivul bugetar pe termen mediu, creșterea anuală a cheltuielilor nu depășește o rată prudentă de creștere a PIB pe termen mediu, cu excepția cazului în care această depășire corespunde unor măsuri discreționare pe partea veniturilor;(b) pentru statele membre care nu au atins încă obiectivul bugetar pe termen mediu, creșterea anuală a cheltuielilor nu depășește o rată inferioară unei rate prudente de creștere a PIB pe termen mediu, cu excepția cazului în care această depășire corespunde unor măsuri discreționare pe partea veniturilor. Diferența dintre rata de creștere a cheltuielilor publice și o rată de creștere prudentă a PIB pe termen mediu se stabilește astfel încât să se asigure o ajustare corespunzătoare în direcția obiectivului bugetar pe termen mediu;(c) reducerea discreționară a elementelor de venituri publice corespunde unei reduceri a cheltuielilor, unei creșteri discreționare a altor elemente de venituri publice sau ambelor;Rata prudentă de creștere pe termen mediu se evaluează pe baza proiecțiilor pe o perioadă de zece ani actualizate la intervale regulate.Atunci când definește calea de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu pentru statele membre care nu au atins încă acest obiectiv și în situația în care permite o abatere temporară de la acest obiectiv în cazul țărilor care l-au atins deja, cu condiția păstrării unei marje adecvate de siguranță raportat la valoarea de referință a deficitului și a revenirii poziției bugetare la obiectivul bugetar pe termen mediu pe parcursul perioadei programului, Consiliul ia în considerare implementarea reformelor structurale majore care determină economii directe de costuri pe termen lung, inclusiv prin consolidarea potențialului de creștere, având, prin urmare, un impact cuantificabil asupra sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice.Se acordă o atenție specială reformelor sistemului de pensii care introduc un sistem cu mai mulți piloni, incluzând un pilon obligatoriu, finanțat în întregime. Statele membre care implementează astfel de reforme sunt autorizate să se abată de la traiectoria de ajustare în vederea atingerii obiectivului bugetar pe termen mediu sau chiar să se abată de la obiectiv, în condițiile în care abaterea reflectă costul net al reformei pilonului administrat public și are caracter temporar, precum și în condițiile în care se menține o marjă adecvată de siguranță raportat la valoarea de referință a deficitului.Consiliul examinează, de asemenea, în ce măsură conținutul programului de convergență facilitează o coordonare mai strânsă a politicilor economice, precum și dacă politicile economice ale statului membru în cauză sunt coerente cu orientările generale de politică economică ale statelor membre și ale Uniunii. În plus, în cazul statelor membre participante la ERM 2, Consiliul examinează măsura în care conținutul programului de convergență asigură o participare eficientă la mecanismul ratei de schimb.În perioade de recesiune economică gravă cu caracter general statele membre pot fi autorizate să devieze temporar de la traiectoria de ajustare impusă de politica bugetară prudentă menționată în al patrulea paragraf.2. Consiliul examinează programul de convergență în termen de cel mult trei luni de la prezentarea lui. Consiliul, la recomandarea Comisiei și după consultarea Comitetului economic și financiar, emite dacă este necesar un aviz asupra programului. Atunci când Consiliul, în conformitate cu articolul 121 din tratat, consideră că obiectivele și conținutul programului trebuie întărite, cu precădere în ceea ce privește politica bugetară prudentă, acesta invită, prin avizul său, respectivul stat membru să își ajusteze programul.”9. Articolul 10 se înlocuiește cu următorul text:„Articolul 101. Ca parte a supravegherii multilaterale și în concordanță cu articolul 121 alineatul (3) din tratat, Consiliul monitorizează implementarea programelor de convergență, pe baza informațiilor furnizate de statele membre care fac obiectul unei derogări și a evaluărilor Comisiei și Comitetului economic și financiar, în special în vederea identificării unor diferențelor semnificative reale sau așteptate între poziția bugetară și obiectivul bugetar pe termen mediu sau între poziția bugetară și ritmul de ajustare adecvat în vederea atingerii acestui obiectiv, rezultând din devieri de la politica bugetară prudentă.În plus, Consiliul monitorizează politicile economice ale statelor membre care fac obiectul unei derogări în lumina obiectivelor programelor de convergență, pentru a se asigura că politicile lor sunt orientate spre stabilitate, evitând astfel abateri ale cursului de schimb real și fluctuații excesive ale cursului de schimb nominal.2. În cazul unei devieri importante de la politica bugetară prudentă menționată la articolul 9 alineatul (1) al patrulea paragraf din prezentul regulament și pentru a împiedica apariția unui deficit excesiv, Comisia în conformitate cu articolul 121 alineatul (4) din tratat poate adresa o avertizare statului membru în cauză.O deviere de la politica bugetară prudentă este considerată importantă în următoarele cazuri: o creștere a cheltuielilor superioară unei creșteri a cheltuielilor conformă cu o politică bugetară prudentă necompensată prin măsuri discreționare de creștere a veniturilor sau măsuri discreționare de creștere a veniturilor necompensate prin reducerea cheltuielilor și un impact total al deviației asupra soldului bugetar de cel puțin 0,5% din PIB într-un an și de cel puțin 0,25% din PIB în medie pe an, în doi ani consecutivi.Deviația nu se ia în considerare în cazul în care statul membru a depășit în mod semnificativ obiectivul bugetar pe termen mediu, ținând seama de prezența dezechilibrelor economice excesive, iar planurile bugetare prezentate în programul de stabilitate nu periclitează acest obiectiv pe parcursul perioadei programului.Deviația poate de asemenea să nu fie luată în considerare în caz de recesiune economică gravă cu caracter general.3. În cazul în care devierea importantă de la politica bugetară prudentă persistă sau este deosebit de gravă, Consiliul, la recomandarea Comisiei, adresează o recomandare statului membru în cauză invitându-l să ia măsurile de ajustare necesare. Consiliul, la propunerea Comisiei, publică recomandarea.”10. Toate trimiterile