Anunţ juridic important

|

52009PC0165

Propunere de regulament al Consiliului de instituire a unei taxe antidumping definitive şi de percepere cu titlu definitiv a taxei provizorii instituite la importurile de anumite cabluri şi toroane din oţel nealiat pentru pretensionare şi posttensionare (cabluri şi toroane PSC) originare din Republica Populară Chineză  /* COM/2009/0165 final */

	[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |Bruxelles, 8.4.2009COM(2009) 165 finalPropunere deREGULAMENT AL CONSILIULUIde instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere cu titlu definitiv a taxei provizorii instituite la importurile de anumite cabluri și toroane din oțel nealiat pentru pretensionare și posttensionare (cabluri și toroane PSC) originare din Republica Populară Chineză(prezentată de Comisie)EXPUNERE DE MOTIVE1. Contextul propunerii |Motivele și obiectivele propunerii Prezenta propunere vizează aplicarea Regulamentului (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 al Consiliului din 21 decembrie 2005 (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în cadrul procedurii privind importurile de anumite cabluri și toroane din oțel nealiat pentru pretensionare și posttensionare (cabluri și toroane PSC), originare din Republica Populară Chineză. |Contextul general Prezenta propunere se face în contextul punerii în aplicare a regulamentului de bază și este rezultatul unei anchete realizate în conformitate cu cerințele de fond și de procedură prevăzute în regulamentul de bază. |Dispozițiile în vigoare în domeniul propunerii Regulamentul (CE) nr. 1129/2008 al Comisiei de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de anumite cabluri și toroane din oțel nealiat pentru pretensionare și posttensionare (cabluri și toroane PSC) originare din Republica Populară Chineză. |Coerența cu alte politici și obiective ale Uniunii Nu este cazul. |2. Consultarea părților interesate și evaluarea impactului |Consultarea părților interesate |Părțile interesate vizate de procedură au avut deja posibilitatea să-și apere interesele în timpul anchetei, în conformitate cu dispozițiile din regulamentul de bază. |Obținerea și utilizarea expertizei |Nu a fost nevoie de o expertiză externă. |Evaluarea impactului Prezenta propunere este rezultatul punerii în aplicare a regulamentului de bază. Regulamentul de bază nu prevede o evaluare generală a impactului, dar conține o listă completă de condiții care trebuie evaluate. |3. Elementele juridice ale propunerii |Rezumatul acțiunii propuse La 16 februarie 2008, Comisia a inițiat o procedură antidumping privind importurile de anumite cabluri și toroane din oțel nealiat pentru pretensionare și posttensionare (cabluri și toroane PSC) originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”). Prin Regulamentul (CE) nr. 1129/2008, Comisia a instituit taxe antidumping provizorii asupra acestor importuri. Propunerea de regulament al Consiliului anexată se bazează pe concluziile definitive în ceea ce privește dumpingul, prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Comunității. În ceea ce privește dumpingul, s-a constatat că cei doi producători-exportatori care au beneficiat de tratament individual au omis informații esențiale în cursul anchetei. În consecință și în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, cererea lor de acordare a tratamentului individual a fost respinsă. Un alt producător-exportator care nu a beneficiat de tratament individual în etapa provizorie ar putea aduce clarificări asupra structurii sale de conducere și a drepturilor de vot ale acesteia, arătând astfel că nu a existat o intervenție semnificativă a statului în sensul articolului 9 alineatul (5) litera (c) din regulamentul de bază. Prin urmare, un nivel specific al taxei a fost calculat pentru acest producător-exportator. Cu privire la alte aspecte ale anchetei, s-au confirmat concluziile provizorii, introducând în același timp unele modificări la calculul marjelor de dumping și de prejudiciu și, în consecință, al taxelor. Prin urmare, se propune adoptarea de către Consiliu a propunerii de regulament anexate care ar trebui publicată până cel târziu la 13 mai 2009. |Temeiul juridic Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 al Consiliului din 21 decembrie 2005. |Principiul subsidiarității Propunerea intră în domeniul de competență exclusivă a Comunității. În consecință, principiul subsidiarității nu se aplică. |Principiul proporționalității Propunerea respectă principiul proporționalității din următoarele motive: |Tipul acțiunii este descris în regulamentul de bază menționat anterior și nu permite luarea unei decizii la nivel național. |Nu se aplică indicațiile privind modul în care sarcina financiară și administrativă care cade sub incidența Comunității, a guvernelor naționale, a autorităților regionale și locale, a operatorilor economici și a cetățenilor este redusă la minim și proporțională cu obiectivul propunerii. |Alegerea instrumentelor |Instrument propus: regulament. |Alte instrumente nu ar fi adecvate din următorul motiv: Alte mijloace nu ar fi potrivite, deoarece regulamentul de bază nu prevede opțiuni alternative. |4. Implicațiile bugetare |Propunerea nu are nicio implicație pentru bugetul Comunității. |Propunere deREGULAMENT AL CONSILIULUIde instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere cu titlu definitiv a taxei provizorii instituite la importurile de anumite cabluri și toroane din oțel nealiat pentru pretensionare și posttensionare (cabluri și toroane PSC) originare din Republica Populară ChinezăCONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene[1] (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9,având în vedere propunerea Comisiei prezentată după consultarea comitetului consultativ,întrucât:1. PROCEDURA1.1. Măsurile provizorii(1) Prin Regulamentul (CE) nr. 1129/2008[2] (denumit în continuare „regulamentul provizoriu”), Comisia a instituit o taxă antidumping provizorie la importurile de anumite cabluri și toroane din oțel nealiat pentru pretensionare și posttensionare (cabluri și toroane PSC) originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”).(2) Este de remarcat faptul că procedura a fost inițiată în urma unei plângeri depuse de Eurostress Information Service (ESIS) în numele producătorilor reprezentând o proporție majoră, în acest caz mai mult de 57%, din producția comunitară totală de cabluri și toroane PSC.(3) Astfel cum este prevăzut în considerentul (13) din regulamentul provizoriu, ancheta privind dumpingul și prejudiciul s-a raportat la perioada 1 ianuarie 2007 - 31 decembrie 2007 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor pentru evaluarea prejudiciului a cuprins perioada de la 1 ianuarie 2004 până la sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).1.2. Procedura ulterioară(4) Ulterior comunicării faptelor și considerentelor esențiale, pe baza cărora s-a decis instituirea măsurilor antidumping provizorii („comunicarea concluziilor provizorii”), mai multe părți interesate și-au exprimat în scris opiniile cu privire la concluziile provizorii. Părțile care au făcut cerere în acest sens au avut posibilitatea de a fi audiate. Comisia a continuat să caute și să verifice toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru concluziile sale definitive.(5) Comisia și-a continuat ancheta cu privire la aspectele de interes comunitar și a derulat analize ale datelor conținute în răspunsurile la chestionar oferite de unii utilizatori comunitari în urma instituirii măsurilor antidumping provizorii.(6) S-au efectuat patru vizite de verificare la sediile următoarelor societăți utilizatoare:-  Hormipresa SL, Santa Coloma de Queralt, Spania-  Group Pacadar SA, Madrid, Spania-  Strongforce Engineering PLC, Dartford, Regatul Unit-  Hanson Building Products Limited, Somercotes, Regatul Unit(7) Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora s-a preconizat recomandarea instituirii măsurilor antidumping definitive pentru importurile de cabluri și toroane originare PSC originare din Republica Populară Chineză și perceperea definitivă a sumelor depuse sub formă de taxă provizorie. Părților li s-a acordat, de asemenea, o perioadă în care să poată face observații ulterioare acestei comunicări.(8) Observațiile verbale și scrise prezentate de părțile interesate au fost examinate și, dacă a fost cazul, concluziile au fost modificate în consecință.2. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR2.1. Produsul în cauză(9) O parte interesată a susținut că un tip specific de toron cu 19 cabluri ar trebui exclus din sfera de aplicare a procedurii pe motivul că acest tip de produs era utilizat pentru aplicații extrem de specifice, nu putea fi utilizat în armarea betonului, pentru elementele de suspensie și pentru podurile hobanate, care reprezintă aplicațiile principale ale produsului în cauză, și, în plus, nu era produs în Comunitate. Industria comunitară a fost consultată și a confirmat că produsul descris, respectiv toronul cu 19 cabluri, dar și toroanele cu mai mult de 19 cabluri, nu corespundeau produsului în cauză. Prin urmare, cererea a fost acceptată și toroanele cu 19 sau mai multe cabluri vor fi excluse din sfera de aplicare a produsului.(10) În absența oricăror alte comentarii referitoare la produsul în cauză și produsul similar, se confirmă concluziile considerentelor 14-20 din regulamentul provizoriu.3. DUMPINGUL3.1. Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (TEP)(11) Un producător-exportator chinez a contestat concluziile provizorii cu privire la stabilirea TEP și a afirmat că criteriile prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) criteriile 1-3 din regulamentul de bază au fost îndeplinite.(12) În ceea ce privește criteriul 1, ancheta cu privire la TEP a stabilit că costurile cu energia electrică suportate de producătorul-exportator în cauză și care constituie o parte importantă din costurile totale de producție nu sunt fiabile. S-a constatat faptul că costurile cu energia electrică erau facturate prin intermediul unei societăți terțe aflate în lichidare (în loc să fie facturate direct de către furnizorul de energie electrică). S-a explicat că societatea în lichidare care deținea inițial instalațiile de producție în care s-a fabricat produsul în cauză, dar care între timp a intrat în lichidare, era încă considerată proprietară a unei părți din instalații. Prin urmare, societatea de electricitate ar transmite în continuare factura întregului consum de energie electrică societății în lichidare care, la rândul ei, ar factura aceste costuri producătorului-exportator în cauză.