               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 13.9.2017
            COM(2017) 481 final
            2017/0219(COD)
            Propunere de
            REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI
            de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 1141/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 octombrie 2014 privind statutul și finanțarea partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.CONTEXTUL PROPUNERII

               •Motivele și obiectivele propunerii

               Democrația este una dintre valorile fundamentale care stau la baza Uniunii Europene. Pentru a asigura funcționarea democrației reprezentative la nivel european, se stabilește în tratate că cetățenii Uniunii Europene sunt reprezentați direct în Parlamentul European.

               Libertatea de asociere și libertatea de exprimare sunt drepturi fundamentale pentru orice cetățean al Uniunii.

               Partidele politice îndeplinesc un rol esențial într-o democrație reprezentativă, prin crearea unei legături directe între cetățeni și sistemul politic, care consolidează legitimitatea sistemului. Acest lucru este valabil și la nivel european: conform articolului 10 din Tratatul privind Uniunea Europeană „partidele politice la nivel european contribuie la formarea conștiinței politice europene și la exprimarea voinței cetățenilor Uniunii.” Același principiu este consacrat și la articolul 12 alineatul (2) din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene.

               Comisia urmărește de mult timp să promoveze dezbaterile politice pe teme europene în întreaga Europă prin intermediul unor partide politice europene dinamice.

               În perioada premergătoare alegerilor europene din 2014, Comisia a emis o recomandare
                  1
                prin care face apel la partidele politice europene și naționale, sprijinite de instituții și de statele membre, să ia o serie de măsuri pentru a consolida rolul partidelor politice europene prin contribuția lor la formarea conștiinței politice europene și la exprimarea voinței cetățenilor Uniunii. Una dintre aceste măsuri a fost desemnarea unui „Spitzenkandidat” (cap de listă).

               Partidele politice europene au dat curs solicitării Comisiei, alegerile pentru Parlamentul European din 2014 fiind astfel fundamental diferite de cele anterioare. Pentru prima dată, s-a stabilit o legătură clară între rezultatele alegerilor și alegerea actualului președinte al Comisiei Europene, Jean-Claude Juncker. Introducerea „Spitzenkandidaten” sau a candidaților la funcția de președinte al Comisiei Europene, fiecare cu programul său politic, le-a permis alegătorilor să opteze în cunoștință de cauză pentru una dintre platformele politice pentru Europa, în loc să se bazeze exclusiv pe considerente politice naționale, ceea ce a conferit o dimensiune europeană acestor alegeri.

               Regulamentul nr. 1141/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 octombrie 2014 privind statutul și finanțarea partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene
                  2
                a fost introdus cu scopul de a spori vizibilitatea, recunoașterea, eficacitatea, transparența și responsabilitatea partidelor politice europene și a fundațiilor politice afiliate acestora.

               Partidelor politice și fundațiilor politice care îndeplinesc o serie de condiții li s-a oferit posibilitatea să devină persoane juridice europene, prin înscrierea într-un registru la nivel european, ceea ce le facilitează accesul la sprijin financiar european. Printre aceste condiții se numără obligația ca acestea să fie reprezentate într-un număr suficient de mare de state membre ale UE și să respecte, atât în programul lor, cât și în activitățile pe care le desfășoară, valorile pe care se întemeiază Uniunea Europeană, și anume respectarea demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept, precum și respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților.

               A fost înființată Autoritatea pentru partidele politice europene și fundațiile politice europene („Autoritatea”), care înregistrează, controlează și, dacă este cazul, impune sancțiuni asupra partidelor politice europene și fundațiilor politice europene. Printre sarcinile acesteia se numără examinarea cazurilor în care există suspiciunea că aceste entități nu au respectat valorile europene fundamentale. În cazul în care apar bănuieli că un partid sau o fundație nu ar respecta în practică această cerință, Parlamentul European, Consiliul sau Comisia poate depune la Autoritatea pentru partidele politice europene și fundațiile politice europene o cerere prin care să îi solicite să verifice situația. Înainte de a lua o decizie cu privire la anularea înregistrării unui partid sau a unei fundații, Autoritatea trebuie să consulte un comitet de personalități independente.

               Cu toate acestea, raportul Comisiei privind alegerile europene din 2014
                  3
                a arătat că au mai rămas lucruri de făcut în ceea ce privește sporirea participării cetățenilor și a caracterului incluziv al alegerilor, consolidarea dimensiunii europene a dezbaterii politice, inversarea tendinței participării scăzute la vot, consolidarea sporită a legitimității democratice a procesului decizional al UE, evidențierea afilierilor dintre partidele naționale și cele europene, precum și promovarea responsabilității politice.

               În plus, în ciuda progreselor înregistrate ca urmare a Regulamentului nr. 1141/2014, normele în vigoare prezintă încă lacune care trebuie abordate.

               Atât Parlamentul European, cât și mai multe partide politice europene au solicitat îmbunătățirea și adaptarea acestor norme. Serviciile Parlamentului European responsabile cu gestionarea regulamentului au examinat mai multe cazuri de utilizare necorespunzătoare a fondurilor.

               În martie 2017, Parlamentul a organizat o dezbatere în plen și a adresat Comisiei o întrebare cu solicitare de răspuns oral, solicitând informații atât în ceea ce privește calendarul eventualelor modificări, cât și anumite modificări specifice care se referă la nivelul de cofinanțare, posibilitatea deputaților în Parlamentul European de a fi afiliați la mai multe partide, numărul de membri necesar pentru a obține finanțare, finanțarea campaniilor pentru referendumuri, introducerea unui criteriu de capacitate financiară și autorizarea constituirii de rezerve financiare.

               În cadrul acestei dezbateri, Comisia și-a exprimat dorința de a colabora atât cu Parlamentul, cât și cu Consiliul, pentru a monitoriza primele etape ale punerii în aplicare a noilor norme. La 15 iunie 2017, Parlamentul a adoptat o rezoluție
                  4
                prin care invită Comisia să propună cât mai curând posibil o revizuire a actualului cadru juridic pentru a remedia deficiențele acestuia, în special în ceea ce privește nivelul de cofinanțare solicitat și posibilitatea ca deputații din Parlamentul European să fie afiliați la mai multe partide.

               Parlamentul European și partidele sale politice au scris Comisiei pentru a-și reitera solicitarea de modificare, furnizând Comisiei un raport cuprinzător în acest sens.

               Prin urmare, ținând cont de cele de mai sus și pe baza contribuțiilor extinse obținute de la diverse părți interesate (a se vedea secțiunea 3), Comisia a decis să propună un număr limitat de modificări specifice ale regulamentului menționat. Scopul acestora este să elimine lacunele, să îmbunătățească transparența și să asigure alocarea și cheltuirea corespunzătoare a resurselor limitate din bugetul UE, consolidând astfel cu adevărat reprezentarea electorală a cetățenilor europeni de către partidele politice europene. Prin aceste modificări se va asigura faptul că normele existente nu sunt eludate și că dispozițiile regulamentului nu sunt utilizate în mod abuziv.

               Modificările specifice ar urma să intre în vigoare înainte de alegerile europene din 2019. Acestea vor contribui la abordarea provocărilor identificate de Comisie în legătură cu alegerile europene din 2014, în special în ceea ce privește afilierile dintre partidele naționale și cele europene și la o mai mare responsabilizare politică.

               •Aspecte specifice abordate

                  În primul rând, în ceea ce privește sprijinul acordat pentru înregistrarea unui partid politic european, normele actuale predispun la abuzuri deoarece permit atingerea nivelului de reprezentare necesar (și anume reprezentarea în șapte state membre) fie (i) prin sprijinul partidelor membre reprezentate în parlamentele regionale, într-un parlament național sau în Parlamentul European, fie (ii) prin sprijinul membrilor acestor parlamente, fie (iii) printr-o combinație a celor două.

                  În primii ani după introducerea finanțării pentru partidele politice europene, cei mai mulți beneficiari erau alianțe de partide naționale care aparțineau aceleiași familii politice. Cu toate acestea, mai multe partide politice europene create în ultimii ani sunt formate în mare parte din politicieni care acționează în mod individual și/sau sunt puternic dominate de unul sau două partide politice naționale. Există mai multe cazuri în care diferiți membri ai unui singur partid național sprijină mai multe partide politice europene; în câteva cazuri extreme, un membru a sprijinit mai multe partide.

                  Autoritatea s-a confruntat, de asemenea, cu probleme practice legate de afilierea la mai multe partide. Este adesea neclar cum ar trebui procedat pentru evitarea dublei contabilizări în ceea privește reprezentarea, pentru gestionarea afilierilor precedente și pentru crearea unei legături între criteriile de reprezentare și de finanțare - inclusiv atunci când un deputat în Parlamentul European este luat în calcul ca sprijinind partide politice europene diferite, pe de o parte, în scopuri de reprezentare și, pe de altă parte, în scopuri de finanțare.