la articolul 99 se înlocuiesc în întregul regulament cu trimiteri la articolul 121.Articolul 2Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.Adoptat la Bruxelles,Pentru Parlamentul European Pentru ConsiliuPreședintele PreședinteleFIȘĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ1. CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI:1.1. Titlul propunerii/inițiativei:Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice1.2. Domeniu (domenii) politice în cauză în structura ABM/ABB[4]Afaceri economice și financiare1.3. Natura propunerii/inițiativei( Propunere/inițiativă care se referă la o acțiune nouă( Propunere/inițiativă care se referă la o acțiune nouă ca urmare a unui proiect-pilot/a unei acțiuni pregătitoare[5]( Propunere/inițiativă care se referă la prelungirea unei acțiuni existente( Propunere/inițiativă care se referă la o acțiune reorientată către o acțiune nouă1.4. Obiective1.4.1. Obiectiv(e) strategic(e) multianual(e) al(e) Comisiei vizat(e) de propunere/inițiativăFavorizarea creșterii UE, a creării de locuri de muncă și a dezvoltării durabile1.4.2. Obiectiv(e) specific(e) și activitatea (activitățile) ABM/ABB în cauzăObiective specifice : nr. 1 și nr. 3- Asigurarea coordonării efective a politicilor și a coerenței generale a acestora în elaborarea răspunsului UE la criza economică, în contextul realizării strategiei Europa 2020 și al unei dezvoltări durabile pentru mărirea potențialului de creștere al statelor membre și o Uniune Europeană mai competitivă;- Încurajarea statelor membre să tindă spre poziții bugetare solide și finanțe publice sustenabile și de înaltă calitate în ceea ce privește contribuție lor la creștere.Activitatea (activitățile) ABM/ABB în cauzăUniunea economică și monetară1.4.3. Rezultatul (rezultatele) și impactul preconizateA se preciza efectele pe care propunerea/inițiativa ar trebui să le aibă asupra beneficiarilor vizați/grupurilor vizate.În comunicarea sa, COM(2010) 367, Comisia a subliniat nevoia unei abordări politice bine definite la nivelul UE în vederea (i) revigorării relansării economice, (ii) replasării finanțelor publice pe o bază stabilă și (iii) promovării creșterii sustenabile și a creării de locuri de muncă.Propunerea de modificare a regulamentului care constituie componenta preventivă a Pactului de stabilitate și creștere (PSC) face parte din propunerile legislative formale anunțate în comunicarea menționată mai sus. Aceste modificări vizează consolidarea coordonării politicilor economice, răspunzând în special nevoii de aplicare eficientă a supravegherii economice a politicilor bugetare ale statelor membre prin stimulente și sancțiuni corespunzătoare și prin focalizarea mai intensă pe datoria publică și sustenabilitatea bugetară.1.4.4. Indicatori de rezultat și de impactA se preciza indicatorii care permit monitorizarea punerii în aplicare a propunerii/inițiativei.Realizarea obiectivului general al Comisiei de favorizare a creșterii, a creării de locuri de muncă și a dezvoltării durabile în UE, este măsurată prin următorii indicatori de impact:- măsura în care statele membre înregistrează rezultatele bugetare în conformitate cu PSC;- creșterea/producția potențială.Realizarea obiectivului specific nr. 3 menționat anterior este măsurată cu ajutorul următorului indicator de rezultate: procentul recomandărilor individuale ale Comisiei referitoare la Pactul de stabilitate și creștere (PSC) implementate de statele membre (sub rezerva adoptării lor de către Consiliu).1.5. Motivul (motivele) propunerii/inițiativei1.5.1. Cerințe de îndeplinit pe termen scurt sau lungPropunerea legislativă face parte din măsurile anunțate de Comisie în Comunicarea sa COM(2010) 367, din 30 iunie 2010, care detaliază ideile strategice din Comunicarea COM(2010) 250 a Comisiei din 12 mai 2010 și se bazează pe orientările convenite în cadrul Consiliului European din 17 iunie 2010.1.5.2. Valoarea adăugată a implicării UECoordonarea politicilor economice ale statelor membre face parte integrantă din competențele UE, conform titlului VIII (privind politica economică și monetară) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.1.5.3. Învățăminte desprinse din experiențele anterioare similareExperiența a demonstrat necesitatea îmbunătățirii coordonării politicilor economice, în special a componentei preventive și a componentei restrictive a PSC.1.5.4. Coerența și posibila sinergie cu alte instrumente relevantePropunerea legislativă este unul din elementele programului de reformă economică de anvergură, prezentat în comunicarea COM(2010) 367 din 30 iunie 2010.1.6. Durata acțiunii și a impactului financiar al acesteia( Propunere/inițiativă cu durată limitată-  ( Propunere/inițiativă în vigoare din [ZZ/LL]AAAA până la [ZZ/LL]AAAA-  ( Impact financiar din AAAA până în AAAA( Propunere/inițiativă cu durată nelimitată-  punere în aplicare cu o perioadă de creștere în intensitate din AAAA până în AAAA,-  urmată de o perioadă de funcționare în regim de croazieră.1.7. Modul (modurile) de gestionare preconizat(e)[6]( Gestiune centralizată directă de către Comisie( Gestiune centralizată indirectă , prin delegarea sarcinilor de execuție:-  ( agențiilor executive-  ( organismelor instituite de Comunități[7]-  ( organismelor publice naționale/organismelor cu misiune de serviciu public-  ( persoanelor cărora li se încredințează executarea unor acțiuni specifice în temeiul titlului V din Tratatul privind Uniunea Europeană, identificate în actul de bază relevant în sensul articolului 49 din Regulamentul financiar( Gestiune partajată cu state membre( Gestiune descentralizată împreună cu țări terțe( Gestiune în comun cu organizații internaționale (de precizat)Dacă se indică mai multe moduri de gestionare, se furnizează detalii suplimentare în secțiunea „Observații“.Observații2. MĂSURI DE GESTIONARE2.1. Norme de monitorizare și raportareA se preciza frecvența și condițiile.N/A2.2. Sistemul de gestiune și control2.2.1. Riscul (riscurile) identificat(e)N/A2.2.2. Metoda (metodele) de control preconizată (e)N/A2.3. Măsuri de prevenire a fraudelor și a neregulilorA se preciza măsurile de prevenire și de protecție existente sau preconizate.N/A3. IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL PROPUNERII/INIȚIATIVEI3.1. Rubrica (rubricile) din cadrul financiar multianual și linia bugetară (liniile bugetare) afectată (afectate)Propunerea legislativă nu implică utilizarea de resurse umane sau financiare suplimentare.