(13) Cu toate acestea, s-a verificat faptul că producătorul-exportator a achiziționat instalațiile de producție în 2007 în cursul PA și că a fost, cel puțin pe parcursul unei părți din PA, proprietarul de drept al instalațiilor de producție. În plus, sumele raportate nu au putut fi comparate cu conturile producătorului-exportator. În sfârșit, ulterior comunicării concluziilor provizorii, societatea nu a transmis niciun fel de informații sau dovezi care să demonstreze fiabilitatea costurilor implicate de energia electrică și care să modifice astfel concluziile provizorii în acest sens.(14) Același producător-exportator a reiterat faptul că durata limitată a licenței sale comerciale nu ar indica o intervenție semnificativă din partea statului în sensul articolului 2 alineatul (7) litera (c) criteriul 1 din regulamentul de bază, așa cum a stabilit ancheta privind TEP. În această privință, trebuie remarcat faptul că durata limitată a licenței comerciale a fost considerată un obstacol pentru deciziile comerciale pe termen lung și planificarea societății. În special, s-a constatat că societățile aflate în situații similare au beneficiat de obicei de perioade semnificativ mai lungi de valabilitate a licențelor comerciale. Cu toate acestea, ulterior comunicării concluziilor provizorii, s-a putut clarifica faptul că prelungirea licenței comerciale a producătorului-exportator era o simplă formalitate care nu mai putea fi considerată ca un obstacol pentru deciziile comerciale pe termen lung și planificarea societății.(15) Pe baza celor de mai sus, s-a concluzionat faptul că, în acest caz particular, durata licenței comerciale nu poate fi într-adevăr calificată drept o intervenție semnificativă a statului în sensul articolului 2 alineatul (7) litera (c) criteriul 1, iar argumentele producătorului-exportator au fost acceptate. Concluziile provizorii au fost revizuite în consecință.(16) De asemenea, producătorul-exportator în cauză a contestat concluziile, potrivit cărora acesta nu îndeplinea condițiile prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) criteriul 2 din regulamentul de bază, și anume, să dispună de un set clar de registre contabile de bază care fac obiectul unui audit desfășurat în conformitate cu normele contabile internaționale. Trebuie menționat că ancheta cu privire la TEP a demonstrat faptul că sume semnificative ale unui împrumut recurent au fost înscrise la o poziție greșită. Deși producătorul-exportator a afirmat că această concluzie nu ar corespunde realității, acesta nu a prezentat nicio explicație convingătoare sau dovadă valabilă în susținerea cererii sale. Această cerere a fost, prin urmare, respinsă.(17) În sfârșit, același producător-exportator a afirmat că nu au existat denaturări semnificative moștenite de la sistemul de economie planificată, astfel cum sunt definite la articolul 2 alineatul (7) litera (c) criteriul 3 din regulamentul de bază. În special, producătorul-exportator a contestat concluzia, potrivit căreia ar fi putut împrumuta bani la o rată a dobânzii aflată cu mult sub rata dobânzii pieții. Cu toate acestea, producătorul-exportator nu a furnizat nicio informație sau dovadă care ar fi putut modifica concluziile provizorii în acest sens și, prin urmare, cererea respectivă a trebuit să fie respinsă.(18) Pe baza celor de mai sus și în ciuda constatărilor descrise la considerentul (14) de mai sus, concluziile în legătură cu TEP cu privire la acest producător-exportator, astfel cum sunt prevăzute la considerentul (35) din regulamentul provizoriu se confirmă.(19) În absența oricăror alte observații cu privire la stabilirea TEP, se confirmă concluziile provizorii din considerentele (25)-(36) din regulamentul provizoriu.3.2. Tratamentul individual (TI)(20) Producătorul-exportator care nu a beneficiat de TI a susținut că procesul său decizional era suficient de independent de intervenția din partea statului în sensul articolului 9 alineatul (5) litera (c) din regulamentul de bază.(21) În susținerea acestei cereri, producătorul-exportator a putut clarifica compunerea consiliului de administrație al societății și drepturile de vot ale acționarilor acesteia. Astfel, producătorul-exportator a putut arăta că era suficient de independent de intervenția eventuală a statului în sistemul său de stabilire a prețurilor în sensul articolului 9 alineatul (5) litera (c) din regulamentul de bază. În plus, producătorul-exportator, după cum s-a menționat la considerentul (14) de mai sus, a putut, de asemenea, demonstra că durata licenței sale comerciale nu poate fi calificată drept intervenție semnificativă a statului. În consecință, deoarece acest producător-exportator a îndeplinit toate criteriile stabilite la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază pentru a beneficia de TI, ar trebui calculată o taxă individuală definitivă aplicabilă produselor fabricate și exportate de acesta.(22) În ceea ce-i privește pe doi dintre producătorii-exportatori care au beneficiat de TI, noile informații disponibile după instituirea măsurilor provizorii au arătat că anumiți membri ai personalului de bază al societăților respective erau membri ai organismelor de stat în sensul articolului 9 alineatul (5) litera (c) din regulamentul de bază. Ambele societăți au omis aceste informații în cererea lor de acordare a TEP/TI.(23) S-a considerat că omiterea acestor informații era de natură să inducă în eroare în sensul articolului 18 alineatul (1) din regulamentul de bază și că informațiile furnizate în cererile acestora de acordare a TEP sau a TI nu ar trebui să fie luate în considerare. Societățile în cauză au avut posibilitatea de a furniza explicații complementare în conformitate cu articolul 18 alineatul (4) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, niciuna din societățile în cauză nu a furnizat explicații satisfăcătoare. În consecință, nu s-a acordat TI societăților menționate mai sus.(24) În ceea ce privește a treia societate care a beneficiat de TI, industria comunitară a ridicat problema dacă era vorba de fapt de o societate cu capital în întregime străin și dacă, prin urmare, îndeplinea criteriile stabilite la articolul 9 alineatul (5) litera (c) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, toate plățile relevante și transferurile bancare la achiziționarea societății au putut fi verificate și comparate în cursul anchetei, demonstrând că societatea se afla în totalitate în proprietate străină. Această cerere a fost, prin urmare, respinsă.4. VALOAREA NORMALĂ4.1. Țara analogă(25) Anumite părți interesate au susținut că alegerea țării analoge nu era adecvată. S-a afirmat că, în special din cauza faptului că exista doar un producător de PSC pe piața turcă, nivelul competiției din Turcia ar fi insuficient pentru a calcula valoarea normală pe baza datelor de la producătorul respectiv.(26) Cu toate acestea, aceste părți nu au prezentat nicio nouă dovadă în acest sens, ci au reiterat doar solicitările făcute anterior instituirii măsurilor provizorii. După cum s-a subliniat la considerentul (44) din regulamentul provizoriu, chiar dacă în Turcia exista doar un singur producător, importurile în Turcia erau substanțiale, adică reprezentau mai mult de 50% din piața totală. În consecință, și întrucât niciunul dintre producătorii altor țări analoge potențiale nu a cooperat în prezenta anchetă, se confirmă faptul că Turcia constituie o țară analogă adecvată în sensul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.(27) În absența oricăror alte observații cu privire la țara analogă, se confirmă concluziile provizorii evidențiate în considerentele (40)-(45) din regulamentul provizoriu.4.2. Metoda de calcul a valorii normale(28) Un producător-exportator a susținut că valoarea normală utilizată nu este adecvată întrucât, pentru majoritatea tipurilor de produse, astfel cum precizează considerentele (48) și (49) din regulamentul provizoriu, valoarea normală a fost construită pe baza costurilor de producție ale producătorului turc. Acest producător-exportator a argumentat că valoarea normală, pentru acele tipuri de produse exportate de către exportatorii chinezi, ar fi trebuit să se bazeze pe costul de producție al exportatorilor chinezi ei înșiși.(29) Trebuie notat faptul că articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază prevede în mod explicit că valoarea normală trebuie să fie stabilită pe baza prețului sau a valorii construite într-o țară terță cu economie de piață. Prin urmare, faptul că valoarea normală a fost stabilită pe baza unor valori construite nu permite să se concluzioneze că valorile utilizate sunt inadecvate. Trebuie notat faptul că, întrucât TEP nu a fost acordat exportatorului în cauză, costurile sale legate de modelele exportate nu au fost considerate fiabile. Scopul alegerii unei țări analoge este acela de a stabili costuri și prețuri fiabile pe baza informațiilor culese într-o țară analogă adecvată. Întrucât s-a stabilit că Turcia constituie o alegere adecvată, nu exista niciun motiv pentru a considera că acele costuri legate de produsul în cauză nu sunt fiabile sau adecvate.(30) Producătorul-exportator în cauză nu a furnizat niciun motiv specific [în afara celor menționate în considerentul (24) de mai sus] care să arate că alegerea țării analoge este inadecvată, în special pe ce bază se considera că tipurile de produse fabricate și vândute de către acest producător-exportator și cele fabricate și vândute de producătorul din țara analogă nu sunt comparabile. Aceste cereri au fost, prin urmare, respinse.(31) În absența oricăror alte observații cu privire la metoda de calcul a valorii normale, se confirmă concluziile provizorii evidențiate în considerentele (46)-(50) din regulamentul provizoriu.4.3. Prețul de export(32) Producătorul-exportator menționat la considerentul (52) din regulamentul provizoriu, care a efectuat vânzări la export prin intermediul importatorului său afiliat în Comunitate a afirmat că, la calcularea prețului de export în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, ar fi trebuit să fie utilizat profitul efectiv realizat de importatorul afiliat la revânzarea PSC în Comunitate.(33) S-a observat faptul că prețurile de vânzare între părțile afiliate nu sunt considerate a fi fiabile din cauza relației existente între cumpărător și vânzător. În consecință, marja de profit care rezultă dintr-o revânzare trebuie, de asemenea, considerată ca nefiind fiabilă. Producătorul-exportator nu a prezentat nicio dovadă că marja de profit a importatorului său afiliat ar fi totuși fiabilă. Această cerere a fost, prin urmare, respinsă.(34) Trebuie remarcat faptul că producătorului-exportator menționat în considerentul (31) nu i-a fost acordat TI din motivele expuse în considerentele (21) și (22) și că, întrucât marja sa de dumping a fost, în consecință, stabilită pe baza metodologiei descrise în considerentul (40) de mai jos, problema metodologiei aplicate la stabilirea prețului de export al acestui producător-exportator a devenit irelevantă.