               Al doilea motiv de îngrijorare este legat de proporționalitatea finanțării oferite de UE în raport cu reprezentarea în Parlamentul European. În prezent, partidele politice europene pot solicita finanțare dacă sunt reprezentate în Parlamentul European de cel puțin un deputat. Mai multe partide politice europene, precum și administrația Parlamentului European au solicitat ridicarea pragului de reprezentare la trei deputați, pentru a preveni utilizarea abuzivă a fondurilor publice prin intermediul unor partide formate în jurul unei singure persoane.

               Cu toate acestea, impactul real al unei astfel de modificări ar fi minim deoarece, în prezent, chiar și cele mai slab reprezentate partide politice europene care pot beneficia de finanțare au 3 deputați în Parlamentul European
                  5
                (a se vedea graficul). Un aspect și mai important este că o astfel de modificare ar crea probleme juridice grave legate de drepturile fundamentale în ceea ce privește libertatea de asociere și egalitatea de șanse între toate partidele care prezintă candidați pentru alegeri și ar limita în mod nejustificat caracterul pluralist al politicii europene.

               Există și o altă modalitate de abordare a acestei probleme, și anume prin schimbarea cheii de repartizare pentru finanțarea partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene eligibile. În prezent, 15 % din suma totală disponibilă se distribuie în mod egal tuturor partidelor care ating pragul de un membru în Parlamentul European, iar restul de 85 % se repartizează între diferitele partide proporțional cu numărul de membri aleși în Parlamentul European (aceeași cheie de repartizare se utilizează și pentru fundații). Acest lucru reflectă o imagine destul de dezechilibrată a repartizării electorale în Parlament. Tabelele de mai jos
                  6
               , furnizate de administrația Parlamentului European, prezintă efectele modificării părții fixe a finanțării în comparație cu partea care depinde de nivelul de reprezentare în Parlament. Reducerea părții fixe la 5 % ar putea contribui la restabilirea unui echilibru mai corect, reflectând astfel mai bine și mai echitabil reprezentarea electorală în Parlament.

               În al treilea rând, pe lângă problemele legate de abuzuri și de proporționalitate, partidele politice europene și, într-o mai mare măsură, fundațiile politice europene se confruntă cu dificultăți în ceea ce privește respectarea pragului de cofinanțare, care în prezent este de 15 %. Serviciile Parlamentului European s-au confruntat, de asemenea, cu anumite practici dubioase în acest sens, unele partide încercând să respecte scrisoarea conținând cerința de cofinanțare prin fluxuri financiare circulare. În ceea ce privește capacitatea financiară, în exercițiul financiar 2015, auditorul extern al Parlamentul și-a exprimat îngrijorări în 8 rapoarte din 28, ceea ce indică faptul că resursele proprii ale beneficiarilor nu sunt suficiente.

               În numeroase cazuri, lipsa de resurse proprii provenind din cotizațiile de membru și din donații poate fi remediată numai prin utilizarea contribuțiilor în natură. În 2015, contribuțiile în natură primite de partide s-au ridicat la 238 009 EUR, iar cele primite de fundații la 283 649 EUR. Evaluarea obiectivă a acestor contribuții pune probleme serioase. În mai multe cazuri, administrația Parlamentului nu a fost în măsură să verifice această evaluare în detaliu și să confirme faptul că respectivele contribuții erau cu adevărat necesare activității vizate și direct legate de aceasta, și nici să determine dacă activitățile subiacente erau numai în interesul partidului european sau dacă ar fi putut fi și în interesul unei organizații partenere.

               În al patrulea rând, normele existente nu sunt suficient de clare și de transparente în ceea ce privește măsurile care trebuie luate în cazul în care un partid sau o fundație nu mai respectă criteriile de înregistrare sau dacă se constată că acestea au fost înregistrate pe baza unor informații incorecte.

               În al cincilea rând, pe baza experienței acumulate de administrația Parlamentului, este necesar să se extindă domeniul de aplicare al măsurilor care pot fi luate pentru recuperarea fondurilor cheltuite în mod necorespunzător de partide și fundații.

               •Coerența cu alte politici ale Uniunii

                  În Raportul din 2017 privind cetățenia Uniunii
                     7
                  , Comisia a recunoscut că funcționarea UE are la bază principiul democrației reprezentative. Acest sistem necesită transparență și o cultură politică accesibilă și responsabilă, sprijinită de un sistem electoral eficace și de un electorat informat și angajat. În acest scop, Comisia s-a angajat: să intensifice dialogurile cu cetățenii și să ia măsuri suplimentare pentru a le explica cetățenilor politicile sale, astfel cum a subliniat președintele Comisiei Europene, Jean-Claude Juncker, în discursul său din 2016 privind starea Uniunii; să desfășoare, înainte de alegerile din 2019, o campanie de sensibilizare și de informare la nivelul întregii UE privind drepturile care decurg din cetățenia UE, inclusiv drepturile electorale; să organizeze în 2018 un eveniment la nivel înalt privind participarea democratică, punând accentul pe încurajarea bunelor practici care să permită creșterea nivelului de participare a tinerilor și a grupurilor vulnerabile și slab reprezentate și să promoveze bunele practici care îi ajută pe cetățeni să voteze și să candideze la alegerile europene, inclusiv practicile care permit cetățenilor să își păstreze dreptul de vot atunci când se mută într-un alt stat membru, facilitează accesul transfrontalier la știrile politice și favorizează prezența la vot și o largă participare democratică în perspectiva alegerilor europene din 2019
                     8
                  . Prezenta propunere este conformă cu aceste priorități și vine în completarea lor. Prin urmare, pe lângă chestiunile prezentate în secțiunea anterioară, propunerea include și o serie de modificări, astfel încât legătura dintre partidele la nivelul statelor membre și partidele politice europene la care sunt afiliate să devină mai transparentă.

               O serie de inițiative sunt legate în mod indirect de această revizuire, în special Recomandarea Comisiei privind consolidarea desfășurării democratice și eficiente a alegerilor pentru Parlamentul European
                  9
               , precum și reforma Actului electoral european din 1976 și a Deciziei Consiliului European de stabilire a componenței Parlamentului European
                  10
               .

               2.TEMEI JURIDIC, SUBSIDIARITATE ȘI PROPORȚIONALITATE

               •Temei juridic

               Propunerea se bazează pe articolul 224 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, care prevede că „Parlamentul European și Consiliul, hotărând prin regulamente, în conformitate cu procedura legislativă ordinară, stabilesc statutul partidelor politice la nivel european, menționate la articolul 10 alineatul (4) din Tratatul privind Uniunea Europeană, în special regulile legate de finanțarea acestora”, precum și pe articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice
                  11
               .

               •Subsidiaritate

               Având în vedere că regulamentul în vigoare prevede un sistem la nivelul UE, inclusiv o personalitate juridică europeană specifică pentru partide și fundații și fonduri de la bugetul UE, orice deficiență a acestui sistem poate fi remediată numai prin intermediul legislației UE. Acțiunea individuală a statelor membre nu este, așadar, o opțiune relevantă.

               Prin urmare, modificările specifice propuse respectă pe deplin principiul subsidiarității. Nivelul UE este singurul nivel la care se pot stabili normele care reglementează statutul și finanțarea partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene. Comisia a stabilit eventualele măsuri de reformă respectând riguros principiile enunțate în Protocolul nr. 2 la tratate.

               •Proporționalitate

               Astfel cum se explică în secțiunea 5, măsurile specifice propuse nu depășesc ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivului pe termen lung privind dezvoltarea și consolidarea democrației europene și legitimitatea instituțiilor UE, scopul acestora fiind ca partidele politice europene și fundațiile politice europene să devină mai eficiente, iar actorii democrației să fie mai responsabili. Prin urmare, propunerea respectă în special principiul proporționalității.

               •Alegerea instrumentului

                  Numai un regulament poate modifica un regulament existent.

               3.CONSULTĂRILE CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI EVALUĂRILE IMPACTULUI

               •Consultările cu părțile interesate, obținerea și utilizarea avizului experților

               Comisia a pregătit prezenta propunere printr-un dialog strâns și o cooperare susținută cu părțile interesate relevante. Comisia a organizat mai multe reuniuni cu reprezentanți ai partidelor politice la nivel european, grupuri politice din Parlamentul European, deputați în Parlamentul European, serviciile Parlamentului European, Autoritatea pentru partidele politice europene și fundațiile politice europene, precum și cu experți naționali.