-  Linii bugetare de cheltuieli existenteÎn ordinea rubricilor și a liniilor bugetare din cadrul financiar multianual.Rubrica din cadrul financiar multianual | Linia bugetară | Tip de cheltuieli | Contribuție |Număr [Descriere…………………………………....] | CD/CND ([8]) | țări AELS[9] | țări candidate[10] | țări terțe | în sensul articolului 18(1)(a) din Regulamentul financiar |[XX.YY.YY.YY] | CD/CND | DA/NU | DA/NU | DA/NU | DA/NU |-  Noile linii bugetare a căror creare se solicită: Nu se aplicăÎn ordinea rubricilor și a liniilor bugetare din cadrul financiar multianual.Rubrica din cadrul financiar multianual | Linia bugetară | Tip de cheltuieli | Contribuție |Număr [Rubrică ….................................................….] | CD/ CND | țări AELS | țări candidate | țări terțe | în sensul articolului 18(1)(a) din Regulamentul financiar |[XX.YY.YY.YY] | DA/NU | DA/NU | DA/NU | DA/NU |3.2. Impactul estimat asupra cheltuielilor3.2.1. Sinteza impactului estimat asupra cheltuielilormilioane EUR (cu 3 zecimale)Rubrica din cadrul financiar multianual: | Număr | [Rubrică …………………………………………………………………………...….] |milioane EUR (cu 3 zecimale)-  3.2.3.2. Necesarul de resurse umane estimat-  ( Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de resurse umane-  ( Propunerea/inițiativa implică utilizarea de resurse umane, conform explicațiilor de mai jos:Estimarea trebuie exprimată în valoare întreagă (sau cel mult cu o zecimală)Anul N | Anul N+1 | Anul N+2 | Anul N+3 | A se introduce numărul de ani necesar pentru a reflecta durata impactului (cf. punctul 1.6) |( Posturi din schema de personal (posturi de funcționari și de agenți temporari) |XX 01 01 01 (la sediu și în birourile de reprezentare ale Comisiei) |XX 01 01 02 (în delegații) |XX 01 05 01 (cercetare indirectă) |10 01 05 01 (cercetare directă) |( Personal extern (în echivalent normă întreagă: ENI)[18] |XX 01 02 01 (AC, INT, END din „pachetul global”) |XX 01 02 02 (AC, INT, TED, AL și END în delegații) |10 01 05 02 (AC, INT, END în cadrul cercetării directe) |Altă linie bugetară (a se preciza) |TOTAL |XX este domeniul de politică sau titlul din buget în cauză.Necesarul de resurse umane va fi acoperit de efectivele de personal ale DG-ului în cauză alocate deja gestionării acțiunii și/sau realocate intern în cadrul DG-ului, completate, după caz, prin resurse suplimentare, care ar putea fi alocate DG-ului care gestionează acțiunea în cadrul procedurii de alocare anuală și în lumina constrângerilor bugetare.Descrierea sarcinilor care trebuie efectuate:Funcționari și agenți temporari |Personal extern |3.2.4. Compatibilitatea cu cadrul financiar multianual actual-  ( Propunerea/inițiativa este compatibilă cu cadrul financiar multianual existent.-  ( Propunerea/inițiativa necesită o reprogramare a rubricii corespunzătoare din cadrul financiar multianual.A se explica reprogramarea necesară, precizându-se liniile bugetare în cauză și sumele aferente.-  ( Propunerea/inițiativa necesită utilizarea instrumentului de flexibilitate sau revizuirea cadrului financiar multianual[21].A se explica necesitatea efectuării acestei acțiuni, precizând rubricile și liniile bugetare în cauză, precum și sumele aferente.3.2.5. Participarea terților la finanțare-  ( Propunerea/inițiativa nu prevede cofinanțare din partea terților-  ( Propunerea/inițiativa prevede cofinanțare, estimată în cele ce urmează:Credite de angajament în milioane EUR (cu 3 zecimale)Anul N | Anul N+1 | Anul N+2 | Anul N+3 | A se introduce numărul de ani necesar pentru a reflecta durata impactului (cf. punctul 1.6) | Total |Anul N | Anul N+1 | Anul N+2 | Anul N+3 | A se introduce numărul de coloane necesar pentru a reflecta durata impactului (cf. punctul 1.6) |Articolul …. | | | | | | | | | |Pentru diversele venituri alocate, a se preciza linia bugetară (liniile bugetare) de cheltuieli afectată (afectate).A se preciza metoda de calcul a impactului asupra veniturilor.[1] JO L 209, 2.8.1997, p. 1.[2] JO L 209, 2.8.1997, p. 6.[3] JO C 236, 2.8.1997, p. 1.[4] ABM: gestionare pe activități – ABB: întocmirea bugetului pe activități[5] Astfel cum sunt menționate la articolul 49 alineatul (6) litera (a) sau (b) din Regulamentul financiar.[6] Explicațiile privind modurile de gestionare, precum și trimiterile la Regulamentul financiar sunt disponibile pe site-ul BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html[7] Astfel cum sunt menționate la articolul 185 din Regulamentul financiar.[8] CD = credite diferențiate / CND = credite nediferențiate.[9] AELS: Asociația Europeană a Liberului Schimb.[10] Țările candidate și, după caz, țările potențial candidate din Balcanii Occidentali.[11] Anul N este anul în care începe punerea în aplicare a propunerii/inițiativei.[12] Asistență tehnică și/sau administrativă și cheltuieli de sprijin pentru punerea în aplicare a programelor și/sau a acțiunilor UE (fostele linii „BA”), cercetare indirectă și cercetare directă.[13] Anul N este anul în care începe punerea în aplicare a propunerii/inițiativei.[14] Realizările se referă la produsele și serviciile care vor fi furnizate (de ex.: numărul de schimburi de studenți finanțate, numărul de km de străzi construiți etc.).[15] Conform descrierii din partea 1.4.2. „Obiectiv(e) specific(e):”[16] Anul N este anul în care începe punerea în aplicare a propunerii/inițiativei.[17] Asistență tehnică și/sau administrativă și cheltuieli de sprijin pentru punerea în aplicare a programelor și/sau a acțiunilor UE (fostele linii „BA”), cercetare indirectă și cercetare directă.[18] AC = agent contractual; INT= personal interimar („ Intérimaire ”); TED= Tânăr expert delegat; AL= agent local; END= expert național detașat.[19] Sub plafonul pentru personal extern din credite operaționale (fostele linii „BA”).[20] În special pentru fonduri structurale, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și Fondul european pentru pescuit (FEP).[21] A se vedea punctele 19 și 24 din Acordul interinstituțional.[22] În ceea ce privește resursele proprii tradiționale (taxe vamale, cotizațiile pentru zahăr), sumele indicate trebuie să fie sume nete, și anume sume brute după deducerea a 25% pentru costuri de colectare.