(35) În legătură cu unul dintre producătorii-exportatori care au beneficiat de TI, industria comunitară a pus în discuție fiabilitatea prețului său de export raportat. S-a susținut că atât cantitatea scăzută exportată în cursul PA, cât și circumstanțele speciale (în special faptul că produsul exportat nu avea certificatul de omologare obligatoriu) ar indica existența unei relații între importator și producătorul-exportator, iar prețul de export corespunzător nu ar trebui, prin urmare, să fie luat în considerare. Cu toate acestea, industria comunitară nu a putut prezenta niciun element de probă în sprijinul cererii sale. În plus, ancheta nu a identificat nicio relație între producătorul-exportator și importatorul independent. Această cerere a fost, prin urmare, respinsă.(36) În absența oricăror alte observații cu privire la stabilirea prețului de export, se confirmă concluziile provizorii evidențiate în considerentul (51) din regulamentul provizoriu.4.4. Comparația(37) În absența oricăror alte observații cu privire la comparația între valoarea normală și prețul de export, se confirmă concluziile provizorii evidențiate în considerentele (53) și (54) din regulamentul provizoriu.5. MARJELE DE DUMPING5.1. Producătorii cooperanți care au beneficiat de TI(38) Pentru societățile cărora li s-a acordat TI, valoarea normală medie ponderată a fost comparată cu prețul de export mediu ponderat, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.(39) În etapa definitivă, marja de dumping medie ponderată, exprimată în procente din prețul de import CIF frontieră comunitară, înainte de vămuire, se stabilește la:Societatea | Marja de dumping definitivă |Kiswire Qingdao, Ltd. | 26,8% |Ossen MaanShan Steel Wire and Co. Ltd, Maanshan, and Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd, Jiujinag | 49,8% |5.2. Toți ceilalți producători-exportatori(40) După cum se subliniază în considerentul (57) din regulamentul provizoriu, nivelul de cooperare a fost scăzut.(41) Prin urmare, s-a considerat adecvată determinarea dumpingului la nivel național pe baza datelor furnizate de societățile care nu au beneficiat nici de TEP, nici de TI.(42) În acest temei, marja de dumping la nivel național pentru toți producătorii-exportatori care nu au beneficiat de tratament individual a fost stabilită la 50,0% din prețul de import CIF frontieră comunitară, înainte de vămuire.6. PREJUDICIUL6.1. Producția comunitară și definiția industriei comunitare(43) În lipsa unor observații privind producția și definiția industriei comunitare, se confirmă considerentele (60)-(63) din regulamentul provizoriu.6.2. Consumul comunitar(44) În absența oricăror observații privind consumul comunitar, se confirmă concluziile considerentelor (64)-(66) din regulamentul provizoriu.6.3. Importurile din RPC în Comunitate(45) O parte interesată a susținut că prețul mediu al importurilor provenind din RPC este similar cu prețul de vânzare mediu al industriei comunitare. În acest sens, concluziile Comisiei bazate pe datele de la Eurostat pentru prețurile importurilor din RPC și pe datele verificate pentru industria comunitară au arătat că această afirmație nu era corectă. Prin urmare, această cerere a trebuit să fie respinsă.(46) În absența oricăror alte observații în acest sens, se confirmă considerentele (67)-(70) din regulamentul provizoriu.6.4. Situația industriei comunitare(47) Un utilizator a susținut că prețurile medii ale industriei comunitare în 2004 și 2005 erau mai mari decât cele prezentate în regulamentul provizoriu și, prin urmare, acestea nu erau corecte. Cu privire la această cerere, ar trebui subliniat faptul că actualele concluzii sunt rezultatul unei anchete la nivelul UE și nu la nivel regional sau național. Deoarece nu s-a prezentat nicio dovadă în legătură cu această cerere de către partea interesată, această cerere a trebuit să fie respinsă.(48) În absența oricăror alte observații referitoare la situația industriei comunitare, se confirmă concluziile considerentelor (71)-(91) din regulamentul provizoriu, potrivit cărora industria comunitară a suferit un prejudiciu important.7. LEGĂTURA DE CAUZALITATE7.1. Efectele importurilor care fac obiectul unui dumping(49) Anumite părți interesate au susținut că cota de piață a importurilor provenind din RPC nu era suficientă pentru a cauza prejudiciul suferit de industria comunitară. Așa cum se demonstrează explicit în considerentul (93) din regulamentul provizoriu, creșterea masivă cu 2 106% a volumului importurilor care fac obiectul unui dumping între 2004 și PA și creșterea corespunzătoare a cotei lor de piață, de la 0,4% în 2004 la 8,2% în PA, pe piața comunitară, precum și subcotarea de 18% constatată în cursul PA au coincis în timp cu deteriorarea situației economice a industriei comunitare.(50) În plus, în ciuda creșterii costului principalei materii prime, sârma laminată, care reprezintă 75% din costurile de fabricație, ceea ce ar fi trebuit să afecteze toți operatorii de pe piață, prețurile medii din RPC au scăzut cu 45% între 2004 și PA. Prin urmare, se poate concluziona că presiunea exercitată de importurile care au făcut obiectul unui dumping, care și-au mărit semnificativ volumul și cota de piață începând din 2006, a jucat un rol determinant în prejudiciul suferit de industria comunitară. Prin urmare, această cerere se respinge.(51) În consecință, se confirmă constatările și concluziile menționate la considerentele (92)-(94) din regulamentul provizoriu.7.2. Efectele altor factori(52) Anumite părți interesate au susținut că prejudiciul suferit de industria comunitară era cauzat de importurile din alte țări terțe. După cum se menționează la considerentele (95) și (96) din regulamentul provizoriu, volumul importurilor din alte țări terțe a crescut cu 112% din 2004 până la sfârșitul PA. Cu toate acestea, prețurile medii ale acestor importuri erau cu mult mai mari decât cele ale producătorilor-exportatori chinezi și chiar decât cele ale industriei comunitare. În consecință, nu se poate considera că acestea au contribuit la prejudiciul suferit de industria comunitară.(53) S-a constatat că, dintre aceste alte țări terțe, două țări care dețineau o cotă de piață cumulată de 2,5% aveau prețuri inferioare celor ale produsului în cauză importat din RPC. Cu toate acestea, având în vedere volumul relativ scăzut de importuri vizate, acest lucru nu poate fi considerat suficient pentru a rupe legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping provenind din RPC și prejudiciul suferit de industria comunitară.(54) În consecință, se confirmă constatările și concluziile menționate în considerentele (95) și (96) din regulamentul provizoriu.7.3. Rezultatele la export ale producătorilor comunitari incluși în eșantion(55) Anumite părți interesate au pretins că prejudiciul suferit de către industria comunitară a fost cauzat de exporturile realizate la prețuri inferioare costului de producție. Exporturile în țări din afara Comunității au reprezentat doar aproximativ 14% din vânzările totale de produs similar ale industriei comunitare în PA. Aceste exporturi au crescut cu aproximativ 16% între 2004 și PA. Cu toate acestea, prețul de vânzare unitar la export al producătorilor comunitari a scăzut cu 8%, de la 715 EUR per tonă în 2004 la 660 EUR per tonă în PA. După cum se explică la considerentul (98) din regulamentul provizoriu, nu se poate presupune că aceste vânzări erau efectuate la prețuri inferioare costului de producție, întrucât au existat importante variații ale costurilor și prețurilor între societăți și în timp. Scăderea prețului la export era cauzată, de asemenea, de presiunea exercitată de exporturile chinezești pe principalele piețe de export ale industriei comunitare printr-o scădere puternică a prețurilor.(56) În consecință, se confirmă constatările și concluziile menționate la considerentele (97)-(99) din regulamentul provizoriu.(57) În absența oricăror observații cu privire la creșterea costurilor de producție și la concurența din partea altor producători comunitari, se confirmă concluziile menționate la considerentele (100)-(102) din regulamentul provizoriu.7.4. Concluzie privind legătura de cauzalitate(58) Având în vedere analiza de mai sus, care a făcut în mod adecvat distincția între efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei comunitare și efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping, se confirmă faptul că acești alți factori nu pot schimba concluzia conform căreia prejudiciul evaluat a fost cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping.(59) Având în vedere cele menționate anterior, se confirmă faptul că importurile de cabluri și toroane PSC care fac obiectul unui dumping provenind din RPC au cauzat un prejudiciu important industriei comunitare, în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.(60) În absența altor observații în acest sens, se confirmă concluziile de la considerentele (103)-(104) din regulamentul provizoriu.8. INTERESUL COMUNITAR8.1. Interesul industriei comunitare și al altor producători din Comunitate(61) În lipsa altor observații privind interesul industriei comunitare și al altor producători, se confirmă concluziile din considerentele (105)-(111) din regulamentul provizoriu.8.2. Interesul importatorilor(62) Una dintre părțile interesate care importă cabluri și toroane PSC din RPC a afirmat că instituirea oricăror măsuri antidumping ar avea efecte serioase asupra situației importatorilor, întrucât aceștia nu ar fi în măsură să repercuteze creșterea prețurilor asupra clienților lor.(63) Ancheta a arătat că marjele de profit ale importatorilor pentru produsul în cauză erau relativ ridicate. Mai mult decât atât, deoarece costurile produsului în cauză nu reprezintă decât o mică parte din costurile totale ale clienților, importatorii ar trebui să poată repercuta o eventuală majorare a prețurilor asupra acestora. În plus, condițiile contractelor încheiate cu furnizorii nu sunt de natură să împiedice importatorii să schimbe sursa de aprovizionare a produsului în cauză, fie către societăți cu taxe mici sau taxe zero, fie către alte țări furnizoare precum Thailanda sau Africa de Sud. Prin urmare, această cerere a fost respinsă.(64) În absența altor observații în acest sens, se confirmă concluziile expuse la considerentele (112)-(114) din regulamentul provizoriu.8.3. Interesul utilizatorilor(65) Câteva părți interesate au susținut că instituirea oricăror măsuri antidumping ar avea efecte serioase asupra situației utilizatorilor de cabluri și toroane PSC, întrucât aceștia nu ar fi în măsură să repercuteze creșterea prețurilor asupra clienților lor.