               La 12 iulie 2017 a avut loc o audiere în cadrul Comisiei pentru afaceri constituționale a Parlamentului European
                  12
               . Membrii comisiei respective, împreună cu directorul Autorității, directorul Direcției Generale Finanțe a Parlamentului European și un reprezentant al Comisiei au dezbătut modificările posibile la actualul regulament. S-a ajuns la un consens larg cu privire la necesitatea eliminării anumitor lacune ale regulamentului înainte de viitoarele alegeri pentru Parlamentul European. Modificările specifice ar spori transparența și ar contribui la eliminarea lacunelor care permit eludarea obiectivelor actualului regulament sau utilizarea abuzivă a dispozițiilor sale.

               Partidele politice europene și fundațiile politice europene, serviciile Parlamentului European și Autoritatea au identificat și alte posibile deficiențe ale actualului regulament, însă acestea au fost considerate mai puțin urgente.

                  Părțile interesate au furnizat informații pe baza experienței și expertizei lor în ceea ce privește normele actuale care reglementează partidele politice și fundațiile politice atât în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1141/2014, cât și al Regulamentului financiar.

               •Evaluarea impactului

               Se așteaptă ca propunerea să îmbunătățească eficacitatea cu care Regulamentul nr. 1141/2014 își atinge obiectivele, eliminând anumite lacune existente. Propunerea se bazează pe numeroasele contribuții obținute de la diverse părți interesate, astfel cum se explică mai sus, și pe analiza unui număr limitat de soluții specifice.

               Prezenta propunere nu este însoțită de o evaluare a impactului specifică, întrucât nu se preconizează că va avea un impact semnificativ mai larg din punct de vedere economic, social și de mediu.

               •Drepturi fundamentale

                  Articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) prevede că „Uniunea se întemeiază pe valorile respectării demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept, precum și pe respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților. Aceste valori sunt comune statelor membre într-o societate caracterizată prin pluralism, nediscriminare, toleranță, justiție, solidaritate și egalitate între femei și bărbați.”

                  Articolul 10 alineatele (1) și (2) din TUE prevede că „funcționarea Uniunii se întemeiază pe principiul democrației reprezentative” și că „cetățenii sunt reprezentați direct, la nivelul Uniunii, în Parlamentul European”. Alineatul (4) de la același articol prevede că: „partidele politice la nivel european contribuie la formarea conștiinței politice europene și la exprimarea voinței cetățenilor Uniunii”. Articolele 11 și 12 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene consacră dreptul la libertatea de exprimare și de asociere. În special, articolul 12 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene prevede că „Orice persoană are dreptul la libertatea de întrunire pașnică și la libertatea de asociere la toate nivelurile și în special în domeniile politic, sindical și civic, ceea ce implică dreptul oricărei persoane de a înființa împreună cu alte persoane sindicate și de a se afilia la acestea pentru apărarea intereselor sale. Partidele politice la nivelul Uniunii contribuie la exprimarea voinței politice a cetățenilor Uniunii.”.

                  Modificările care fac obiectul prezentei propuneri urmăresc atingerea obiectivelor stabilite în aceste dispoziții și sunt, așadar, compatibile cu drepturile fundamentale garantate de articolul 12 din Cartă și pun în aplicare aceste drepturi.

               4.IMPLICAȚIILE BUGETARE

               Finanțarea acordată de UE partidelor politice europene și fundațiilor politice europene va fi asigurată în continuare din bugetul Parlamentului European. Prezenta propunere nu implică nicio modificare a sumelor alocate și nu are nicio implicație semnificativă asupra bugetului UE.

               5.ALTE ELEMENTE

               •Modalități de evaluare și raportare

               Prezenta propunere reprezintă o reformă limitată și specifică a regulamentului existent, care prevede, la rândul său, o revizuire mai cuprinzătoare. Se propune modificarea calendarului pentru revizuire, astfel încât aceasta să se poată baza pe dovezi suficiente desprinse din aplicarea practică atât a actualului regulament, cât și a modificărilor propuse.

               •Explicații detaliate referitoare la dispozițiile specifice ale propunerii

               Pentru a consolida adevărata dimensiune europeană a partidelor politice europene și pentru a spori transparența, garantând, în același timp, că fondurile europene sunt cheltuite în mod corect, Comisia propune un set limitat de modificări la Regulamentul (CE) nr. 1141/2014 pentru a se stabili cine poate sprijini înregistrarea unui partid politic, pentru a se asigura că alocarea fondurilor este mai bine proporționată în raport cu reprezentativitatea partidelor politice europene în cadrul Parlamentului European și pentru a se aborda dificultățile cu care se confruntă partidele politice europene și fundațiile politice europene în respectarea pragului de cofinanțare. Aceste modificări vor elimina lacunele normelor existente care predispun la abuzuri.

               În ceea ce privește problema „afilierii la mai multe partide”, au fost luate în considerare mai multe opțiuni: (i) să nu li se permită deputaților în Parlamentul European care fac parte din același partid politic național să sprijine partide europene diferite; (ii) să nu li se mai permită membrilor parlamentelor regionale să sprijine înregistrarea și (iii) să se permită numai sprijinul acordat de partidele naționale. Ultima opțiune a fost considerată cea mai eficace deoarece ar atinge aceleași obiective ca și opțiunea (i), dar într-un mod mai obiectiv, mai echitabil și mai ușor de aplicat.

               Prin urmare, Comisia propune modificarea articolului 3 alineatul (1) litera (b) pentru a permite numai partidelor, nu și persoanelor fizice, să sprijine crearea unui partid politic european. Ar fi astfel mai dificil pentru entitățile care nu dispun de o reprezentare substanțială în cadrul statelor membre să se constituie în partide politice europene și să beneficieze de finanțare europeană după ce ating pragul de un deputat în Parlamentul European.

               Această modificare nu împiedică partidele europene să permită afilierea persoanelor fizice, dar aceste afilieri nu vor mai fi relevante pentru îndeplinirea criteriului de înregistrare. Prin urmare, nu se propune modificarea definiției partidelor sau alianțelor politice.

               Pentru a remedia dificultățile cu care se confruntă partidele politice europene și fundațiile politice europene în respectarea actualului prag de cofinanțare de 15 %, acesta ar trebui să fie redus, astfel încât o parte mai mare din fondurile publice rezervate pentru partidele politice europene și fundațiile politice europene să fie direcționată în mod corespunzător, de exemplu pentru campaniile electorale. S-ar reduce, de asemenea, stimulentele pentru practici discutabile. După ce a analizat mai multe opțiuni, Comisia a decis să propună reducerea cerinței de cofinanțare prevăzute la articolul 17 alineatul (4) la 10 % pentru partidele politice europene și la 5 % pentru fundațiile politice europene.

               Gradul de transparență al alegerilor pentru Parlamentul European a fost întotdeauna un element esențial pentru Comisie. Claritatea și transparența pot fi îmbunătățite prin stabilirea unei legături mai clare între partidele politice naționale și cele europene. Acest lucru este deosebit de important în contextul prezentei propuneri, care urmărește să permită numai partidelor să sprijine partidele politice europene. Cetățenilor ar trebui să li se ofere din start informații clare și pertinente, inclusiv în ceea ce privește afilierile, pentru ca aceștia să înțeleagă impactul votului lor la nivelul partidului european. Se propune introducerea unei condiții suplimentare pentru partidele politice europene care beneficiază de finanțare, prin introducerea unui nou alineat (3a) la articolul 18 care să prevadă obligația ca un astfel de partid să raporteze cu privire la publicarea, pe site-urile internet ale partidelor sale membre, a programului său politic și a logoului său, precum și a unor informații privind reprezentarea de gen în rândul candidaților săi la ultimele alegeri pentru Parlamentul European și al membrilor săi care sunt deputați în Parlamentul European.

               Se propune îmbunătățirea proporționalității finanțării acordate de UE prin stabilirea unei legături mai clare între această finanțare și reprezentarea în Parlament, prin modificarea cheii de repartizare a finanțării prevăzute la articolul 19 alineatul (1). Se propune reducerea sumei fixe la 5 % și, astfel, creșterea părții din finanțare care se repartizează proporțional cu numărul de membri aleși în Parlamentul European. Din motivele expuse mai sus, s-a respins opțiunea alternativă de a ridica pragul de reprezentare care trebuie atins pentru a putea beneficia de finanțare.