				|

		52011PC0446

			Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1085/2006 al Consiliului de instituire a unui instrument de asistență pentru preaderare (IPA) /* COM/2011/0446 final - 2011/0193 (COD) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE

1.
Context

Islanda și Muntenegru
În concluziile sale, Consiliul European din 17
iunie 2010 a luat notă de faptul că Islanda îndeplinește
criteriile politice stabilite de Consiliul European de la Copenhaga în 1993
și a salutat avizul Comisiei privind cererea Islandei de aderare la UE.
Din aceste motive, Consiliul European a hotărât să înceapă
negocierile cu Islanda. Prin urmare, Islanda este țară
candidată.
Consiliul European din 16-17 decembrie 2010 a
aprobat concluziile Consiliului din 14 decembrie 2010 privind extinderea
și a convenit să acorde Muntenegrului statutul de țară
candidată.
Prin urmare, Comisia propune Consiliului
și Parlamentului modificarea Regulamentului (CE) nr. 1085/2006 al
Consiliului din 17 iulie 2006 de instituire a unui instrument de
asistență pentru preaderare (IPA) în vederea transferării
Islandei și a Muntenegrului de pe lista țărilor potențial
candidate (anexa II) pe lista țărilor candidate (anexa I).
Articolul 19
Comisia propune Consiliului și
Parlamentului modificarea articolului 19, „Norme de participare și de
origine, eligibilitatea pentru subvenții”, din Regulamentul IPA (CE) nr. 1085/2006
în vederea alinierii prevederilor sale la cele ale articolului 21,
„Participarea la licitații și la încheierea de contracte”, din
Regulamentul IEVP (CE) nr. 1638/2006.
Această modificare răspunde
preocupării, exprimate de statele membre ale UE implicate în programele
IPA de cooperare transfrontalieră, în ceea ce privește participarea
la cereri de propuneri. Statele membre au solicitat ca participarea la cererile
de propuneri să se limiteze la ofertanți din țările care
participă la programele relevante IPA de cooperare transfrontalieră,
astfel cum este deja cazul în ceea ce privește programele IEVP de
cooperare transfrontalieră. Consiliul a invitat Comisia să
propună cât mai curând o soluție posibilă.
Comisia a efectuat o evaluare a eventualelor
implicații ale unei revizuiri a articolului 19, în special în ceea ce
privește coerența cu alte instrumente de ajutor extern și, în
special, IEVP, care include, de asemenea, o componentă de cooperare
transfrontalieră. Prin urmare, Comisia propune alinierea articolului 19 la
articolului 21 din Regulamentul IEPV (CE) nr. 1638/2006, prin inserarea unui
nou alineat, (9), care, luând în considerare caracterul local al programelor de
cooperare transfrontalieră, ar permite ca participarea la cererile de
propuneri să fie limitată la actorii locali.
Asistența acordată
comunității cipriote turce și Comitetul de gestionare IPA
Comisia propune modificarea Regulamentului IPA
pentru a permite Comitetului Phare să asiste în continuare Comisia în
gestionarea asistenței financiare acordate comunității cipriote
turce, astfel cum se prevede în Regulamentul (CE) nr. 389/2006 privind
asistența acordată comunității cipriote turce.
Dispoziții în vigoare în domeniul
propunerii
Regulamentul (UE) nr. 540/2010 al
Parlamentului European și al Consiliului din 16 iunie 2010 de
modificare a Regulamentului (CE) nr. 1085/2006 al Consiliului din 17 iulie 2006
de instituire a unui instrument de asistență pentru preaderare (IPA)([1]).
Regulamentul (CE) nr. 718/2007 al Comisiei din
12 iunie 2007 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1085/2006 al
Consiliului de instituire a unui instrument de asistență pentru preaderare
(IPA) ([2]).
Regulamentul (CE) nr. 389/2006 al Consiliului
din 27 februarie 2006 privind crearea unui instrument de sprijin financiar în
scopul de a încuraja dezvoltarea economică a comunității
cipriote turce și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2667/2000 din 5
decembrie 2000 privind Agenția Europeană pentru Reconstrucție ([3]).
Coerența cu celelalte politici și
obiective ale Uniunii
Comisia a evaluat eventualele implicații
ale unei revizuiri a articolului 19 în două privințe:
1) evaluarea coerenței cu Regulamentul 2112/2005
(așa-numitul „Regulament privind necondiționarea ajutorului”);
2) coerența cu alte instrumente de ajutor
extern.
Ca urmare a evaluării, s-a ajuns la
concluzia că articolul 19 din Regulamentul IPA (CE) nr. 1085/2006 ar
trebui să fie aliniat la articolul 21, „Participarea la licitații
și la încheierea de contracte”, din Regulamentul IEVP (CE) nr. 1638/2006,
prin introducerea unui nou alineat, (9), în Regulamentul IPA.

2.
Consultarea părților interesate, obținerea și
utilizarea expertizei

Comisia a efectuat o consultare internă.
Nu a fost necesar să se recurgă la expertiză externă.
Evaluarea impactului
Nu se aplică.

3.
Elementele juridice ale propunerii

Rezumatul acțiunii propuse: aducerea a
trei modificări la Regulamentul (CE) nr. 1085/2006 al Consiliului din 17
iulie 2006 de instituire a unui instrument de asistență pentru
preaderare (IPA).
I.            Islanda și Muntenegru
vor fi transferate de pe lista țărilor potențial candidate
(anexa II) pe lista țărilor candidate (anexa I), în urma deciziilor
Consiliului European.
II.           Un nou alineat, (9), va fi
adăugat la articolul 19.
III.          La articolul 25 alineatul (1),
se modifică paragraful al doilea.
Temei juridic
Articolul 212 alineatul (2) din Tratatul
privind funcționarea Uniunii Europene.
Principiul subsidiarității
Nu se aplică.
Principiul
proporționalității
Nu se aplică.
Alegerea instrumentelor
Instrumentul propus: modificarea
regulamentului Consiliului. Alte instrumente nu ar fi adecvate din
următorul motiv: un regulament trebuie modificat printr-un alt regulament.

4.
Implicațiile bugetare

Prezenta măsură nu implică
cheltuieli suplimentare.