(66) După cum s-a subliniat în considerentele (4) și (5) de mai sus, efectul posibil al măsurilor asupra situației industriilor utilizatoare a fost reexaminat după instituirea măsurilor provizorii prin recurgerea la anchete suplimentare la fața locului desfășurate la sediul unui număr de patru utilizatori. Acești utilizatori erau cu toții utilizatori intermediari care produc și furnizează elementele din beton pentru armarea betonului, pentru elementele de suspensie și pentru podurile hobanate.(67) Concluziile Comisiei au arătat că, pentru cel mai reprezentativ utilizator vizitat și pentru majoritatea aplicațiilor, produsul în cauză a reprezentat doar 5% din costul său total de producție. Cu toate acestea, în medie, proporția utilizatorilor poate ajunge până la 13%. Impactul taxei antidumping asupra costurilor lor a fost estimat la o valoare cuprinsă între 0 și 6%. Cu toate acestea, cu privire la clienții lor finali (în principal societăți de construcție), impactul taxei va fi minim și, în orice caz, sub 1% din costul lor total de producție. Ca urmare, aceștia nu ar trebui să repercuteze cu dificultate taxa asupra clienților lor. Prin urmare, această cerere a fost respinsă.(68) Una dintre părțile interesate a susținut că instituirea oricăror măsuri antidumping va duce la o penurie de cabluri și toroane PSC în Regatul Unit, din cauza dependenței de importuri a pieței. În acest sens, trebuie reținut faptul că actualele concluzii au fost stabilite la nivelul UE și nu la nivel regional sau al unei singure țări. Cu toate acestea, observându-se doar piața Regatului Unit, concluziile au arătat că producătorii anchetați din Regatul Unit au o capacitate neutilizată ridicată de a aproviziona piața. În plus, în ansamblu, industria comunitară are o capacitate neutilizată suficientă pentru a aproviziona consumul total al UE. Prin urmare, această cerere a fost respinsă.(69) Anumite părți interesate au făcut afirmații privind existența unui cartel în industria comunitară de cabluri și toroane PSC. În acest sens, trebuie notat faptul că, în octombrie 2008, Comisia a adresat o comunicare a obiecțiilor unui anumit număr de societăți active în furnizarea de oțel de pretensionare. Cu toate acestea, Comisia nu a luat încă nicio decizie finală în acest sens. Trimiterea unei comunicări privind obiecțiile nu aduce atingere rezultatului final al procedurii. Dacă s-ar demonstra că a existat un cartel pe piața comunitară, măsurile ar putea fi reexaminate, după caz.(70) În absența altor observații în acest sens, se confirmă concluziile expuse la considerentele (115)-(117) din regulamentul provizoriu.8.4. Concluzie privind interesul comunitar(71) Ținând cont de rezultatele anchetei suplimentare asupra aspectelor privind interesul Comunității, se confirmă concluziile cuprinse la considerentul (118) din regulamentul provizoriu.9. MĂSURILE ANTIDUMPING DEFINITIVE9.1. Nivelul de eliminare a prejudiciului(72) Mai multe părți interesate au contestat concluzia provizorie, conform căreia o marjă de profit de 8,5% ar reprezenta o marjă de profit care ar putea în mod rezonabil să fie atinsă de către o industrie de acest tip din sector, în condiții normale de concurență.(73) Una dintre părțile interesate a susținut că rentabilitatea din 2005 nu ar trebui luată în considerare la calcularea marjei de profit a industriei comunitare, deoarece acest an a fost un an deosebit de prosper pentru acest sector. S-a constatat că aceasta era situația și, prin urmare, cererea a fost acceptată. Ca urmare, s-a utilizat o marjă de profit de 6,2% pentru a calcula nivelul de eliminare a prejudiciului, pe baza nivelurilor atinse în 2004, într-o perioadă în care cantitățile importate din RPC nu erau semnificative, iar prețurile erau superioare celor din industria comunitară.(74) Majorarea necesară a prețului a fost astfel determinată prin compararea prețului de import mediu ponderat utilizat pentru calcularea subcotării cu prețul neprejudiciabil al produselor vândute de industria comunitară pe piața Comunității. Orice diferență rezultată în urma acestei comparații a fost exprimată ca procent din totalul valorii de import CIF.(75) Una dintre părțile interesate a susținut că marja de subcotare medie ponderată ar trebui calculată prin utilizarea cantității fiecărui tip de produs vândut de industria comunitară ca pondere. Constituie o practică constantă utilizarea valorii CIF a exporturilor fiecărui tip de produs ca pondere pentru calcularea marjei de subcotare medii ponderate. Justificarea pentru acest calcul este că o taxă calculată în acest mod ar putea, dacă ar fi aplicată vânzărilor societății în cursul PA, să ducă la o subcotare zero, adică la un preț neprejudiciabil. Așa cum s-a afirmat, nu acesta ar fi cazul dacă ponderea utilizată ar fi cantitatea fiecărui tip de produs vândut de industria comunitară.(76) Nivelul de eliminare a prejudiciului pentru unul dintre producătorii-exportatori chinezi care au beneficiat de TI, menționat la considerentul (23) de mai sus, s-a recalculat în urma unei erori în determinarea provizorie. Ca urmare, nivelul de eliminare a prejudiciului s-a ridicat la mai puțin de 2%, considerat a fi pragul de minimis . În consecință, nu ar trebui instituită nicio taxă cu privire la importurile produsului în cauză fabricat de respectiva societate.(77) În absența altor observații cu privire la nivelul de eliminare a prejudiciului, se confirmă considerentele (119)-(122) din regulamentul provizoriu.(78) Nivelul de eliminare a prejudiciului la scară națională a fost recalculat pe baza datelor furnizate de societățile care nu au beneficiat nici de TEP, nici de TI.9.2. Forma și nivelul taxelor(79) Având în vedere cele menționate mai sus și în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din regulamentul de bază, ar trebui instituită o taxă antidumping definitivă la un nivel suficient pentru a elimina prejudiciul provocat de importurile care fac obiectul unui dumping, fără să se depășească marja de dumping constatată.(80) Nivelurile taxelor definitive sunt următoarele:Societatea | Marja de dumping | Marja de eliminare a prejudiciului | Nivelul taxei antidumping definitive |Kiswire Qingdao, Ltd | 26,8% | 0% | 0% |Ossen MaanShan Steel Wire and Co. Ltd, Maanshan, and Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd, Jiujinag | 49,8% | 31,1% | 31,1% |Toate celelalte societăți | 50,0% | 46,2% | 46,2% |(81) Nivelurile taxei antidumping pentru fiecare societate în parte, specificate în prezentul regulament, au fost stabilite pe baza constatărilor din cadrul prezentei anchete. Prin urmare, acestea reflectă situația constatată la societățile în cauză pe perioada acestei anchete. Aceste niveluri ale taxei (prin opoziție cu taxa națională aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică, în mod exclusiv, importurilor de produse originare din țara în cauză și fabricate de societățile menționate. Produsele importate fabricate de orice altă societate, care nu este menționată în mod specific, cu nume și adresă, în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate celor menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri, ci sunt supuse nivelului taxei aplicabil „tuturor celorlalte societăți”.(82) Orice cerere de aplicare a unui nivel de taxă antidumping individuală pentru această societate (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau a creării unor noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei[3] și să conțină toate informațiile relevante privind, mai ales, orice modificare a activităților societății referitoare atât la producție, cât și la vânzările interne și la export care rezultă în urma acestei schimbări a denumirii sau a modificării respective a entităților de producție și de vânzare. După caz, regulamentul va fi modificat în consecință prin actualizarea listei de societăți care beneficiază de niveluri individuale ale taxei.9.3. Perceperea definitivă a taxelor provizorii(83) Ținând seama de amploarea marjelor antidumping stabilite și de importanța prejudiciului cauzat industriei comunitare, se consideră necesar să se perceapă în mod definitiv, la nivelul taxelor definitive instituite, sumele depuse cu titlu de taxă antidumping provizorie instituită prin regulamentul provizoriu, și anume Regulamentul (CE) nr. 1129/2008. În cazul în care taxele definitive sunt mai mici decât taxele provizorii, sumele constituite provizoriu în plus față de nivelul taxelor antidumping definitive vor fi returnate. Atunci când taxele definitive sunt mai mari decât taxele provizorii, doar sumele constituite cu titlul de taxă provizorie vor fi percepute definitiv. Ar trebui eliberate sumele depuse provizoriu pentru produsele excluse din sfera de aplicare a produsului, în conformitate cu considerentul (9).9.4. Monitorizarea specială(84) Pentru a minimiza riscurile de eludare apărute din cauza diferenței mari dintre cuantumurile taxelor impuse diferiților producători-exportatori, se consideră că sunt necesare măsuri speciale în acest caz pentru a asigura aplicarea adecvată a taxelor antidumping. Aceste măsuri speciale conțin elementele următoare:(85) Prezentarea în fața autorităților vamale a statelor membre a unei facturi comerciale conforme și valabile, în conformitate cu cerințele stabilite în anexa la prezentul regulament. Importurile care nu sunt însoțite de o asemenea factură vor fi supuse taxelor antidumping reziduale, aplicabile pentru toți ceilalți exportatori.(86) În cazul în care exporturile societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei mai scăzute cresc semnificativ în volum după instituirea măsurilor în cauză, s-ar putea considera că o astfel de creștere în volum constituie ea însăși o modificare în configurația schimburilor comerciale, modificare datorată instituirii măsurilor în sensul articolului 13 alineatul (1) din regulamentul de bază. În astfel de împrejurări și în cazul în care sunt îndeplinite condițiile, se poate iniția o anchetă privind eludarea. Ancheta poate să examineze, inter alia , necesitatea eliminării cuantumurilor taxelor individuale și, în consecință, instituirea unei taxe la nivel național.10. ANGAJAMENTE(87) În urma comunicării faptelor și considerentelor esențiale, pe baza cărora s-a preconizat recomandarea instituirii măsurilor antidumping definitive, unul dintre producătorii-exportatori care au beneficiat de tratament individual a oferit un angajament de preț în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din regulamentul de bază.