               Atunci când un partid politic european sau o fundație politică europeană nu mai respectă unul sau mai multe dintre criteriile de înregistrare, în special criteriul de reprezentare și criteriul de participare la alegerile europene, sau atunci când înregistrarea s-a bazat pe informații incorecte/înșelătoare, Autoritatea ar trebui să fie abilitată să anuleze înregistrarea partidului sau a fundației în cauză. Jurisprudența Curții de Justiție admite posibilitatea de a retrage retroactiv un act administrativ favorabil într-un termen rezonabil și cu respectarea așteptărilor legitime ale beneficiarului măsurii respective care s-a bazat pe legalitatea acesteia. Modificările aduse la articolul 27 clarifică acest lucru, astfel încât Autoritatea să poată asigura respectarea normelor într-un mod mai eficace.

               Pentru a proteja interesele financiare și reputația Uniunii, ordonatorul de credite al Parlamentului European trebuie să fie în măsură să recupereze sumele plătite în mod necuvenit de la persoanele care au comis, în folosul propriu sau în folosul altor entități sau persoane fizice, activități ilegale care afectează interesele financiare ale Uniunii Europene. Prin urmare, Comisia introduce modificări la articolul 30.

               În cele din urmă, pe lângă măsurile tranzitorii, Comisia propune adaptarea clauzei de revizuire din actualul regulament, astfel încât raportul de evaluare să poată fi publicat în prima parte a anului 2022 pentru a cuprinde și evaluarea modificărilor propuse în prezentul regulament.

               2017/0219 (COD)

               Propunere de

               REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI

               de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 1141/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 octombrie 2014 privind statutul și finanțarea partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene

               PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 224,

               având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, în special articolul 106a,

               având în vedere propunerea Comisiei Europene,

               după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

               având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European
                  13
               ,

               având în vedere avizul Comitetului Regiunilor
                  14
               ,

               având în vedere avizul Curții de Conturi
                  15
               ,

               hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară,

               întrucât:

               (1)Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1141/2014 stabilește un statut juridic european specific pentru partidele politice europene și fundațiile politice europene în baza căruia acestea beneficiază de finanțare din bugetul general al Uniunii Europene.

               (2)S-a constatat că este necesară o modificare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 1141/2014 pentru o mai bună îndeplinire a obiectivului de a încuraja și asista partidele politice europene și fundațiile politice europene afiliate acestora în eforturile pe care le depun pentru a crea o legătură puternică între societatea civilă europeană și instituțiile Uniunii, în special Parlamentul European.

               (3)Este necesar să se asigure mai bine că partidele politice europene și fundațiile politice europene prezintă o adevărată dimensiune transnațională atunci când dobândesc, prin înregistrare, statutul juridic european specific. Mai mult, pentru a se consolida legătura dintre politicile de la nivel național și cele de la nivelul Uniunii și pentru a se evita situația în care același partid național creează în mod artificial mai multe partide politice europene cu tendințe politice similare sau identice, ar trebui ca membri ai aceluiași partid politic național să nu poată fi luați în considerare pentru alianțe politice diferite în scopul îndeplinirii cerințelor minime de reprezentare necesare pentru ca aceste alianțe să fie înregistrate ca partid european. Prin urmare, de acum înainte numai partidele politice, și nu persoanele fizice ar trebui să fie luate în considerare în scopul îndeplinirii acestor cerințe minime de reprezentare.

               (4)Partidele politice europene și fundațiile politice europene ar trebui să poată absorbi o parte mai mare din creditele alocate în bugetul general al Uniunii Europene pentru finanțarea acestora. Prin urmare, ar trebui majorat procentul maxim pe care contribuțiile financiare sau granturile de la bugetul general al Uniunii Europene îl pot reprezenta din costurile rambursabile anuale indicate în bugetul unui partid politic european și din costurile eligibile suportate de o fundație politică europeană.

               (5)Din motive de transparență și pentru a consolida controlul și răspunderea democratică a partidelor politice europene și legătura dintre societatea civilă europeană și instituțiile Uniunii, în special Parlamentul European, accesul la finanțare din bugetul general al Uniunii Europene ar trebui să fie condiționat de publicarea, de către partidele membre, a programului și a logoului partidului politic european în cauză, precum și a unor informații privind reprezentarea de gen în rândul candidaților la ultimele alegeri pentru Parlamentul European și în rândul deputaților în Parlamentul European.

               (6)Pentru ca alocarea resurselor din bugetul general al Uniunii Europene să fie mai proporțională și să reflecte în mod obiectiv sprijinul electoral efectiv acordat unui partid politic european, finanțarea partidelor politice europene și, prin extensie, a fundațiilor politice afiliate acestora ar trebui să fie corelată mai strâns cu un nivel demonstrabil de sprijin electoral. Prin urmare, normele privind repartizarea fondurilor ar trebui să fie adaptate astfel încât să țină seama într-o mai mare măsură de numărul de membri ai fiecărui partid politic european care sunt aleși în Parlamentul European.

               (7)În cazul în care un partid politic european sau o fundație politică europeană nu mai îndeplinește, din cauza unei modificări a circumstanțelor, una sau mai multe dintre condițiile necesare pentru înregistrare, ar trebui să se procedeze la radierea sa din registru.

               (8)Din motive de securitate juridică și de transparență, ar trebui să se prevadă în mod explicit că un partid politic european sau o fundație politică europeană poate fi radiat(ă) din registru, într-un termen rezonabil, dacă partidul sau fundația a furnizat informații false sau incomplete, pe baza cărora s-a luat decizia de înregistrare a partidului sau a fundației în cauză.

               (9)Ar trebui consolidat nivelul de protecție a intereselor financiare ale UE prin asigurarea recuperării efective, în caz de infracțiune, a finanțării de la bugetul general al Uniunii Europene prin recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit de la persoanele fizice responsabile pentru infracțiunea în cauză.

               (10)Pentru ca implicațiile Regulamentului (UE, Euratom) nr. 1141/2014, astfel cum este modificat de prezentul regulament, să poată fi evaluate pe baza unor dovezi suficiente desprinse din aplicarea practică a acestuia, ar trebui amânată data de revizuire completă a regulamentului.

               (11)Noile cerințe privind publicitatea programului și a logoului partidelor politice europene, precum și a informațiilor privind reprezentarea de gen ar trebui să se aplice deja, în cea mai mare măsură posibilă, cererilor de finanțare pentru 2019, anul în care vor avea loc alegerile pentru Parlamentul European. Ar trebui să se prevadă, așadar, dispoziții tranzitorii.

               (12)Prin urmare, Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1141/2014 ar trebui modificat în mod corespunzător,

               ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

               Articolul 1

               Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1141/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 octombrie 2014 privind statutul și finanțarea partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene se modifică după cum urmează:

               (1) La articolul 3 alineatul (1) litera (b) se înlocuiește cu următorul text:

               „partidele sale membre trebuie să fie reprezentate, în cel puțin un sfert din statele membre, de deputați în Parlamentul European sau de membri în parlamentele naționale, în parlamentele regionale ori în adunările regionale; sau

               (2) Articolul 17 alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

               „4. Contribuțiile financiare sau granturile de la bugetul general al Uniunii Europene nu depășesc 90 % din costurile eligibile anuale indicate în bugetul unui partid politic european și 95 % din costurile eligibile suportate de o fundație politică europeană. Partidele politice europene pot utiliza, în cursul unui exercițiu financiar ulterior datei la care a fost acordată, orice parte neutilizată din contribuția Uniunii alocată pentru acoperirea cheltuielilor rambursabile. Sumele neutilizate după respectivul exercițiu financiar se recuperează în conformitate cu Regulamentul financiar.”

               (3) La articolul 18,

               se introduce următorul alineat (3a):

               „3a. Un partid politic european include în cererea sa elemente care demonstrează că partidele sale membre au publicat în permanență pe site-urile lor internet, în cursul celor 12 luni anterioare momentului în care se depune cererea, programul politic și logoul partidului politic european, precum și informații, pentru fiecare dintre partidele membre ale partidului politic european, privind reprezentarea de gen în rândul candidaților la ultimele alegeri pentru Parlamentul European și în rândul deputaților în Parlamentul European.”

               (4) Articolul 19 alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

               „1. Creditele respective puse la dispoziția partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene cărora li s-au atribuit contribuții sau subvenții în conformitate cu articolul 18 se alocă anual, pe baza următoarei chei de repartizare:

               — 5 % se repartizează în părți egale între partidele politice europene beneficiare;

               — 95 % se repartizează proporțional cu numărul de deputați aleși în Parlamentul European dintre partidele politice europene beneficiare.

               Aceeași cheie de repartizare se utilizează pentru a se atribui finanțare fundațiilor politice europene, în baza afilierii lor la un partid politic european.”