5.
Informații suplimentare

Simplificare
Nu se aplică.
2011/0193 (COD)
Propunere de
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN
ŞI AL CONSILIULUI
de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1085/2006
al Consiliului de instituire a unui instrument de asistență pentru
preaderare (IPA)
PARLAMENTUL
EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 212 alineatul (2),
având în vedere propunerea Comisiei Europene ([4]),
după transmiterea proiectului de act
legislativ către parlamentele naționale,
hotărând în conformitate cu procedura
legislativă ordinară,
întrucât:
(1)
Regulamentul (CE) nr. 1085/2006 al Consiliului din 17
iulie 2006 ([5]) de instituire a unui
instrument de asistență pentru preaderare oferă
asistență țărilor candidate și potențial
candidate în vederea alinierii lor progresive la standardele și la
politicile Uniunii, inclusiv la acquis-ul UE, dacă este cazul, în vederea
aderării.
(2)
Regulamentul (CE) nr. 1085/2006 al Consiliului face
o distincție clară între țările candidate și cele
potențial candidate.
(3)
Consiliul European din 17 iunie 2010 a salutat
avizul Comisiei privind cererea Islandei de aderare la Uniune, a luat notă
de faptul că Islanda îndeplinește criteriile politice stabilite de
Consiliul European de la Copenhaga în 1993 și a hotărât să
înceapă negocierile de aderare cu Islanda. Prin urmare, Islanda este
țară candidată.
(4)
Consiliul European din 17 decembrie 2010 a aprobat
concluziile Consiliului din decembrie 2010 privind extinderea și a
convenit să acorde Muntenegrului statutul de țară
candidată.
(5)
Consiliul a invitat Comisia să propună
modificarea articolului 19 din Regulamentul (CE) nr. 1085/2006 al Consiliului
pentru clarificarea normelor privind participarea la acordarea contractelor de
grant finanțate în cadrul componentei IPA de cooperare
transfrontalieră și pentru asigurarea coerenței cu alte
instrumente de ajutor extern, în special cu Instrumentul european de
vecinătate și parteneriat.
(6)
Regulamentul (CE) nr. 389/2006 al Consiliului din 27
februarie 2006 privind crearea unui instrument de sprijin financiar în scopul
de a încuraja dezvoltarea economică a comunității cipriote turce
și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2667/2000 privind Agenția
Europeană pentru Reconstrucție ([6]) desemnează
comitetul prevăzut în Regulamentul (CEE) nr. 3906/89 al Consiliului
din 18 decembrie 1989 ([7]) („Comitetul Phare”)
să asiste Comisia în gestionarea asistenței acordate
comunității cipriote turce. În
conformitate cu articolul 25 din Regulamentul (CE) nr. 1085/2006, Regulamentul
(CEE) nr. 3906/89 a fost abrogat, dar, cu toate acestea, continuă să
se aplice actelor juridice și angajamentelor care pun în aplicare exercițiile
bugetare anterioare anului 2007. Întrucât
Regulamentul (CE) nr. 389/2006 continuă să fie actul de bază în
ceea ce privește sprijinul financiar acordat comunității
cipriote turce pentru exercițiile bugetare ulterioare, Comitetul Phare ar
trebui, de asemenea, să își desfășoare în continuare
activitatea în acest scop.
(7)
Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1085/2006 ar
trebui modificat în consecință,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Regulamentul (CE) nr. 1085/2006 se
modifică după cum urmează:
(1)
La articolul 19 se adaugă următorul
alineat:
„(9) Alineatele (1)-(8) nu aduc atingere
participării categoriilor de organizații eligibile, prin natura sau
situarea lor geografică, cu privire la obiectivele acțiunii.”
(2)
La articolul 25 alineatul (1), paragraful al doilea
se înlocuiește cu următorul text:
„Aceste regulamente, precum și Regulamentul
(CE) nr. 2666/2000, continuă să se aplice actelor juridice și
angajamentelor care pun în aplicare exercițiile bugetare anterioare anului
2007, punerii în aplicare a articolului 31 din Actul privind condițiile de
aderare a Republicii Bulgaria și a României și adaptărilor
tratatelor pe care se întemeiază Uniunea Europeană(*) și punerii
în aplicare a articolului 3 din Regulamentul (CE) nr. 389/2006 al Consiliului
(**).
______________________________
*JO L 157, 21.6.2005, p. 203.
**JO L 65, 7.3.2006, p. 5.”
(3)
În anexa I, următoarele mențiuni se
inserează după mențiunea privind Croația:
„— Islanda
— Muntenegru”.
(4)
În anexa II, următoarele mențiuni se
elimină:
„— Islanda
— Muntenegru”.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în
ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii
Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate
elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles,
Pentru Parlamentul European                      Pentru
Consiliu
Președintele                                                  Președintele
([1])            JO L 210, 31.7.2006, p. 82.
([2])            JO L 170, 29.6.2007, p. 1.
([3])            JO L 65, 7.3.2006, p. 5.
([4])            JO C , , p. .
([5])            JO L 210, 31.7.2006, p. 82.
([6])            JO L 65, 7.3.2006, p. 5.
([7])            JO L375, 23.12.1989, p. 11.