(88) Această ofertă a fost examinată și s-a constatat că, în cursul PA, prețurile produsului au fost extrem de variabile, adică diferența dintre prețul de vânzare cel mai scăzut și cel mai ridicat către UE pentru aceeași categorie de produse ar putea varia cu până la 46% în cazul societății menționate. În plus, s-au constatat variații semnificative de preț în cazul prețurilor de vânzare ale industriei comunitare în cursul perioadei luate în considerare. Prin urmare, produsul nu este adecvat pentru un angajament de preț fix. Societatea a propus ca prețul minim să fie indexat pe baza evoluției prețului unei materii prime, și anume sârma laminată. Cu toate acestea, în absența unor informații publice disponibile cu privire la prețul materiei prime utilizate la fabricarea produsului în cauză și având în vedere evoluția inversă a prețului unei materii prime comparabile, și anume sârma pentru plasă metalică, nu s-a putut stabili nicio corelație între prețul de vânzare al produsului finit în Comunitate și cel al materiei prime principale. Angajamentul de preț este considerat nerealist în sensul articolului 8 alineatul (3) din regulamentul de bază, deoarece acesta nu ar elimina efectele prejudiciabile ale dumpingului constatat.(89) În plus, produsul în cauză există în numeroase tipuri diferite. În scopul de a facilita raportarea cerută în cadrul anchetei, societatea a simplificat criteriile de clasificare ale produselor și a reușit să grupeze numărul de tipuri de produse fabricate și vândute. Aceasta nu schimbă totuși faptul că societatea a fabricat și vândut numeroase tipuri de cabluri și toroane către UE în cursul PA. În scopul de a limita riscul compensării încrucișate între diferite tipuri de produse, societatea s-a oferit să respecte trei prețuri minime de import, unul pentru cabluri și două pentru toroane, în funcție de diametru. Cu toate acestea, având în vedere motivele descrise la considerentul (88), angajamentul oferit de producătorul-exportator în cauză nu a putut fi acceptat.11. SCHIMBAREA DENUMIRII(90) Unul dintre producătorii-exportatori în cauză, și anume Ossen MaanShan Steel Wire and Co. Ltd, Maanshan, and Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd, Jiujinag și-a schimbat denumirea după PA în cursul prezentei anchete în Ossen Innovation Materials Co. Joint Stock Company Ltd, Maanshan, and Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd, Jiujinag.(91) Schimbarea nu implică niciun fel de modificare de fond care ar avea un impact asupra concluziilor prezentei anchete și, prin urmare, se concluzionează că concluziile definitive cu privire la Ossen MaanShan Steel Wire and Co. Ltd, Maanshan, and Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd, Jiujinag se aplică Ossen Innovation Materials Co. Joint Stock Company Ltd, Maanshan, and Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd, Jiujinag,ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:Articolul 11. Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de cabluri din oțel nealiat neacoperite sau neplacate, de cabluri din oțel nealiat acoperite sau placate cu zinc și de toroane din oțel nealiat placate/acoperite sau nu, cu maximum 18 cabluri , care conțin în greutate minimum 0,6% carbon, cu dimensiunea maximă a secțiunii transversale mai mare de 3 mm, încadrate la codurile NC ex 7217 10 90, ex 7217 20 90, ex 7312 10 61, ex 7312 10 65 și ex 7312 10 69 (coduri TARIC 7217 10 90 10, 7217 20 90 10, 7312 10 61 11, 7312 10 61 91, 7312 10 65 11, 7312 10 65 91, 7312 10 69 11 și 7312 10 69 91) și originare din Republica Populară Chineză.2. Nivelul taxei antidumping aplicabile prețului net franco frontieră comunitară, înainte de vămuire, pentru produsele prezentate la alineatul (1) și fabricate de societățile enumerate mai jos se fixează după cum urmează:Societatea | Taxa antidumping | Codul adițional TARIC |Kiswire Qingdao, Ltd, Qingdao | 0 % | A899 |Ossen Innovation Materials Co. Joint Stock Company Ltd, Maanshan, and Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd, Jiujinag | 31,1% | A952 |Toate celelalte societăți | 46,2 % | A999 |3. Aplicarea nivelului individual ale taxei specificat pentru societatea menționată la alineatul (2) este condiționată de prezentarea, la autoritățile vamale ale statelor membre, a unei facturi comerciale valabile, care corespunde cerințelor stabilite în anexă. În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică nivelul taxei aplicabile pentru toate celelalte societăți.4. Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.Articolul 2Sumele depuse cu titlu de taxe antidumping provizorii în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1129/2008 al Comisiei de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de anumite cabluri și toroane din oțel nealiat pentru pretensionare și posttensionare (cabluri și toroane PSC) originare din Republica Populară Chineză se percep definitiv. Sumele depuse provizoriu pentru produsele nereglementate de articolul 1 alineatul (1) sunt eliberate.Articolul 3Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.Adoptat la Bruxelles,Pentru Consiliu,Președintele […]ANEXĂFactura comercială valabilă menționată la articolul 1 alineatul (3) trebuie să includă o declarație semnată de un reprezentant oficial al societății, după următorul model:1. Numele și funcția reprezentantului oficial al societății care a emis factura comercială.2. Următoarea declarație „Subsemnatul, certific prin prezenta că [volumul] de cabluri și toroane PSC vândut la export în Comunitatea Europeană și cuprins în prezenta factură a fost produs de (numele societății și adresa) (codul adițional TARIC) în (țara în cauză). Declar că informațiile furnizate în prezenta factură sunt complete și corecte.Data și semnătura”[1] JO L 56, 6.3.1996, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 (JO L 340, 23.12.2005, p. 17).[2] JO L 306, 15.11.2008, p. 5.[3] Comisia Europeană, Direcția Generală Comerț, Direcția H, birou N-105 4/92, 1049 Bruxelles, Belgia.


|

52010PC0218

 Propunere de Regulament (UE) NR. …/2010 al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1763/2004 de instituire a anumitor măsuri restrictive în sprijinul punerii efective în aplicare a mandatului Tribunalului Penal Internaţional pentru fosta Iugoslavie (TPII) (prezentat în comun de Comisie şi de Înaltul Reprezentant al UE pentru Afaceri Externe şi Politica de Securitate)  /* COM/2010/0218 final - NLE 2010/0118 */

	[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |Bruxelles, 6.5.2010COM(2010)218 final2010/0118 (NLE)Propunere deREGULAMENT (UE) NR. …/2010 AL CONSILIULUIde modificare a Regulamentului (CE) nr. 1763/2004 de instituire a anumitor măsuri restrictive în sprijinul punerii efective în aplicare a mandatului Tribunalului Penal Internațional pentru fosta Iugoslavie (TPII)(prezentat în comun de Comisie și de Înaltul Reprezentant al UE pentru Afaceri Externe și Politica de Securitate)EXPUNERE DE MOTIVE1.  Regulamentul (CE) nr. 1763/2004 al Consiliului, astfel cum a fost modificat ultima dată de Regulamentul (CE) nr. 895/2008 al Comisiei, instituie anumite măsuri restrictive în sprijinul punerii efective în aplicare a mandatului Tribunalului Penal Internațional pentru fosta Iugoslavie (TPII), în conformitate cu Poziția comună 2004/694/PESC.2.  Este necesar să se adapteze Regulamentul (CE) nr. 1763/2004 pentru a se ține seama de evoluțiile recente ale practicii în materie de sancțiuni, care privesc elaborarea dispozițiilor privind înghețarea fondurilor, identificarea autorităților competente, răspunderea pentru unele acte de încălcare a dreptului comunitar, protecția datelor cu caracter personal, precum și elaborarea articolului privind competența Uniunii.3.  Din motive de claritate, articolele care necesită modificări ar trebui publicate integral.2010/0118 (NLE)Propunere deREGULAMENT (UE) NR. …/2010 AL CONSILIULUIde modificare a Regulamentului (CE) nr. 1763/2004 de instituire a anumitor măsuri restrictive în sprijinul punerii efective în aplicare a mandatului Tribunalului Penal Internațional pentru fosta Iugoslavie (TPII)CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și, în special, articolul 215 alineatul (2),având în vedere Poziția comună 2004/694/PESC a Consiliului din 11 octombrie 2004 privind noi măsuri în sprijinul unei puneri în aplicare efective a mandatului Tribunalului Penal Internațional pentru fosta Iugoslavie (TPII)[1],având în vedere propunerea comună a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru Afaceri Externe și Politica de Securitate și a Comisiei,după consultarea Autorității Europene pentru Protecția Datelor,întrucât:4.  Regulamentul (CE) nr. 1763/2004 al Consiliului din 11 octombrie 2004 de instituire a anumitor măsuri restrictive în sprijinul punerii efective în aplicare a mandatului Tribunalului Penal Internațional pentru Fosta Iugoslavie (TPII)[2], prevede, în conformitate cu Poziția comună 2004/694/PESC, înghețarea fondurilor și a resurselor economice care aparțin sau sunt deținute ori în proprietatea anumitor persoane fizice puse sub acuzare de către TPII ori sunt deținute de acestea.5.  Este necesar să se adapteze Regulamentul (CE) nr. 1763/2004 pentru a se ține seama de evoluțiile recente ale practicii în materie de sancțiuni, care privesc elaborarea dispozițiilor privind înghețarea fondurilor, identificarea autorităților competente, răspunderea pentru unele acte de încălcare a dreptului comunitar, protecția datelor cu caracter personal, precum și elaborarea articolului privind competența Uniunii. Din motive de claritate, articolele care necesită modificări ar trebui republicate integral.6.  Prezentul regulament respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute în mod expres de Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene[3], în special dreptul la o cale de atac eficientă și la un proces echitabil, dreptul la proprietate și dreptul la protecția datelor cu caracter personal. Prezentul regulament ar trebui aplicat în conformitate cu aceste drepturi și principii.7.  Orice prelucrare a datelor cu caracter personal ale persoanelor fizice în temeiul prezentului regulament ar trebui să fie conformă cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date[4] și cu Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date[5].8.  Regulamentul (CE) nr. 1763/2004 ar trebui modificat în mod corespunzător,ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:Articolul 1Regulamentul (CE) nr. 1763/2004 se modifică după cum urmează:(1) La articolul 1, punctul 1 se înlocuiește cu următorul text:„fonduri” înseamnă activele financiare și beneficiile de orice natură, inclusiv, dar fără a se limita la:(a) numerar, cecuri, creanțe în numerar, cambii, ordine de plată și alte instrumente de plată;(b) depozite la instituții financiare sau la alte entități, solduri de conturi, creanțe și titluri de creanță;(c) titluri de valoare și titluri de creanță tranzacționate în mod public și privat, cum ar fi acțiunile și participațiile, certificatele reprezentând valori mobiliare, obligațiunile, biletele la ordin, warantele, obligațiunile negarantate și contractele pentru produse derivate;(d) dobânzi, dividende sau alte venituri din active sau plusvalori percepute pe active sau generate de acestea;(e) credite, drepturi compensatorii, garanții, garanții de bună execuție sau alte angajamente financiare;(f) acreditive, conosamente, contracte de vânzare;(g) documente care atestă deținerea de cote-părți dintr-un fond sau de resurse financiare;”(2) Articolul 2 se înlocuiește cu următorul text:„Articolul 21. Sunt înghețate toate fondurile și resursele economice care aparțin sau sunt în proprietatea persoanelor fizice puse sub acuzare de către TPII ori sunt deținute sau controlate de aceste persoane, menționate în anexa I.2. Se interzice punerea la dispoziție, direct sau indirect, persoanelor fizice menționate în anexa I sau în beneficiul acestor persoane, a fondurilor sau a resurselor economice de orice fel.3. Se interzice participarea cu bună știință și în mod deliberat la activitățile care au ca scop sau ca efect direct sau indirect eludarea măsurilor menționate la alineatele (1) și (2).4. Interdicția prevăzută la alineatul (2) nu angajează în niciun fel răspunderea persoanelor fizice sau juridice, a entităților și organismelor care au pus la dispoziție fonduri sau resurse economice, în cazul în care acestea nu au știut și nu au avut niciun motiv întemeiat să suspecteze că acțiunile lor ar încălca această interdicție.”