               (5) Articolul 27 se modifică după cum urmează:

               (a) alineatul 1 litera (b) se înlocuiește cu următorul text:

               „(b) atunci când se stabilește, în conformitate cu procedurile prevăzute la articolul 10 alineatele (2)-(5), că partidul sau fundația în cauză nu mai îndeplinește una sau mai multe dintre condițiile prevăzute la articolul 3 alineatul (1) sau la articolul 3 alineatul (2); sau”

               (b) La alineatul (1) se adaugă următorul alineat (ba):

               „(ba) atunci când partidul sau fundația în cauză nu îndeplinea una sau mai multe dintre condițiile prevăzute la articolul 3 alineatul (1) sau la articolul 3 alineatul (2) în momentul înregistrării sale și atunci când partidul sau fundația a prezentat informații false sau incomplete referitoare la aceste condiții care au dus la decizia de înregistrare a partidului sau a fundației; se adoptă o decizie de radiere a partidului sau a fundației într-un termen rezonabil de la momentul în care Autoritatea ar fi putut avea certitudinea că partidul sau fundația în cauză nu îndeplinea condiția sau condițiile în cauză;”

               (c) Se introduce următorul alineat (5a):

               „5a. În cazul în care impune sancțiuni financiare în situațiile menționate la alineatul (2) litera (a) punctul (v) sau (vi), Autoritatea poate stabili, în scopuri de recuperare în temeiul articolului 30 alineatul (2), că o persoană fizică care este membră a organului administrativ, de conducere sau de supraveghere al partidului politic european sau al fundației politice europene sau care are putere de reprezentare, de decizie sau de control în ceea ce privește partidul politic european sau fundația politică europeană este, de asemenea, responsabilă de infracțiune în următoarele cazuri:

               a.
                     în situația menționată la alineatul (2) litera (a) punctul (v) în cazul în care s-a stabilit, în hotărârea menționată la dispoziția respectivă, că persoana fizică a fost, de asemenea, responsabilă de activitățile ilegale în cauză;

               b.
                     în situația menționată la alineatul (2) litera (a) punctul (vi) în cazul în care persoana fizică este, de asemenea, responsabilă de comportamentul sau de inexactitățile în cauză.”

               (6) La articolul 30 alineatul (2), se adaugă următoarea teză:

               „Ordonatorul de credite al Parlamentului European recuperează, de asemenea, sumele plătite în mod necuvenit în baza unei decizii sau a unui acord privind contribuția sau grantul de la persoana fizică în legătură cu care s-a luat o decizie în temeiul articolului 27 alineatul (5a).”.

                (7) Articolul 38 se înlocuiește cu următorul text:

               „Articolul 38

               Evaluare

               Parlamentul European publică, la cinci ani de la momentul în care prezentul regulament devine aplicabil și după consultarea Autorității, un raport privind aplicarea prezentului regulament și activitățile finanțate. În raport se arată, după caz, eventualele modificări care trebuie aduse statutului și sistemelor de finanțare.

               Comisia prezintă, cel târziu la șase luni de la publicarea raportului de către Parlamentul European, un raport privind aplicarea prezentului regulament însoțit, dacă este cazul, de o propunere legislativă de modificare a prezentului regulament.”

               (8) Se introduce următorul articol 40a:

               „Articolul 40a

               Dispoziție tranzitorie

               Prin derogare de la articolul 18 alineatul (3a) și în ceea ce privește cererile de finanțare pentru exercițiul financiar 2019, ordonatorul de credite al Parlamentului European solicită, înainte de a se pronunța cu privire la o cerere de finanțare, furnizarea de către partidul politic european a unor dovezi care demonstrează că partidele sale membre au publicat în permanență pe siteurile lor internet, pentru o perioadă care începe la o lună după intrarea în vigoare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. XX/2018, programul politic și logoul partidului politic european, precum și informații, pentru fiecare dintre partidele membre ale partidului politic european, privind reprezentarea de gen în rândul candidaților la ultimele alegeri pentru Parlamentul European și în rândul deputaților în Parlamentul European.”

               Articolul 2

               Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

               Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

               Adoptat la Bruxelles,

                  Pentru Parlamentul European,
                        Pentru Consiliu,

                  Președintele
                        Președintele

                     (1)
                  Recomandarea din 12.3.2013 privind consolidarea desfășurării democratice și eficiente a alegerilor pentru Parlamentul European C(2013)1303 final
                  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/ALL/?uri=OJ:L:2013:079:TOC

                     (2)
                  JO L 317, 4.11.2017, p. 1-27.

                     (3)
                  Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Raport privind alegerile pentru Parlamentul European din 2014, COM/2015/0206 final
                  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?uri=COM:2015:0206:FIN
                  .

                     (4)
                  A se vedea
                  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=MOTION&reference=B8-2017-0405&language=RO

                     (5)
                  Alianța pentru Pace și Libertate (APF), Alianța Mișcărilor Naționale Europene (EANM), Alianța Europeană pentru Libertate (EAF) și Europenii Uniți pentru Democrație (EUD). Partidul politic european Coaliția pentru Viață și Familie (CVF) nu are niciun deputat în Parlamentul European și, prin urmare, nu este eligibil pentru finanțare după 2017, ultimul an de aplicare a vechilor norme prevăzute în Regulamentul din 2004.

                     (6)
                  Pe baza fondurilor din 2017, în temeiul normelor prevăzute în Regulamentul din 2004, fără a se ține, așadar, cont de cerința din Regulamentul din 2014 care impune pragul minim de un deputat în Paramentul European pentru a beneficia de finanțare.

                     (7)
                  COM (2017) 30 final.

                     (8)
                  Aceste bune practici vor aborda, de asemenea, instrumentele de e-democrație, mecanismele de votare la distanță (de exemplu, votul electronic) și accesul transfrontalier la informațiile politice, în scopul creșterii nivelului de participare la vot.

                     (9)

                  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/PDF/?uri=CELEX:32013H0142&from=RO
                  .

                     (10)
                  Decizia Consiliului European din 28 iunie 2013 de stabilire a componenței Parlamentului European http://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?uri=CELEX:32013D0312

                     (11)

                  https://europa.eu/european-union/sites/europaeu/files/docs/body/consolidated_version_of_the_treaty_establishing_the_european_atomic_energy_community_ro.pdf

                     (12)
                  Ordinea de zi, lista vorbitorilor și concluziile pot fi consultate aici:
                  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//NONSGML+COMPARL+AFCO-OJ-20170712-1+01+DOC+PDF+V0//EN

                     (13)
                  JO C , , p. .

                     (14)
                  JO C , , p. .

                     (15)
                  JO C , , p. .


				|

		52013PC0159

			Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI privind stabilirea unei rate de ajustare a plăților directe prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 73/2009 pentru anul calendaristic 2013 /* COM/2013/0159 final - 2013/0087 (COD) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
1.           CONTEXTUL PROPUNERII
Tratatul privind funcționarea Uniunii
Europene (TFUE) prevede ca regulă fundamentală de reglementare a
finanțării Uniunii că bugetul anual al Uniunii trebuie să
respecte cadrul financiar multianual (CFM). Pentru a se garanta că sumele
destinate finanțării politicii agricole comune (PAC) respectă
subplafoanele anuale pentru cheltuielile de piață și
plățile directe din cadrul rubricii 2, prevăzute în regulamentul
care urmează să fie adoptat de Consiliu în conformitate cu
articolul 312 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea
Uniunii Europene, în Regulamentul (CE) nr. 73/2009 al Consiliului de
stabilire a unor norme comune pentru sistemele de ajutor direct pentru
agricultori în cadrul politicii agricole comune și de instituire a
anumitor sisteme de ajutor pentru agricultori[1]
a fost prevăzut un mecanism de disciplină financiară. În temeiul
acestui mecanism, trebuie să se determine o ajustare a nivelului
plăților directe atunci când previziunile pentru finanțarea
plăților directe și a cheltuielilor de piață, luând în
considerare toate transferurile financiare între Fondul European de Garantare
Agricolă (FEGA) și Fondul european agricol pentru dezvoltare
rurală (FEADR), indică faptul că va fi depășit
subplafonul anual de la rubrica 2 stabilit în cadrul financiar multianual.
La întocmirea proiectului de buget 2014,
primele estimări bugetare pentru plățile directe și
cheltuielile de piață au arătat că, după efectuarea
transferurilor financiare între FEGA și FEADR, este posibil să se
depășească subplafonul de la rubrica 2 pentru exercițiul
financiar 2014. În consecință, trebuie redus nivelul
plăților directe pentru a se respecta plafonul.
Pe această bază, Comisia
prezintă o propunere de stabilire a ratei de ajustare a plăților
directe pentru anul calendaristic 2013, care trebuie să fie
adoptată de Parlamentul European și de Consiliu până la 30 iunie 2013
în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) din
Regulamentul (CE) nr. 73/2009, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (UE)
nr. 671/2012 al Parlamentului European și al Consiliului[2]. Cu toate acestea, dacă
rata de ajustare nu a fost stabilită până la data de 30 iunie 2013,
Comisia o va stabili în conformitate cu articolul 18 alineatul (4)
din Regulamentul (CE) nr. 1290/2005 al Consiliului privind
finanțarea politicii agricole comune[3].