				|

		52012PC0284

			Propunere de REGULAMENT AL CONSILIULUI de modificare a Regulamentului (UE) nr. 349/2012 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză /* COM/2012/0284 final - 2012/0148 (NLE) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
1.           CONTEXTUL PROPUNERII
·      Motivele și obiectivele propunerii
Prezenta propunere se referă la aplicarea
Regulamentului (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind
protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea
țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene[1] (denumit
în continuare „regulamentul de bază”), în cadrul procedurii de reexaminare
interimare referitoare la taxa antidumping în vigoare aplicată
importurilor de acid tartric originar din Republica Populară Chineză
(denumită în continuare „RPC”).
·      Contextul general
Prezenta propunere se înscrie în contextul
punerii în aplicare a regulamentului de bază și constituie rezultatul
unei anchete care s-a desfășurat în conformitate cu cerințele de
fond și de procedură prevăzute în regulamentul de bază.
·      Dispoziții în vigoare în domeniul propunerii
Prin Regulamentul (CE) nr. 130/2006 al
Consiliului, a fost instituită o taxă antidumping definitivă la
importurile de acid tartric originar din RPC[2] Această taxă a fost
modificată prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 332/2012 al
Consiliului[3]
și a fost prelungită pe o perioadă de cinci ani prin
Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 349/2012 al Consiliului[4].
·      Coerența cu alte politici și obiective ale Uniunii
Nu se aplică.
2.           REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU
PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII IMPACTULUI
·      Consultarea părților interesate
Părțile interesate vizate de
procedură au avut posibilitatea de a-și apăra interesele în
timpul anchetei, în conformitate cu dispozițiile regulamentului de
bază.
·      Obținerea și utilizarea expertizei
Nu a fost nevoie de expertiză
externă.
·      Evaluarea impactului
Prezenta propunere este rezultatul punerii în
aplicare a regulamentului de bază.
Regulamentul de bază nu prevede o
evaluare generală a impactului, dar conține o listă
exhaustivă de condiții care trebuie evaluate.
3.           ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII
·      Rezumatul acțiunii propuse
La 29 iulie 2011, Comisia a anunțat o
revizuire intermediară a taxei antidumping în vigoare în ceea ce
privește importurile de acid tartric originar din RPC printr-un aviz
(denumit în continuare „avizul de deschidere”) publicat în Jurnalul Oficial
al Uniunii Europene. Aceasta a fost în urma unei cereri de reexaminare
limitate la dumping și la doi producători de acid tartric din RPC,
și anume Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai și Changmao
Biochemical Engineering Co., Ltd., Changzhou.
Ancheta a constatat existența în
continuare a dumpingului.
Prin urmare, se propune adoptarea de
către Consiliu a propunerii de regulament anexate în vederea
modificării măsurilor existente, care trebuie publicată în Jurnalul
Oficial al Uniunii Europene până la 28 iulie 2012 cel târziu.
·      Temei juridic
Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului
din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac
obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale
Comunității Europene.
·      Principiul subsidiarității
Propunerea intră în sfera
competenței exclusive a Uniunii Europene. În consecință,
principiul subsidiarității nu se aplică.
·      Principiul proporționalității
Propunerea este în conformitate cu principiul
proporționalității din următoarele motive:
Forma de acțiune este descrisă în
regulamentul de bază și nu permite luarea unei decizii la nivel
național.
Nu sunt necesare indicații privind
măsura în care sarcina financiară și administrativă care
revine Uniunii, guvernelor naționale, autorităților regionale
și locale, operatorilor economici și cetățenilor este
limitată la minimum și proporțională cu obiectivul
propunerii.
·      Alegerea instrumentelor
Instrumente propuse: regulament.
Alte instrumente nu ar fi adecvate din
următorul motiv:
regulamentul de bază nu oferă
opțiuni alternative.
4.           IMPLICAȚIILE BUGETARE
Propunerea nu are implicații asupra bugetului
Uniunii.
2012/0148 (NLE)
Propunere de
REGULAMENT AL CONSILIULUI
de modificare a Regulamentului (UE) nr.
349/2012 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de
acid tartric originar din Republica Populară Chineză
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE)
nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția
împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea
țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene[5] (denumit
în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9 și
articolul 11 alineatele (3), (5) și (6),
având în vedere propunerea prezentată de
către Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”)
după consultarea comitetului consultativ,
întrucât:
A.        PROCEDURA
1.           Măsurile în vigoare
(1)       În 2006, Consiliul a
instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 130/2006[6], o taxă antidumping definitivă
(denumită în continuare „măsurile antidumping originale”) la
importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză
(denumită în continuare „RPC” sau „țara în cauză”). Regulamentul
respectiv a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 150/2008 al
Consiliului[7].
În 2012, Consiliul a modificat măsurile în vigoare prin Regulamentul de
punere în aplicare (UE) nr. 332/2012[8]
și a prelungit măsurile pentru o nouă perioadă de cinci ani
prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 349/2012[9].
2.           Inițierea unei
reexaminări intermediare
(2)       Cererea
de reexaminare a fost depusă de următorii producători din
Uniune: Distillerie Bonollo SpA, Industria Chimica Valenzana SpA, Distillerie
Mazzari SpA, Caviro Distillerie Srl și Comercial Quimica Sarasa s.l.
(denumiți în continuare „solicitanții”).
(3)       Domeniul cererii de
reexaminare se limitează la analiza dumpingului în ceea ce-i privește
pe doi producători-exportatori chinezi, respectiv Changmao Biochemical
Engineering Co., Ltd, Changzhou, și Ninghai Organic Chemical Factory,
Ninghai. Cererea a susținut că instituirea în continuare de
măsuri la nivelul actual, care se bazează pe nivelul de dumping
stabilit anterior, pare a nu mai fi suficientă pentru a contracara
dumpingul, având în vedere că ambelor societăți ar trebui
să li se respingă cererea de acordare a tratamentului de societate
care funcționează în condițiile unei economii de piață
(denumit în continuare „TEP”).
(4)       Stabilind că deține
suficiente elemente de probă prima facie pentru deschiderea unei
reexaminări intermediare și în urma consultării comitetului consultativ,
Comisia a anunțat la 29 iulie 2011, printr-un aviz publicat în Jurnalul
Oficial al Uniunii Europene[10]
(denumit în continuare „aviz de deschidere”), deschiderea unei reexaminări
intermediare limitate la dumping, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3)
din regulamentul de bază.
3.           Ancheta
3.1.        Perioada de anchetă
(5)       Ancheta privind dumpingul a
acoperit perioada cuprinsă între 1 iulie 2010 și 30 iunie 2011
(denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”).
3.2.        Părțile vizate de
prezenta anchetă
(6)       Comisia a informat în mod
oficial cei doi producători-exportatori din țara în cauză
și autoritățile țării în cauză cu privire la
deschiderea reexaminării intermediare.
(7)       Părțile interesate
au avut posibilitatea de a-și prezenta în scris punctele de vedere și
de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere.
3.3.        Răspunsuri la chestionare
și verificări
(8)       Comisia a trimis chestionare
către doi producători-exportatori menționați în cererea de
reexaminare și producătorilor din țara analogă, Argentina.
(9)       S-au primit răspunsuri
la chestionare de la cei doi producători-exportatori chinezi, precum
și de la producătorul cooperant din țara analogă.
(10)     Pentru a permite celor doi
producători-exportatori din RPC să prezinte o cerere de acordare a
tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei
economii de piață (denumit în continuare „TEP”) sau a tratamentului
individual (denumit în continuare „TI”), dacă doreau acest lucru, Comisia
a trimis formulare de cerere în acest sens. Ambii au prezentat cereri pentru
statutul de societate care îndeplinește condițiile unei economii de
piață sau pentru tratamentul individual, în eventualitatea în care