(3) Articolul 3 se înlocuiește cu următorul text:„Articolul 31. Prin derogare de la articolul 2, autoritățile competente ale statelor membre menționate pe site-urile internet prezentate în anexa II pot autoriza eliberarea anumitor fonduri sau resurse economice înghețate sau punerea la dispoziție a anumitor fonduri sau resurse economice, în condițiile pe care le consideră adecvate, după ce au stabilit că fondurile sau resursele economice în cauză:(a) sunt necesare pentru acoperirea nevoilor esențiale ale persoanelor menționate în anexa I și ale membrilor de familie aflați în întreținerea acestora, inclusiv pentru acoperirea cheltuielilor privind plata produselor alimentare, a chiriilor sau a ipotecilor, a medicamentelor și a tratamentelor medicale, plata impozitelor și taxelor, a primelor de asigurare și a utilităților publice;(b) sunt destinate exclusiv plății unor onorarii rezonabile și rambursării cheltuielilor suportate în legătură cu prestarea unor servicii juridice;(c) sunt destinate în exclusivitate plății unor taxe ori comisioane aferente serviciilor de păstrare sau gestionare curentă a fondurilor sau a resurselor economice înghețate; sau(d) sunt necesare pentru acoperirea unor cheltuieli excepționale, cu condiția ca statul membru în cauză să fi notificat toate celelalte state membre și Comisia cu cel puțin două săptămâni înainte de autorizare, cu privire la motivele pentru care consideră că ar trebui acordată o autorizare specială.2. Statele membre informează celelalte state membre și Comisia în legătură cu orice autorizare acordată în temeiul alineatului (1).”(4) Articolul 4 se înlocuiește cu următorul text:„Articolul 41. Prin derogare de la articolul 2, autoritățile competente ale statelor membre, menționate pe site-urile internet prezentate în anexa II, pot autoriza eliberarea anumitor fonduri sau resurse economice înghețate, dacă sunt îndeplinite următoarele condiții:(a) fondurile sau resursele economice fac obiectul unui drept de retenție dispus prin hotărâre judiciară, decizie administrativă sau hotărâre arbitrală adoptată înainte de data la care persoana fizică menționată la articolul 2 a fost inclusă în anexa I sau al unei hotărâri judiciare, decizii administrative ori hotărâri arbitrale pronunțate înaintea acestei date;(b) fondurile sau resursele economice vor fi utilizate exclusiv pentru a satisface revendicările garantate prin acest drept ori recunoscute ca valabile printr-o astfel de hotărâre ori decizie, în limitele stabilite de actele cu putere de lege și normele administrative aplicabile care reglementează drepturile persoanelor care au astfel de revendicări;(c) dreptul de retenție, hotărârea sau decizia nu este în beneficiul unei persoane, al entității sau al organismului menționat în anexa I;(d) recunoașterea dreptului de retenție sau a hotărârii ori deciziei nu contravine politicii publice a statului membru în cauză.2. Statele membre informează celelalte state membre și Comisia în legătură cu orice autorizare acordată în temeiul alineatului (1).”(5) Articolul 6 se înlocuiește cu următorul text:„Articolul 6Articolul 2 alineatul (2) nu interzice instituțiilor financiare sau de credit din Uniune să crediteze conturile înghețate în cazul în care acestea primesc fonduri transferate în contul unei persoane fizice sau juridice, entități sau organism aflat pe listă, cu condiția ca orice sume suplimentare vărsate în astfel de conturi să fie la rândul lor înghețate. Instituția financiară sau de credit informează fără întârziere autoritățile competente cu privire la aceste tranzacții.”(6) Articolul 7 se înlocuiește cu următorul text:„Articolul 71. Fără a aduce atingere normelor aplicabile în materie de raportare, confidențialitate și secret profesional, persoanele fizice și juridice, entitățile și organismele:(a) furnizează de îndată autorităților competente din țara în care își au reședința sau sunt stabilite, menționate pe site-urile internet prevăzute în anexa II, toate informațiile care pot facilita conformitatea cu prezentul regulament, de exemplu cu privire la privind conturile și sumele înghețate în temeiul articolului 2, și transmit aceste informații Comisiei, în mod direct sau indirect; și(b) cooperează cu autoritățile competente menționate pe site-urile internet prevăzute în anexa II, în legătură cu orice verificare a informațiilor respective.2. Orice informații transmise ori primite în conformitate cu prezentul articol se vor utiliza numai în scopurile pentru care au fost transmise ori primite.”(7) Se introduce următorul articol 10a:,,Articolul 10a1. Comisia prelucrează datele cu caracter personal în vederea exercitării atribuțiilor sale în conformitate cu prezentul regulament. Aceste atribuții includ:(a) pregătirea modificărilor la anexa I la prezentul regulament;(b) consolidarea conținutului anexei I în lista consolidată, disponibilă pe site-ul Comisiei[6] în format electronic, a persoanelor, grupurilor și entităților care fac obiectul sancțiunilor financiare ale UE;(c) prelucrarea informațiilor privind motivele pe care se întemeiază includerea pe listă; și(d) prelucrarea informațiilor privind impactul măsurilor prevăzute în prezentul regulament, de exemplu valoarea fondurilor înghețate, precum și informațiile privind autorizările acordate de autoritățile competente.2. Anexa I cuprinde numai informații privind persoanele fizice incluse pe listă, și anume:(a) numele și prenumele, inclusiv pseudonimele și titlurile acestora, după caz;(b) data și locul nașterii;(c) cetățenia;(d) numărul pașaportului și al cărții de identitate;(e) numărul fiscal și de asigurare socială;(f) sexul;(g) adresa sau alte informații privind locația acestora;(h) funcția sau profesia;(i) data desemnării menționată la articolul (5) punctul (ii).3. Anexa I poate include, de asemenea, informații cu privire la membrii de familie ai persoanelor incluse pe listă, cu condiția ca includerea acestor informații să fie necesară într-un caz specific, exclusiv în scopul verificării identității persoanei fizice în cauză, incluse pe listă.4. Comisia poate prelucra datele relevante privind infracțiunile comise de persoanele fizice incluse pe listă, precum și privind condamnările penale sau măsurile de securitate adoptate cu privire la aceste persoane, numai în măsura în care o astfel de prelucrare este necesară pentru elaborarea unei expuneri de motive și pentru examinarea punctelor de vedere exprimate de persoana fizică în cauză, sub rezerva unor garanții specifice corespunzătoare. Aceste date nu se fac publice și nici nu fac obiectul schimburilor de informații.5. În sensul prezentului regulament, unitatea din cadrul Comisiei menționată în anexa II este desemnată ca „operator” în sensul articolului 2 litera (d) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 pentru a asigura faptul că persoanele fizice în cauză își pot exercita drepturile în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001.”(8) Se introduce următorul articol 11a:,,Articolul 11a1. Statele membre desemnează autoritățile competente menționate la articolele 3, 4 și 7 și le menționează pe site-urile internet prezentate în anexă. Comisia este notificată de către statele membre cu privire la orice modificare a adreselor site-urilor internet prezentate în anexa II, înainte ca aceste modificări să intre în vigoare.2. Până la 15 iulie 2010, statele membre îi comunică fără întârziere Comisiei autoritățile competente, inclusiv datele de contact ale acestora, precum și orice modificări ulterioare.”(9) Articolul 12 se înlocuiește cu următorul text:„Articolul 12Prezentul regulament se aplică:(a) pe teritoriul Uniunii, inclusiv în spațiul aerian al acesteia;(b) la bordul oricărei aeronave sau nave aflate sub jurisdicția unui stat membru;(c) oricărei persoane, din interiorul sau exteriorul Uniunii, care este resortisantul unui stat membru;(d) oricărei persoane juridice, entități sau oricărui organism, înregistrate sau constituite în conformitate cu legislația unui stat membru;(e) oricărei persoane juridice, oricărei entități sau oricărui organism cu privire la orice activitate desfășurată în întregime sau în parte pe teritoriul Uniunii.”(10) Anexa II se înlocuiește cu textul din anexa la prezentul regulament.Articolul 2Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.Adoptat la Bruxelles, […]Pentru Consiliu,Președintele […]ANEXĂ„ANEXA IISite-urile internet care prevăd informații referitoare la autoritățile competente menționate la articolele 3, 4 și 7, precum și adresa pentru transmiterea notificărilor la Comisia Europeană(se completează de către statele membre)AUSTRIABELGIABULGARIAREPUBLICA CEHĂCIPRUDANEMARCAESTONIAFINLANDAFRANȚAGERMANIAGRECIAIRLANDAITALIALETONIALITUANIALUXEMBURGMALTAPOLONIAPORTUGALIAREGATUL MARII BRITANIIROMÂNIASLOVACIASLOVENIASPANIASUEDIAȚĂRILE DE JOSUNGARIAAdresa pentru transmiterea notificărilor la Comisia Europeană:Commission européenneDG Relations extérieuresDirection A - Plateforme de crises – Coordination politique dans la Politique extérieure et de sécurité commune (PESC)Unité A2. Gestion de crises et consolidation de la paixCHAR 12/106B-1049 Bruxelles/Brussel (Belgium)E-mail: relex-sanctions@ec.europa.euTel. (32 2) 295 55 85Fax: (32 2) 299 08 73”[1] JO L 315, 14.10.2004, p. 52.[2] JO L 315, 14.10.2004, p. 14.[3] JO C 364, 18.12.2000, p. 1.[4] JO L 8, 12.1.2001, p. 1.[5] JO L 281, 23.11.1995, p. 31.[6] http://ec.europa.eu/external_relations/cfsp/sanctions/list/consol-list.htm


Anunţ juridic important

|

52008PC0188

Propunere de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1683/95 de instituire a unui model uniform de viză cu privire la numerotarea vizelor  /* COM/2008/0188 final - CNS 2008/0074 */