După determinarea ratei de ajustare
stabilite prin prezentul regulament, articolul 18 alineatul (5) din
Regulamentul (CE) nr. 1290/2005 al Consiliului oferă, de
asemenea, Comisiei posibilitatea de a propune o adaptare a acestei rate pe baza
noilor informații pe care le deține. Comisia își va revizui
previziunile pentru cheltuielile de piață și pentru
plățile directe în momentul pregătirii scrisorii rectificative
la proiectul de buget 2014 în octombrie 2013 și va propune,
dacă este necesar, adaptarea ratei de ajustare. Consiliul poate adapta
rata de ajustare până la 1 decembrie 2013.
2.           REZULTATELE
CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII
IMPACTULUI
Prezenta propunere pune în aplicare normele
prevăzute la articolul 11 din Regulamentul (CE) nr. 73/2009
al Consiliului și la articolul 18 din Regulamentul (CE) nr. 1290/2005
al Consiliului. Consultarea prealabilă cu părțile interesate
și pregătirea unei evaluări a impactului nu au fost necesare.
3.           ELEMENTELE JURIDICE ALE
PROPUNERII
Prezenta propunere stabilește, în temeiul
disciplinei financiare, rata de ajustare procentuală pentru anul
calendaristic 2013.
Ținând cont de faptul că statele
membre au posibilitatea de a efectua cu întârziere plățile către
agricultori în afara perioadei reglementare de plată aplicabile în cazul
plăților directe și că rata de ajustare în temeiul
disciplinei financiare poate varia de la un an calendaristic la altul,
cuantumul plăților directe care trebuie să fie acordate
agricultorilor nu trebuie să fie afectat de disciplina financiară în
mod diferit în funcție de momentul în care statele membre efectuează
plățile către agricultori. Prin urmare, pentru a se garanta
tratamentul egal al agricultorilor, rata de ajustare trebuie să fie
aplicată doar la valoarea plăților directe care trebuie să
fie acordate agricultorilor pentru cererile de ajutor depuse în anul
calendaristic 2013, independent de momentul în care plățile
către agricultori sunt efectuate în mod efectiv.
Distribuirea inegală a plăților
directe între micii și marii beneficiari continuă să pună
probleme pentru PAC. Prezentul regulament propune aplicarea ratei de ajustare,
în temeiul disciplinei financiare, sumelor care depășesc 5 000 EUR,
pentru a contribui la realizarea obiectivului de a obține o distribuire
mai echilibrată a plăților. Acest lucru este în conformitate cu
ce s-a propus, cu privire la disciplina financiară în contextul reformei
PAC, la articolul 8 din propunerea Comisiei de Regulament (UE) de
stabilire a unor norme privind plățile directe acordate fermierilor
prin scheme de sprijin în cadrul politicii agricole comune[4].
Plățile directe în Bulgaria, România
și Croația, sub rezerva aderării sale și de la data
aderării sale, sunt în curs de introducere progresivă în anul
calendaristic 2013. În consecință, rata de ajustare în temeiul
disciplinei financiare nu se va aplica în aceste state membre.
4.           IMPLICAȚIILE BUGETARE
Calcularea ratei de ajustare, în temeiul
disciplinei financiare, face parte din faza de pregătire a proiectului de
buget 2014, pentru a se respecta subplafonul pentru cheltuielile de
piață și plățile directe de la rubrica 2 pentru
exercițiul financiar 2014, după efectuarea transferurilor financiare
între FEGA și FEADR, în conformitate cu prevederile concluziilor
Consiliului European (7‑8 februarie 2013) privind cadrul
financiar multianual[5].
Potrivit concluziilor, rezerva pentru situații de criză este
inclusă la rubrica 2 și va fi instituită prin aplicarea, la
începutul fiecărui an, a unei reduceri a plăților directe prin
intermediul mecanismului de disciplină financiară.
Primele estimări ale creditelor bugetare
pentru plăți directe și cheltuieli de piață au indicat
necesitatea de a reduce, prin intermediul disciplinei financiare, cu 1 471,4 milioane EUR
cuantumul total al plăților directe care pot fi acordate
agricultorilor pentru anul calendaristic 2013, pentru a respecta subplafonul
pentru exercițiul financiar 2014 stabilit în concluziile Consiliului
European (7‑8 februarie 2013) privind cadrul financiar
multianual, din care se deduc sumele puse la dispoziția FEADR în temeiul
articolelor 10b și 136 din Regulamentul (CE) nr. 73/2009,
precum și în temeiul articolului 52 din propunerea Comisiei de
Regulament (UE) de stabilire a unor norme privind plățile directe
acordate fermierilor prin scheme de sprijin în cadrul politicii agricole
comune. Reducerea prevăzută de disciplina financiară include, de
asemenea, suma de 424,5 milioane EUR necesară pentru instituirea
rezervei pentru situații de criză.
Procentul ratei de ajustare, necesar în
temeiul disciplinei financiare pentru a respecta plafonul, este de 4,981759 %
și a fost calculat ținând cont de faptul că se aplică doar
la sumele de peste 5 000 EUR și că nu se aplică în
toate statele membre.
Aplicarea acestei rate de ajustare va duce la
reducerea cuantumului plăților directe pentru liniile bugetare
privind cheltuielile aferente cererilor de ajutor depuse de agricultori pentru
anul calendaristic 2013 (exercițiul financiar 2014). Reducerea totală
care rezultă din aplicarea disciplinei financiare se ridică la 1471,4 milioane EUR.
5.           ELEMENTE OPȚIONALE
În această etapă, ca o
măsură de precauție, rata de ajustare, în temeiul disciplinei
financiare, propusă de prezentul regulament are la bază concluziile
Consiliului European (7‑8 februarie 2013) privind cadrul
financiar multianual. Cu toate acestea, calcularea finală a ratei de
ajustare, în temeiul disciplinei financiare, va depinde de subplafonul de la
rubrica 2 fixat de Regulamentul Consiliului de stabilire a cadrului financiar
multianual pentru perioada 2014-2020 și de Acordul interinstituțional
dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind cooperarea în
chestiuni bugetare și buna gestiune financiară.