ancheta stabilea că nu sunt îndeplinite condițiile pentru acordarea
statutului de TEP.
(11)     Comisia a căutat și
a verificat toate informațiile considerate necesare pentru stabilirea
dumpingului și a procedat la efectuarea de vizite de verificare în
incintele următoarelor societăți:
(a)
Producători-exportatori în RPC:
–
Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai
–
Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd.,
Changzhou
(b)
Producători-exportatori din țara
analogă
–
TARCOL S.A., Buenos Aires
B.        PRODUSUL ÎN CAUZĂ
ȘI PRODUSUL SIMILAR
4.           Produsul în cauză
(12)     Produsul care face obiectul prezentei
reexaminări este același cu cel din ancheta inițială,
și anume acidul tartric, cu excepția acidului tartric D-(-) cu o
rotație optică negativă de cel puțin 12,0 grade,
măsurată într-o soluție de apă în conformitate cu metoda
descrisă în farmacopeea europeană, originar din RPC, încadrat în
prezent la codul NC ex 2918 12 00 (denumit în continuare „produsul în
cauză”).
(13)     Produsul în cauză se
utilizează în vin, băuturi și aditivi alimentari, ca ignifug în
mortar și în numeroase alte produse. Produsul poate fi obținut fie pe
baza produselor secundare din fabricarea vinului, ca în cazul producției
din Uniune, fie prin sinteză chimică plecând de la compuși
petrochimici, ca în cazul producției din RPC. Numai acidul tartric L +
este produs pe baza produselor secundare din fabricarea vinului. Mijloacele
sintetice de producție permite fabricarea atât a acidului tartric L +, cât
și a acidului tartric DL. Ambele tipuri reprezintă produsul în
cauză și utilizările lor se suprapun.
5.           Produsul similar
(14)     Ca și în cazul anchetei
precedente, s-a considerat că acidul tartric fabricat în RPC și
exportat către UE, acidul tartric fabricat și vândut în țara
analogă (Argentina) și acidul tartric fabricat și vândut în UE
de producătorii din Uniune prezintă aceleași caracteristici
fizice și chimice esențiale și este destinat acelorași
utilizări de bază. Prin urmare, aceste produse au fost considerate
produse similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de
bază.
C.        DUMPINGUL
1.           Tratamentul de societate care
funcționează în condițiile unei economii de piață
(denumit în continuare „TEP”)
(15)     Ambele societăți
menționate în cererea de reexaminare au solicitat acordarea tratamentului
de societate care funcționează în condițiile unei economii de
piață (denumit în continuare „TEP”). În temeiul articolului 2
alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în anchetele
antidumping privind importurile originare din RPC, valoarea normală se
determină în conformitate cu alineatele (1)-(6) din articolul
menționat pentru acei producători despre care s-a constatat că
îndeplinesc criteriile stabilite la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din
regulamentul de bază.
(16)     Pe scurt și numai în scop
orientativ, criteriile TEP sunt prezentate mai jos, în formă
rezumată:
(1)
deciziile și costurile economice se stabilesc
drept reacție la condițiile de piață și fără
intervenția semnificativă a statului;
(2)
actele contabile sunt supuse auditării
independente, în conformitate cu standardele internaționale, și
utilizate în orice caz;
(3)
nu există denaturări importante
determinate de vechiul sistem al economiei planificate;
(4)
legislația privind falimentul și
proprietatea asigură securitatea juridică și stabilitatea;
(5)
operațiunile de schimb se efectuează la
cursul pieței.
(17)     Ambii producători din RPC
au cerut TEP în temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul
de bază. Fiecare cerere de TEP a fost analizată și au fost
efectuate anchete la fața locului la societățile comerciale care
au cooperat.
(18)     Pentru
ambele societăți, TEP a fost refuzat în temeiul criteriului 1 de la
articolul 2 alineatul (7) litera (c), pe baza dovezilor că prețul
materiei prime de bază, benzen, a fost denaturat. O comparație a
prețurilor de pe piața internă din China, utilizând ca
sursă prețurile de achiziție ale unui producător cooperant
comparate cu prețurile practicate în alte țări cu economie de
piață, a arătat o diferență de preț cuprinsă
între 19% și 51% în cursul perioadei de anchetă. RPC impune un tarif
de 40% la importul de benzen (deși acesta nu era în realitate în vigoare
în cursul perioadei de anchetă) și, de asemenea, nu rambursează
nicio parte din TVA-ul de 17% perceput la exportul acestui produs. De asemenea,
au fost constatate denaturări ale prețurilor materiei prime
intermediare, anhidridă maleică, achiziționată de
celălalt producător cooperant, folosind ca sursă
achizițiile sale.
(19)     TEP a fost, de asemenea,
refuzat unei societăți comerciale pe baza criteriilor 2 și 3 ca
urmare dovezilor privind prețul scăzut pentru dreptul de folosire a
pământului și, de asemenea, ca urmare a supraevaluării activelor
societății pentru a garanta un împrumut de la o bancă
proprietate de stat.
(20)     Ambele societăți au
contestat concluziile Comisiei după ce acestea le-au fost comunicate. Cu
toate acestea niciuna dintre societăți nu a putut explica prețul
scăzut al benzenului pe piața din China. Societatea menționată
la considerentul (18) de mai sus a furnizat o serie de documente pentru a
contesta concluziile noastre în ceea ce privește prețurile pentru
dreptul de folosire a pământului și evaluarea activelor sale. Cu
toate acestea, deoarece aceste documente au fost solicitate în timpul
inspecției și nu au fost furnizate, s-a decis, în
consecință, că aceste informații nu pot fi verificate sau
considerate ca informații de bază.
(21)     În consecință TEP
este refuzat celor două societăți.
(22)     Cu toate acestea, ambele societăți
îndeplinesc cerințele stabilite la articolul 9 alineatul (5) din
regulamentul de bază și, prin urmare, au dreptul de a beneficia de o
taxă antidumping individuală utilizând propriile lor prețuri la
export.
2.           Țara analogă
(23)     În conformitate cu articolul 2
alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a
fost stabilită pe baza prețului sau a valorii construite într-o
țară terță cu economie de piață adecvată
(denumită în continuare „țara analogă”) sau pe baza
prețului practicat la exportul din țara analogă către alte
țări, inclusiv către Uniune sau, în cazul în care acest lucru nu
este posibil, în orice alt mod rezonabil, inclusiv pe baza prețului
plătit efectiv sau care urmează să fie plătit în Uniune
pentru produsul similar, ajustat în mod corespunzător, dacă este
necesar, pentru ca acesta să includă o marjă de profit
rezonabilă.
(24)     În avizul de deschidere,
precum și pe parcursul anchetei inițiale, Argentina a fost
propusă ca țară analogă adecvată, în scopul stabilirii
valorii normale în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din
regulamentul de bază. În urma publicării avizului de deschidere, o
societate comercială din India și una din Australia au fost
identificate ca posibile alternative de producători dintr-o țară
terță cu economie de piață. Cu toate acestea, niciuna din
cele două societăți comerciale nu a răspuns la chestionarul
care le-a fost transmis.
(25)     Un producător de acid
tartric din Argentina a cooperat la anchetă, răspunzând la un
chestionar. Ancheta a arătat că Argentina are o piață
concurențială pentru acidul tartric cu doi producători locali
concurenți și importuri din țări terțe. În plus,
volumul producției Argentinei reprezintă peste 20% din volumul
exporturilor chineze ale produsului în cauză către UE. Prin urmare,
piața argentiniană a fost considerată suficient de
reprezentativă pentru determinarea valorii normale pentru RPC.
(26)     Prin urmare, s-a concluzionat,
ca și în ancheta anterioară, că Argentina reprezintă o
țară analogă corespunzătoare, în sensul articolului 2
alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.
3.           Valoarea normală
(27)     Valoarea normală a fost
stabilită pe baza informațiilor primite de la producătorul
cooperant din țara analogă. Deși producătorul din țara
analogă avusese vânzări interne de produs în cauză, având în
vedere diferența între metoda de producție din Argentina și din
RPC, care are un impact semnificativ asupra prețurilor și costurilor,
s-a decis să se construiască valoarea normală, în loc să
utilizeze aceste prețuri de vânzare pe piața internă. Costul
materiilor prime din Argentina a fost înlocuit cu un preț mediu pe
piață pentru benzen și s-au ajustat costurile de vânzare,
cheltuielile administrative și alte costuri generale în Argentina pentru a
reflecta mai bine piața internă din China.
(28)     Valoarea normală pentru
acidul tartric L+ (care este fabricat de către producătorul