	[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |Bruxelles, 14.4.2008COM(2008) 188 final2008/0074 (CNS)Propunere deREGULAMENT AL CONSILIULUIde modificare a Regulamentului (CE) nr. 1683/95 de instituire a unui model uniform de viză cu privire la numerotarea vizelor(prezentată de Comisie)EXPUNERE DE MOTIVE1. CONTEXTUL PROPUNERII |Motivele și obiectivele propunerii Numărul vizei este parte integrantă a modelului uniform de viză. El este introdus pentru identificarea vizei individuale eliberate de un stat membru unui resortisant al unei țări terțe. Numărul este inclus în autocolant în timpul procesului de producție, înainte de personalizare, pentru a identifica documentele necompletate care au fost pierdute sau furate. De asemenea, el servește și la înregistrarea autocolantelor de viză în scopul verificării stocurilor și a vizelor eliberate. În prezent, numerotarea vizelor este stabilită parțial în anexa la Regulamentul (CE) nr. 1683/95 de instituire a unui model uniform de viză[1] și parțial în specificațiile tehnice adoptate de Comisie[2]. Ea constă din numărul vizei, precedat de litera (literele) indicând statul membru emitent, conform specificațiilor de la punctul 3 al anexei la Regulament. Litera (literele) reprezintă în prezent codurile de țară folosite pentru plăcile de înmatriculare auto. Organizația Aviației Civile Internaționale (OACI) a stabilit norme privind documentele de călătorie care pot fi citite automat și, în special, o listă a codurilor de țară. În conformitate cu normele OACI, primul rând din zona care poate fi citită automat trebuie să includă codul de țară OACI al statului emitent, format din trei litere, iar cel de-al doilea rând trebuie să includă numărul vizei (cu nouă poziții). Modelul uniform de viză trebuie să poată fi citit automat, respectând astfel normele OACI, pentru a accelera procesul de verificare la frontieră. Deoarece numărul vizei înscris pe cel de-al doilea rând al zonei care poate fi citită automat este limitat la 9 caractere, în trecut au existat unele probleme cu privire la actualul sistem de numerotare a vizelor: în primul rând, statele membre au interpretat numerotarea în mod propriu (unele dintre ele folosind mai mult de 9 caractere, care nu puteau fi introduse în zona care poate fi citită automat, cu rezultatul că această zonă era completată doar parțial), lucru care îndeplinea cerințele proceselor lor proprii de realizare a autocolantelor de viză, însă nu era în conformitate deplină cu Regulamentul (CE) nr. 1683/95 și specificațiile OACI. În consecință, viza nu putea fi citită automat, trebuind să fie introdusă manual în sistem, sau chiar nu putea fi regăsită în sistem. În cel de-al doilea rând, textul actual al specificațiilor tehnice pentru modelul uniform de viză nu permite un număr suficient de caractere pentru numerele de serie ale autocolantelor de viză în cazul țărilor care eliberează un număr mare de vize. De asemenea, au apărut unele inconsecvențe, deoarece codul de țară utilizat în zona care poate fi citită automat corespunde codului OACI, iar codul de țară utilizat în numărul autocolantului de viză era cel din sistemul plăcilor de înmatriculare auto. Până acum, aceste diferențe nu erau foarte importante deoarece vizele sunt verificate la frontieră doar în mod vizual sau sunt controlate prin citirea zonei care poate fi citită automat. Atunci când va deveni funcțional Sistemul de informații privind vizele (VIS), verificarea la punctele de trecere a frontierei externe va fi efectuată, în principiu, cu utilizarea numărului autocolantului de viză în combinație cu amprentele digitale ale posesorului vizei. Pe baza numărului autocolantului de viză, VIS va accesa dosarul corespunzător de cerere de viză și va verifica dacă amprentele persoanei care prezintă viza la frontieră corespund cu cele introduse de oficiul consular în dosarul cererii de viză. În majoritatea cazurilor, cererea către VIS va fi introdusă prin citirea zonei de pe viză care poate fi citită automat. Așadar, VIS trebuie să se bazeze pe un număr de viză unic și utilizat în mod consecvent, imprimat pe autocolantul de viză și în zona care poate fi citită automat. În consecință, este necesară schimbarea numerotării actuale a vizelor pentru a putea dispune de un număr unic al autocolantului de viză, evitând astfel obținerea mai multor dosare de viză în decursul procesului de verificare, în locul unicului dosar corespunzător de cerere de viză. În același timp, ar fi indicată trecerea la codurile de țară OACI în numărul autocolantului de viză, pentru conformitatea cu normele OACI. De asemenea, ar fi indicată, în principiu, și schimbarea codului de țară din imaginea latentă. Cu toate acestea, dat fiind că acest cod de țară din imaginea latentă este imprimat prin tehnica intaglia, ar fi necesară schimbarea plăcilor folosite pentru imprimare, ceea ce este foarte costisitor. Schimbarea imaginii latente nu este urgentă, deoarece nu are legătură cu numerotarea. Ea ar trebui adaptată într-o etapă ulterioară, atunci când vor fi elaborate alte modificări ale Regulamentului (CE) nr. 1683/95, pentru a evita cheltuieli ridicate în prezent. |Contextul general Introducerea VIS ca sistem de schimb de date privind vizele reprezintă una dintre principalele inițiative din cadrul politicilor UE care vizează realizarea unui spațiu de libertate și securitate. VIS va îmbunătăți punerea în aplicare a politicii comune de vize, a cooperării consulare și a consultărilor între autoritățile centrale competente în materie de vize pentru facilitarea procedurii de cerere de viză, prevenirea fenomenului de „visa shopping” (depunerea cererilor în statul cel mai liberal), facilitarea combaterii fraudelor, facilitarea verificărilor la punctele de trecere a frontierei externe și pe teritoriul statelor membre, ajutarea la identificarea și repatrierea imigranților ilegali, precum și facilitarea punerii în aplicare a „Regulamentului Dublin II” (CE) nr. 343/2003[3] și prevenirea amenințărilor la adresa securității interne a oricăruia dintre statele membre. În acest context, este foarte important ca polițiștii de frontieră care verifică VIS să poată folosi un număr unic de autocolant de viză pentru a găsi dosarul care va fi utilizat pentru verificarea amprentelor digitale ale persoanei care se prezintă la frontieră. |Dispoziții în vigoare în domeniul prezentei propuneri Deoarece textul actual al dispozițiilor cuprinse în Regulamentul (CE) nr. 1683/95 de instituire a unui model uniform de viză și în specificațiile tehnice suplimentare este insuficient în materie de consecvență și de numerotare unică a autocolantelor de viză pentru folosirea în cadrul VIS, este nevoie să fie schimbat modul de numerotare a autocolantelor de viză înainte de intrarea în vigoare a VIS. |Principalele organizații consultate/principalii experți consultați În scopul elaborării unui sistem adecvat și consecvent de numerotare a autocolantelor de viză, au fost consultați experți din statele membre și experți VIS. |Evaluarea impactului În cazul în care situația actuală în domeniul numerotării vizelor ar continua, verificările biometrice nu ar funcționa în mod fiabil în Sistemul de informații privind vizele. În consecință, este necesară fie aplicarea normei existente pentru numerotarea vizelor și transferul uniform al acesteia în zona care poate fi citită automat (ZCA), fie identificarea unei soluții alternative. Norma existentă nu a fost reținută din cauza numărului insuficient de caractere pe care îl permite. Comitetul tehnic instituit prin articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 1683/95 a evaluat câteva opțiuni: Opțiunea 1 Toate statele membre asigură folosirea unor numere de 9 cifre pe autocolantele de viză, începând cu codul țării astfel cum acesta este prevăzut în specificațiile tehnice, și reproducerea identică a acestor numere pe rândul 2 din ZCA. Opțiunea 2 Introducerea unui sistem nou, bazat tot pe 9 caractere, dar care să înlocuiască prefixele actuale cu codurile OACI (ISO) recunoscute, compuse din 3 litere (cu excepția Germaniei, pentru care se folosește numai litera „D”). În mod suplimentar, se folosesc 6 caractere. Acestea pot fi compuse din litere și cifre, ceea ce înseamnă un număr maxim de 2 176 782 335 numere de serie. Opțiunea 3 Imprimarea în rândul 2 al ZCA a numărului de autocolant de viză, însă fără codul de țară. Țara care a eliberat viza ar putea fi identificată în rândul 1 din ZCA. Această opțiune ar genera 999 999 999 999 numere de serie. În colțul din dreapta sus nu ar mai apărea niciun cod de țară, deoarece acesta ar putea fi citit în zona care poate fi citită automat. Experții au considerat că toate aceste opțiuni ar fi neadecvate și au ajuns la un acord cu privire la soluția de separare a codului de țară de numărul vizei. Numărul vizei, care conține 9 cifre, va fi imprimat în rubrica 5 a autocolantului de viză (colțul din dreapta sus). Pentru a identifica vizele necompletate și pentru a genera un număr unic, codul de țară, adaptat la codul OACI folosit în zona care poate fi citită automat, va fi imprimat pe fundal, imediat sub număr (noua rubrică 5a). Rezultatul soluției identificate nu este numai crearea unui număr unic al autocolantului de viză, ci și crearea unor poziții noi disponibile, în sprijinul statelor membre care emit un număr mare de vize. Statele membre vor trebui să aducă modificări proceselor lor de imprimare și să distribuie consulatelor noile autocolante de viză înainte de punerea în funcțiune a VIS. Atunci când VIS va deveni funcțional, statele membre vor putea fie să conecteze toate consulatele lor la sistem, fie, cel puțin, să urmeze un plan de aplicare regional. Cele care nu inițiază utilizarea anticipată a VIS în anumite regiuni, înainte de datele prevăzute în planul de aplicare, vor putea epuiza stocurile de vize vechi în aceste regiuni. În toate celelalte cazuri, stocurile rămase trebuie distruse în condiții de securitate. Pentru punerea în aplicare a acestei propuneri, specificațiile tehnice trebuie modificate în mod corespunzător atunci când prezenta propunere este adoptată, deoarece trebuie aduse modificări modelului uniform. |2. ELEMENTE JURIDICE ALE PROPUNERII |Rezumatul acțiunii propuse Numerotarea autocolantului de viză, realizată prin imprimare în cursul procesului de producție, trebuie adaptată la noile cerințe ale VIS și la temeiul juridic al acestuia. Numărul autocolantului de viză trebuie să fie unic în sistem, pentru identificarea corectă a dosarului de cerere de viză care va fi folosit pentru compararea amprentelor digitale în timpul verificării. |Temei juridic Articolul 62 2. (b) (iii) TCE În ceea ce privește participarea Regatului Unit și a Irlandei, se consideră că acestea participă la prezenta măsura. Regulamentul de bază (CE) nr. 1683/95 se întemeia pe fostul articol 100c din Tratatul CE. După intrarea în vigoare a Tratatului de la Amsterdam, regulamentul