2013/0087 (COD)
Propunere de
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN
ŞI AL CONSILIULUI
privind stabilirea unei rate de ajustare a
plăților directe prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 73/2009
pentru anul calendaristic 2013
PARLAMENTUL EUROPEAN ŞI
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 43
alineatul (2),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectului de act
legislativ către parlamentele naționale,
[având în vedere avizul Comitetului Economic
și Social European[6],]
[având în vedere avizul Comitetului Regiunilor[7],]
hotărând în conformitate cu procedura
legislativă ordinară,
întrucât:
(1)       La articolul 11
alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 al Consiliului
din 19 ianuarie 2009 de stabilire a unor norme comune pentru
sistemele de ajutor direct pentru agricultori în cadrul politicii agricole
comune și de instituire a anumitor sisteme de ajutor pentru agricultori[8] se prevede că, în
exercițiul financiar 2014, sumele destinate finanțării
cheltuielilor de piață și a plăților directe din
cadrul politicii agricole comune (PAC) trebuie să respecte plafoanele
anuale stabilite în temeiul regulamentului adoptat de Consiliu în conformitate
cu articolul 312 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii
Europene. De asemenea, la articolul 11 alineatul (1) din
Regulamentul (CE) nr. 73/2009 se stabilește că trebuie
să se determine o ajustare a plăților directe (disciplina
financiară) în situația în care previziunile legate de
finanțarea cheltuielilor de piață și a plăților
directe, la care se adaugă sumele rezultate din aplicarea articolelor 10c
și 136 din respectivul regulament, dar înainte de aplicarea
articolului 10a din respectivul regulament și fără a se
ține cont de marja de 300 000 000 EUR, indică faptul
că plafonul anual va fi depășit. În conformitate cu
articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009,
Parlamentul European și Consiliul trebuie să determine această
ajustare până la data de 30 iunie, pe baza unei propuneri prezentate de
Comisie cel târziu la data de 31 martie a anului calendaristic pentru care se
aplică ajustarea.
(2)       Previziunile pentru
plățile directe și cheltuielile de piață determinate
în faza de pregătire a proiectului de buget 2014 arată că este
posibil ca plafonul anual pentru Fondul European de Garantare Agricolă
(FEGA) aferent exercițiului financiar 2014 să fie depășit,
ținând cont de necesitatea de a institui rezerva pentru situații de
criză menționată în concluziile Consiliului European (7‑8 februarie 2013)
privind cadrul financiar multianual. Prin urmare, trebuie să se
stabilească o rată de ajustare a plăților directe enumerate
în anexa I la Regulamentul (CE) nr. 73/2009.
(3)       Ca regulă generală,
agricultorii care depun o cerere de ajutor pentru plăți directe
pentru un an calendaristic (N) primesc sumele aferente într-o anumită
perioadă de plată care ține de exercițiul financiar (N+1).
Cu toate acestea, în anumite limite, statele membre au posibilitatea de a
efectua cu întârziere plățile către agricultori dincolo de
respectiva perioadă de plată, fără nicio limită de
timp, astfel încât plățile efectuate cu întârziere pot fi incluse într-un
exercițiu financiar ulterior. Atunci când disciplina financiară este
aplicată pentru un anumit an calendaristic, rata de ajustare nu trebuie
să se aplice plăților pentru care cererile de ajutor au fost
depuse în alți ani calendaristici decât cel pentru care se aplică
disciplina financiară. Prin urmare, pentru a se garanta tratamentul egal
al agricultorilor, este necesar să se prevadă că rata de
ajustare trebuie aplicată plăților pentru care s-au depus cereri
de ajutor în anul calendaristic pentru care se aplică disciplina
financiară, independent de momentul în care sunt efectuate
plățile către agricultori.
(4)       Mecanismul de disciplină
financiară, împreună cu modularea, a fost introdus odată cu
reforma PAC din 2003. Ambele instrumente au prevăzut o reducere
liniară a cuantumului plăților directe care trebuie acordate
fermierilor. Luând în considerare implicațiile distribuirii inegale a
plăților directe între micii și marii beneficiari, modularea a
fost aplicată sumelor de peste 5 000 EUR pentru a se obține
o distribuire mai echilibrată a plăților. În ceea ce
privește anul calendaristic 2013, ajustarea plăților directe
menționată la articolul 10a din Regulamentul (CE) nr. 73/2009
prevede în continuare aceeași scutire ca pentru modulare. Disciplina
financiară trebuie aplicată în mod similar, pentru a contribui
și la realizarea obiectivului de a se obține o distribuție mai
echilibrată a plăților; prin urmare, este necesar să se
prevadă aplicarea unei rate de ajustare doar pentru sumele de peste 5 000 EUR.
(5)       La articolul 11
alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 se prevede
că, în perspectiva aplicării calendarului pentru creșteri
prevăzut la articolul 121 din respectivul regulament la toate
plățile directe acordate în noile state membre în sensul articolului 2
litera (g) din regulament, disciplina financiară nu se aplică
noilor state membre până la începerea anului calendaristic pentru care
nivelul plăților directe aplicabil în noile state membre este cel
puțin egal cu nivelul plăților similare aplicabil la momentul
respectiv în statele membre altele decât noile state membre. Deoarece
plățile directe continuă să facă obiectul
aplicării calendarului pentru creșteri în anul calendaristic 2013 în
Bulgaria și România, rata de ajustare care urmează să fie stabilită
prin prezentul regulament nu trebuie să se aplice plăților
către agricultorii din aceste state membre.
(6)       Regulamentul (CE)
nr. 73/2009 a fost adaptat prin Actul de aderare a Croației.
Modificările care rezultă în urma adaptării în cauză vor
intra în vigoare numai sub rezerva și la data intrării în vigoare a
Tratatului de aderare a Croației. Întrucât Croația face obiectul
aplicării calendarului pentru creșteri prevăzut la
articolul 121 din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 în anul
calendaristic 2013, rata de ajustare care urmează să fie
stabilită prin prezentul regulament nu trebuie să se aplice
plăților către agricultorii din Croația, sub rezerva
aderării sale și de la data aderării sale,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
1.           Se reduce cu 4,981759 %
valoarea plăților directe, în sensul articolului 2
litera (d) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, de peste 5 000 EUR
care trebuie acordate unui agricultor pentru o cerere de ajutor depusă
pentru anul calendaristic 2013.
2.           Reducerea prevăzută
la alineatul (1) nu se aplică în Bulgaria, România și
Croația.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în
a șaptea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii
Europene.
Articolul 1 alineatul (2) se
aplică Croației sub rezerva și la data intrării în vigoare
a Tratatului de aderare a Croației.
Prezentul regulament este obligatoriu
în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles,
Pentru Parlamentul European,                     Pentru
Consiliu
Președintele                                                  Președintele
 FIȘĂ FINANCIARĂ || FS/13/283098
 6.15.2013.1
   || DATA: 11.3.2013
 1. || LINIA BUGETARĂ: A se vedea mai jos previziunile bugetare pentru fiecare post după ajustare (fosta modulare) și disciplina financiară: 05 03 01 01 (SPU) 05 03 01 02 (SPUS) 05 03 01 03 (Plăți separate pentru zahăr) 05 03 01 04 (Plăți separate pentru fructe și legume) 05 03 01 05 [Sprijin specific articolul 68 — Ajutoare decuplate] 05 03 01 06 (Plăți separate pentru fructe de tip bacă) 05 03 02 06 (Prime pentru vacile de alăptare) 05 03 02 07 ( Prime naționale suplimentare pentru vacile de alăptare) 05 03 02 13 (Prime pentru ovine și caprine) 05 03 02 14 (Prime suplimentare pentru ovine și caprine) 05 03 02 28 (Ajutor pentru viermii de mătase) 05 03 02 39 (Sumă suplimentară pentru producătorii de sfeclă și trestie de zahăr) 05 03 02 40 (Ajutor pe suprafață pentru bumbac) 05 03 02 44 (Sprijin specific, articolul 68 – ajutoare cuplate) 05 03 02 50 (POSEI – Programe de sprijin ale Uniunii Europene) 05 03 02 52 (POSEI – Insulele din Marea Egee) Linie privind rezerva pentru situații de criză   || APPROPRIATIONS:     30 107 mil. EUR 7 302 mil. EUR 274 mil. EUR 12 mil. EUR 473 mil. EUR 11 mil. EUR 882 mil. EUR 47 mil. EUR 21 mil. EUR 7 mil. EUR 0,5 mil. EUR 20 mil. EUR 230 mil. EUR 987 mil. EUR 406 mil. EUR 19 mil. EUR 424,5 mil. EUR
 2. || TITLU:   Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI privind stabilirea unei rate de ajustare a plăților directe prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 73/2009 pentru anul calendaristic 2013
 3. || TEMEI JURIDIC:   Articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene
 4. || OBIECTIVE: Prezentul regulament stabilește, în temeiul disciplinei financiare, rata de ajustare care trebuie aplicată valorii plăților directe de peste 5 000 EUR care urmează a fi acordate agricultorilor pentru cererile de ajutor depuse pentru anul calendaristic 2013.
 5. || IMPLICAȚII FINANCIARE || PERIOADĂ DE 12 LUNI (milioane EUR) || EXERCIȚIUL FINANCIAR ÎN CURS 2013 (milioane EUR) || EXERCIȚIUL FINANCIAR URMĂTOR 2014 (milioane EUR)
 5.0 || CHELTUIELI -               DIN BUGETUL UE (RESTITUIRI/INTERVENȚII) -               DIN BUGETELE NAȚIONALE -               ALTELE || -1 471,4 + 424,5 || nu se aplică || -1 471,4 + 424,5
 5.1 || VENITURI -               RESURSE PROPRII ALE UE (TAXE/TAXE VAMALE) -               LA NIVEL NAȚIONAL ||   ||   ||
   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018
 5.0.1 || CHELTUIELI ESTIMATE ||   ||   ||   ||
 5.1.1 || VENITURI ESTIMATE ||   ||   ||   ||
 5.2 || METODĂ DE CALCUL: A se vedea observațiile
 6.0 || PROIECTUL POATE FI FINANȚAT DIN CREDITE ÎNSCRISE ÎN CAPITOLUL CORESPUNZĂTOR DIN BUGETUL ACTUAL? || nu se aplică
 6.1 || PROIECTUL POATE FI FINANȚAT PRIN TRANSFER ÎNTRE CAPITOLELE BUGETULUI ACTUAL? || nu se aplică
 6.2 || VA FI NECESAR UN BUGET SUPLIMENTAR? || NU
 6.3 || VOR TREBUI INCLUSE CREDITE ÎN BUGETELE VIITOARE? || NU
 OBSERVAȚII:   Calcularea, în temeiul disciplinei financiare, a ratei de ajustare are la bază concluziile Consiliului European (7‑8 februarie 2013) privind cadrul financiar multianual. Cu toate acestea, implicațiile bugetare finale vor depinde de subplafonul de la rubrica 2 fixat de Regulamentul Consiliului de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 și de Acordul interinstituțional dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară.   Primele estimări ale creditelor bugetare pentru plăți directe și cheltuieli de piață pentru proiectul de buget 2014 au indicat necesitatea de a reduce, prin intermediul disciplinei financiare, cu 1 471,4 milioane EUR cuantumul total al plăților directe care pot fi acordate agricultorilor pentru anul calendaristic 2013, pentru a respecta plafonul net al FEGA pentru exercițiul financiar 2014 și pentru a institui rezerva pentru situații de criză (424,5 milioane EUR). Rata de ajustare necesară în temeiul disciplinei financiare este de 4,981759 %.   Rata de ajustare a fost calculată luând în considerare ponderea estimată a plăților directe de mai puțin de 5 000 EUR care urmează a fi acordate agricultorilor pentru fiecare schemă de plăți directe care face obiectul disciplinei financiare și pentru fiecare stat membru, cu excepția Bulgariei, României și Croației. Întrucât plățile directe în Bulgaria, România și Croația, sub rezerva aderării sale și de la data aderării sale, sunt în curs de introducere progresivă în anul calendaristic 2013, acestora nu li se va aplica rata de ajustare în temeiul disciplinei financiare.   Valoarea estimată a reducerii datorate disciplinei financiare pentru fiecare post bugetar este următoarea:   05 03 01 01 (SPU) || 1 172,3 mil. EUR
 05 03 01 02 (SPUS) || 160,5 mil. EUR
 05 03 01 03 (Plăți separate pentru zahăr) || 9,5 mil. EUR
 05 03 01 04 (Plăți separate pentru fructe și legume) || 0,35 mil. EUR
 05 03 01 05 [Sprijin specific articolul 68 — Ajutoare decuplate] || 19,9 mil. EUR
 05 03 01 06 (Plăți separate pentru fructe de tip bacă) || 0,2 mil. EUR
 05 03 02 06 (Prime pentru vacile de alăptare) || 38,7 mil. EUR
 05 03 02 07 ( Prime naționale suplimentare pentru vacile de alăptare) || 2,4 mil. EUR
 05 03 02 13 (Prime pentru ovine și caprine) || 0,3 mil. EUR
 05 03 02 14 (Prime suplimentare pentru ovine și caprine) || 0,2 mil. EUR
 05 03 02 28 (Ajutor pentru viermii de mătase) || 0,0 mil. EUR
 05 03 02 39 (Sumă suplimentară pentru producătorii de sfeclă și trestie de zahăr) || 1,1 mil. EUR
 05 03 02 40 (Ajutor pe suprafață pentru bumbac) || 11,6 mil. EUR
 05 03 02 44 (Sprijin specific, articolul 68 – ajutoare cuplate) || 39,5 mil. EUR
 05 03 02 50 (POSEI – Programe de sprijin ale Uniunii Europene) || 14,5 mil. EUR
 05 03 02 52 (POSEI – Insulele din Marea Egee) || 0,3 mil. EUR
   ||
Plafonul
  net al FEGA pentru exercițiul financiar 2014 a fost calculat pe baza
  subplafonului stabilit pentru cheltuieli de piață și
  plăți directe în cadrul rubricii 2 în conformitate cu concluziile
  Consiliului European (7‑8 februarie 2013) pentru
  exercițiul financiar 2014, după deducerea sumelor aferente
  transferurilor financiare între FEGA și FEADR în temeiul
  articolelor 10b și 136 din Regulamentul (CE) nr. 73/2009,
  precum și în temeiul articolului 52 din propunerea Comisiei de
  Regulament (UE) de stabilire a unor norme privind plățile
  directe acordate fermierilor prin scheme de sprijin din cadrul politicii
  agricole comune.
Propunerea de regulament are
  implicații bugetare, în sensul că primele estimări ale
  creditelor bugetare pentru plățile directe (înainte de luarea în
  considerare a disciplinei financiare) au fost reduse cu valorile indicate mai
  sus în urma aplicării ratei de ajustare propuse de prezentul proiect de
  regulament. Prin urmare, creditele solicitate pentru capitolul 05 03
  (ajutoare directe) în cadrul proiectului de buget 2014, după cum se
  indică la punctul 1 al prezentei fișe financiare pentru
  posturile bugetare care fac obiectul disciplinei financiare, asigură
  respectarea plafonului net al FEGA pentru exercițiul financiar 2014
  și suma necesară pentru instituirea rezervei pentru situații
  de criză.
[1]               JO L 30, 31.1.2009, p. 16.
[2]               JO L 204, 31.7.2012, p. 11.
[3]               JO L 277, 21.10.2005, p. 1.
[4]               COM(2011) 625/2 din 19.10.2011.
[5]               EUCO 37/13 din 8 februarie 2013.
[6]               JO C , , p. .
[7]               JO C , , p. .
[8]               JO L 30, 31.1.2009, p. 16.