argentinian) a fost, prin urmare, construită pe baza costului de
producție din Argentina pentru acidul tartric L+, luând în considerare
diferența în ceea ce privește metoda de producție între
Argentina și RPC.
(29)     Având în vedere că
producătorul argentinian nu a fabricat acid tartric DL, valoarea
normală a fost construită și pe baza diferenței între
prețuri constatată între cele două tipuri de produs.
4.           Prețul de export
(30)     Prețurile de export au
fost stabilite pe baza prețurilor efectiv plătite sau care trebuie
să fie plătite de primul client independent din Uniune pentru ambii
producători-exportatori chinezi.
5.           Comparația
(31)     În scopul unei comparații
echitabile între valoarea normală și prețul de export, în
conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, s-a
ținut cont, sub formă de ajustări, de anumite diferențe în
materie de transport, asigurare și impozitare indirectă, care s-a
dovedit că afectau prețurile și comparabilitatea lor.
6.           Marjele de dumping
(32)     Pentru ambele
societăți comerciale, valoarea normală medie ponderată
pentru fiecare produs a fost comparată cu prețul mediu ponderat
pentru același tip de produs, în conformitate cu articolul 2 alineatul
(11) din regulamentul de bază.
(33)     Din acest motiv, marjele de
dumping medii ponderate, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera
Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, sunt:
 Societatea comercială || Marja de dumping
 Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou || 13,1%
 Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai. || 8,3%
7.           Caracterul durabil al
circumstanțelor modificate
(34)     În cererea de reexaminare s-a
afirmat că nu ar mai trebui să li se acorde TEP celor doi
producători-exportatori chinezi și că această modificare a
fost de durată. Având în vedere motivele pentru refuzul TEP, se poate
considera că concluziile acestei reexaminări au un caracter durabil.
Dovezile arată că denaturarea în ceea ce privește prețul
benzenului în China a existat înainte de PAR și că nu există
dovezi care să indice că guvernul chinez a eliminat aceste
denaturări sau că va proceda în acest sens.
(35)     Din motivele specifice
societăților, care au fost menționate la considerentul (18),
acestea au un caracter durabil, deoarece afectează costurile și
deciziile societății pe o perioadă semnificativă de timp. Ele
nu reprezintă evenimente care ar fi afectat ancheta inițială în
care s-a acordat TEP pentru această societate.
D.        MODIFICAREA MĂSURILOR ANTIDUMPING ÎN VIGOARE
(36)     Având în vedere cele de mai
sus, se consideră că prezenta reexaminare antidumping ar trebui
să modifice nivelul măsurilor actuale în vigoare la importurile de
acid tartric originar din Republica Populară Chineză.
(37)     Toate părțile au
fost informate cu privire la faptele și la considerentele esențiale
pe baza cărora se intenționează să se recomande modificarea
măsurilor în vigoare. Părților li s-a acordat, de asemenea, o
perioadă în care să poată formula observații în urma
acestei comunicări.
(38)     O societate comercială
chineză a răspuns din nou la comunicare, contestând constatările
referitoare la respingerea cererii de acordare a tratamentului de societate
care funcționează în condițiile unei economii de piață
pe motivul distorsionării prețului pentru principala materie
primă. Cu toate acestea, societatea în cauză nu a oferit noi elemente
de probă în sprijinul afirmațiilor făcute, în
consecință, argumentele sale au fost respinse. De asemenea, a
solicitat informații suplimentare privind ajustările menționate
la considerentul (27), însă această cerere a trebuit să fie
respinsă, deoarece ar fi imposibil să i se răspundă
fără a dezvălui metodele de producție și costurile
producătorului unic din Argentina.
(39)     Industria din Uniune a
răspuns la comunicare contestând utilizarea unei valori normale construite
și nu a prețurilor de vânzare internă din țara
analogă, precum și ajustările menționate mai sus în ceea ce
privește valoarea normală construită pentru a ține seama de
diferența în ceea ce privește materiile prime și procesul de
producție dintre Argentina și China.
(40)     În ceea ce privește
utilizarea unei valori normale construite și nu a prețurilor din
Argentina, acest fapt nu poate fi considerat ca reprezentând o schimbare a
metodologiei, conform articolului 11 alineatul (9) din regulamentul de
bază. În ancheta inițială, ambele societăți chineze au
primit TEP și, prin urmare, valoarea normală s-a bazat pe
prețurile practicate de acestea pe piața internă. În cazul de
față, cum TEP a fost refuzat ambelor societăți comerciale,
nu se mai poate utiliza aceeași metodologie.
(41)     Industria din Uniune a susținut
în continuare că Comisia ar fi trebuit să utilizeze metodologia
stabilită în ancheta inițială pentru a calcula taxa reziduală
pentru China în vederea calculării marjelor individuale pentru cei doi
exportatori care au făcut obiectul acestei revizuiri. Acest argument a
fost respins, deoarece taxa reziduală a fost calculată pentru
societăți comerciale, care nu au cooperat la ancheta
inițială. Prin urmare, nu este comparabilă cu calcularea unei
taxe individuale pentru un exportator cooperant căruia nu i s-a acordat tratamentul
de societate care funcționează în condițiile unei economii de
piață.
(42)     În ceea ce privește
ajustările aduse valorii normale, conform celor de mai sus, acestea au
fost necesare pentru a garanta o comparație corectă între
prețurile de export pentru un acid tartric produs sintetic și o
valoare normală bazată pe un proces de producție naturală.
Încercarea de a efectua același calcul utilizând prețurile de la
vânzările interne din Argentina și apoi ajustarea valorii normale
și/sau a prețului la export în conformitate cu articolul 2 alineatul
(10) din regulamentul de bază, nu ar fi reprezentat o comparație corectă.
În consecință, aceste argumente au fost respinse.
E.         ANGAJAMENTE
(43)     Un producător-exportator
din RPC a oferit un angajament de preț în conformitate cu articolul 8
alineatul (1) din regulamentul de bază. Produsul în cauză nu este
adecvat pentru un angajament de preț fix din cauza volatilității
prețului la export. Pentru a soluționa această problemă,
producătorul-exportator din India a oferit o clauză de indexare,
fără ca, totuși, să specifice modul în care această
indexare ar fi calculată. De asemenea, acesta a oferit o indexare
bazată pe prețul intern distorsionat pentru benzen din China, ceea ce
nu a putut fi acceptat.
(44)     Mai mult,
producătorul-exportator produce tipuri diferite de alte produse chimice
și poate vinde aceste produse clienților comuni din Uniunea
Europeană prin intermediul societăților comerciale afiliate.
Acest fapt ar putea crea un risc grav de compensare încrucișată
și ar face foarte dificilă monitorizarea efectivă.
(45)     În plus, există tipuri
diferite de produs în cauză, care nu sunt ușor de diferențiat
și care prezintă diferențe considerabile din punct de vedre al
prețului. PMI-urile diferite propuse de producătorul-exportator ar
face, prin urmare, ca monitorizarea să fie impracticabilă. Pe baza
celor de mai sus, se concluzionează că angajamentele oferite nu pot
fi acceptate,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Tabelul de la articolul 1 alineatul (2) din
Regulamentul de punere în aplicare (CE) nr. 349/2012 al Consiliului se
modifică după cum urmează:
 Societatea comercială || Taxă antidumping || Cod adițional TARIC
 Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou || 13,1% || A688
 Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai || 8,3% || A689
 Toate celelalte societăți (cu excepția Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangzhou — cod adițional TARIC A687). || 34,9% || A999
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în
ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii
Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu
în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles,
                                                                       Pentru
Consiliu,
                                                                       Preşedintele
[1]               JO L 343,
22.12.2009, p. 51.
[2]               JO L 23,
27.01.2006, p. 1.
[3]               JO L 108,
20.4.2012, p. 1.
[4]               JO L 110,
24.04.2012, p. 3.
[5]               JO L 343,
22.12.2009, p. 51.
[6]               JO L 23,
27.01.2006, p. 1.
[7]               JO L 48,
22.2.2008, p. 1.
[8]               JO L 108,
20.4.2012, p.1
[9]               JO L 110,
24.4.2012, p. 3.
[10]             JO C 223,
29.7.2011, p. 16.