în cauză nu a fost modificat sau înlocuit, așa cum s-a întâmplat cu Regulamentul (CE) nr. 539/2001, care a fost reformulat în întregime în conformitate cu noul temei juridic. În consecință, se consideră că Regatul Unit și Irlanda participă în continuare la măsurile adoptate în cadrul primului pilon înainte de intrarea în vigoare a Tratatului de la Amsterdam. În consecință, nu au fost adăugate considerente. |Principiul proporționalității Propunerea respectă principiul proporționalității deoarece statele membre nu pot obține singure același rezultat, făcând astfel necesară acțiunea comunitară. |Alegerea instrumentelor |Instrumentul propus: modificarea Regulamentului (CE) nr. 1683/95. |3. INCIDENȚA BUGETARă |Propunerea nu are impact asupra bugetului comunitar. |Explicarea detaliată a propunerii |Articolul 1Articolul 1 conține toate modificările necesare care trebuie aduse anexei în vederea schimbării preconizate a numerotării de serie a autocolantelor de viză.Ultimele două modificări [la alineatele (5) și (6)] privesc modificările introduse de Regulamentul (CE) nr. 334/2002[4]. Anexa nu fusese adaptată la acea dată, deoarece, în acea etapă, statele membre nu produseseră încă noul autocolant de viză și, în consecință, nu era disponibilă o mostră a noului model. Din acest motiv, anexa la Regulament a rămas neschimbată. Acum, ea trebuie actualizată în conformitate cu noul model, care este cuprins în anexă. Deoarece elementul de siguranță menționat la punctul 1 („un semn format din nouă elipse”) a fost înlocuit cu fotografia în noua viză, textul de la punctul 1 trebuie înlocuit, în consecință, cu textul de la punctul 2a, iar punctul 2a trebuie eliminat.Articolul 2Acest articol stabilește cadrul de punere în aplicare.Se preconizează ca VIS să devină funcțional în mai 2009 și să fie utilizat ulterior, de îndată ce statele membre confirmă că au luat măsurile necesare în acest sens. Este foarte important ca statele membre să folosească autocolantele de viză cu noua numerotare de la data la care VIS devine funcțional, cel puțin în primele țări în care va fi introdus noul sistem; autocolantele de viză „vechi” ar putea fi folosite în alte regiuni care nu sunt conectate încă la VIS. Din acest motiv, cadrul de punere în aplicare este stabilit pentru 1 mai 2009, însă stocurile existente de autocolante de viză pot fi epuizate în regiunile care nu sunt conectate încă la VIS. După adoptarea prezentului Regulament, Comisia va proceda în cel mai scurt timp la stabilirea specificațiilor tehnice necesare, astfel încât decizia să poată fi adoptată în timp util. Specificațiile tehnice vor adapta modelul uniform în mod corespunzător, introducând codul de țară într-un spațiu aflat imediat sub numărul național al vizei (a se vedea anexa).2008/0074 (CNS)Propunere deREGULAMENT AL CONSILIULUIde modificare a Regulamentului (CE) nr. 1683/95 de instituire a unui model uniform de viză cu privire la numerotarea vizelorCONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 62 alineatul (2) litera (b) punctul (iii),având în vedere propunerea Comisiei[5],având în vedere avizul Parlamentului European[6],întrucât:(1) Cadrul legal actual prevăzut de Regulamentul (CE) nr. 1683/95 din 29 mai 1995 de instituire a unui model uniform de viză[7] și specificațiile tehnice suplimentare, adoptate de Comisie la 7.2.1996 și 27.12.2000[8], nu permit căutări fiabile în Sistemul de informații privind vizele instituit de Regulamentul (CE) nr. [ ] al Parlamentului European și al Consiliului din [ ] privind Sistemul de informații privind vizele (VIS) și schimbul de date între statele membre cu privire la vizele de scurtă ședere (Regulamentul VIS)[9].(2) Sistemul de numerotare folosit în prezent nu permite, în special, indicarea unui număr suficient de caractere pe vizele eliberate de statele membre care au un număr mare de cereri de viză.(3) În consecință, este foarte importantă existența unui sistem unic de numerotare a autocolantelor de viză pentru verificarea în VIS.(4) Regulamentul (CE) nr. 1683/95 trebuie modificat în consecință.(5) În ceea ce privește Islanda și Norvegia, prezentul regulament reprezintă o dezvoltare a dispozițiilor acquis -ului Schengen în sensul acordului încheiat între Consiliul Uniunii Europene și Republica Islanda și Regatul Norvegiei privind asocierea acestor două state la transpunerea, punerea în aplicare și dezvoltarea acquis -ului Schengen [10] , dezvoltare care intră în domeniul de aplicare a articolului 1, litera (B), din Decizia Consiliului 1999/437/CE privind anumite norme de aplicare a acordului menționat[11].(6) În ceea ce privește Elveția, prezentul regulament reprezintă o dezvoltare a dispozițiilor acquis -ului Schengen în sensul acordului semnat între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare și dezvoltarea acquis -ului Schengen, dezvoltare care intră sub incidența domeniului menționat la articolul 1 litera (A) din Decizia Consiliului 1999/437/CE, citit în coroborare cu articolul 4 alineatul (1) din Deciziile Consiliului 2004/849/CE[12] și 2004/860/CE[13].ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:Articolul 1Regulamentul (CE) nr. 1683/95 se modifică după cum urmează:(1) La articolul 2 se adaugă următorul alineat (3):“3. În conformitate cu procedura prevăzută la articolul 6 alineatul (2), se poate decide ca specificațiile prevăzute la articolul 2 să fie secrete și să nu fie publicate. În acesta caz, ele nu sunt comunicate decât organismelor desemnate de statele membre ca fiind responsabile cu imprimarea și persoanelor autorizate corespunzător de un stat membru sau de Comisie. ”(2) La articolul 3, alineatul (1) se elimină.(3) Anexa se înlocuiește cu textul anexei la prezentul regulament.Articolul 2Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .Statele membre aplică prezentul Regulament cel târziu la 1 mai 2009. Statele membre pot folosi stocurile rămase în oficiile consulare care nu sunt conectate la Sistemul de informații privind vizele (VIS).Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.Adoptat la Bruxelles,Pentru ConsiliuPreședinteleANEXĂSe introduce modelul următor:[pic]Elemente de securizare1. Inserarea unei fotografii realizate în conformitate cu standarde înalte de siguranță.2. În acest spațiu apare un semn cu variație optică, (o „kinegramă” sau un echivalent al acesteia). În funcție de unghiul de vedere, devin vizibile 12 stele, litera „E” și un glob terestru, în mai multe dimensiuni și culori.3. În acest spațiu apare o siglă constând dintr-una sau mai multe litere, indicând statul membru emitent (sau BNL pentru țările Benelux, respectiv Belgia, Luxemburg și Țările de Jos), cu un efect de imagine latentă. Sigla apare luminoasă, când se află în plan orizontal, și întunecoasă, când este rotită cu 90 de grade. Se folosesc următoarele sigle: A pentru Austria, BG pentru Bulgaria, BNL pentru Benelux, CY pentru Cipru, CZE pentru Republica Cehă, D pentru Germania, DK pentru Danemarca, E pentru Spania, EST pentru Estonia, F pentru Franța, FIN pentru Finlanda, GR pentru Grecia, H pentru Ungaria, I pentru Italia, IRL pentru Irlanda, LT pentru Lituania, LVA pentru Letonia, M pentru Malta, P pentru Portugalia, PL pentru Polonia, ROU pentru România, S pentru Suedia, SK pentru Slovacia, SVN pentru Slovenia, UK pentru Regatul Unit.4. În centrul acestui spațiu apare cuvântul „viză” scris cu majuscule, cu un colorit variabil optic. În funcție de unghiul de privire, acesta apare verde sau roșu.5. Această rubrică include numărul național de 9 cifre al autocolantului de viză, care va fi preimprimat. Se folosesc caractere tipografice speciale.5a. Această rubrică cuprinde codul de țară format din trei litere, în conformitate cu documentul OACI nr. 9303 privind documentele de călătorie care pot fi citite automat[14], indicând statul membru care a eliberat viza.„Numărul autocolantului de viză” este codul de țară format din trei litere, conform rubricii 5a, și numărul național menționat la rubrica 5.Secțiuni care se completează6. Această rubrică începe cu cuvintele „valabilă pentru”. Autoritatea emitentă indică teritoriul sau teritoriile pentru care este valabilă viza.7. Această rubrică începe cu cuvintele „de la”, iar cuvintele „până la” apar mai departe pe același rând. Autoritatea emitentă indică perioada de valabilitate a vizei.8. Această rubrică începe cu cuvintele „tipul vizei”. Autoritatea emitentă menționează categoria de viză, în conformitate cu art. 5 și 7 din prezentul regulament. Mai departe, pe același rând, apar cuvintele „numărul de intrări” și „durata șederii” (adică durata șederii preconizate a solicitantului), apoi apare din nou cuvântul „zile”.9. Această rubrică începe cu cuvintele „eliberat la” și este folosită pentru a indica locul eliberării.10. Această rubrică începe cu cuvântul „la” (după care se completează data eliberării de către autoritatea emitentă), iar mai departe pe același rând apar cuvintele „numărul pașaportului” (după care apare numărul de pașaport al titularului).11. Această rubrică începe cu cuvintele „Nume, Prenume”.12. Această rubrică începe cu cuvântul „observații”. Aceasta este folosită de către autoritatea emitentă pentru a indica orice altă informație considerată necesară, cu condiția de a se conforma cu articolul 4 din prezentul regulament. Următoarele două rânduri și jumătate sunt lăsate libere pentru asemenea observații.13. Această rubrică conține informații relevante, care să poată fi citite automat, pentru facilitarea controlului la frontierele externe. Zona care poate fi citită automat conține un text imprimat pe fundal, care indică statul membru emitent al documentului. Acest text nu afectează caracteristicile tehnice ale zonei care poate fi citită automat sau capacitatea acesteia de a fi citită.Hârtia are un colorit natural, cu marcaje roșii și albastre.Cuvintele care desemnează rubricile apar în engleză și franceză. Statul emitent poate adăuga o a treia limbă oficială a Comunității. Cu toate acestea, cuvântul „viză” din primul rând poate apărea în oricare din limbile oficiale ale Comunității. [1] JO L 164, 14.07.1995, pp. 1-4.[2] Decizia 2/96 din 7.2.1996 și Decizia COM(2000) 4332 din 27.12.2000, nepublicate.[3] JO L 50, 25.02.2003, pp. 1-10.[4] JO L 53, 23.2.2002, pp. 7-8.[5] JO C […], […], p. […].[6] JO C […], […], p. […].[7] JO L 164, 14.7.1995, pp. 1-4; regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 334/2002 (JO L 53, 23.2.2002, p. 7).[8] Decizia 2/96 din 7.2.1996 și Decizia COM(2000) 4332 din 27.12.2000, nepublicate.[9] JO L (încă neadoptat oficial)[10] JO L 176, 10.7.1999, p. 36.[11] JO L 176, 10.7.1999, p. 31.[12] JO L 368, 15.12.2004, pp. 26-27.[13] JO L 370, 17.12.2004, pp. 78-79.[14] Excepție pentru Germania: Documentul OACI nr. 9303 privind documentele de călătorie care pot fi citite automat prevede pentru Germania codul de țară „D”.