				|

		52013PC0417

			Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI de modificare a anumitor regulamente în domeniul pescuitului și al sănătății animale ca urmare a schimbării statutului Mayotte în raport cu Uniunea Europeană /* COM/2013/0417 final - 2013/0191 (COD) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
1.           CONTEXTUL PROPUNERII
Prin Decizia 2012/419/UEi,
Consiliul European a modificat statutul insulei Mayotte în raport cu Uniunea,
cu efect de la 1 ianuarie 2014. Prin urmare, începând de la această
dată, insula Mayotte va înceta să mai fie un teritoriu de peste
mări pentru a deveni o regiune ultraperiferică în sensul articolelor
349 și 355 alineatul (1) din TFUE. Dreptul Uniunii se aplică regiunii
Mayotte de la 1 ianuarie 2014.
Prezenta propunere ține seama de cererile
autorităților franceze de a modifica acquis-ul Uniunii prin
măsuri specifice aplicabile regiunii Mayotte în diferite domenii, cum ar
fi pescuitul și sănătatea animală.
Examinarea situației referitoare la
regiunea Mayotte a revelat faptul că este necesară protejarea
situației biologice sensibile din apele sale și, prin urmare,
includerea apelor din jurul insulei Mayotte în sfera de aplicare a
Regulamentului (CE) nr. 850/98 al Consiliului din 30 martie 1998 pentru
conservarea resurselor de pescuit prin măsuri tehnice de protecție a
puietului de organisme marine. În anumite privințe, Franța are nevoie
de timp suplimentar pentru a se conforma acquis-ului Uniunii cu privire la
regiunea Mayotte. Acest lucru este valabil în special pentru obligațiile
de înregistrare și control în domeniul pescuitului, în măsura în care
acestea se referă la anumite nave dispersate în jurul insulei și care
nu sunt asociate unei anumite zone de amarare.
În domeniul sănătății
animale, pare justificat să se acorde o perioadă suplimentară
pentru punerea în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 al
Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 de
stabilire a unor norme sanitare privind subprodusele de origine animală
și produsele derivate care nu sunt destinate consumului uman și de
abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1774/2002, deoarece Mayotte nu dispune, în
prezent, de nicio capacitate industrială pentru prelucrarea subproduselor
de origine animală.
În interesul simplicității și
al rapidității, s-a considerat oportun să nu se recurgă la
propuneri individuale pentru fiecare din actele în cauză ci, dacă
este posibil din punct de vedere juridic, să se asocieze modificările
la mai multe acte în cadrul unei propuneri unice. Toate modificările
propuse în prezentul document se referă la regulamente și sunt supuse
procedurii legislative ordinare [articolul 289 alineatul (1) și articolul
294 din TFUE].
2.           REZULTATELE
CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII
IMPACTULUI
Comisia nu a
recurs la o evaluare a impactului. Cu toate acestea, atunci când a examinat
diversele aspecte și, în special, solicitările înaintate de
Franța, ea a avut contacte cu reprezentanți ai
autorităților naționale și regionale, în vederea unei mai
bune evaluări a motivelor măsurilor specifice.
3.           ELEMENTELE JURIDICE ALE
PROPUNERII
În conformitate cu
articolul 43 alineatul (2) din TFUE, Parlamentul European și Consiliul
sunt împuternicite să stabilească dispozițiile necesare pentru
îndeplinirea obiectivelor politicii comune în domeniul pescuitului.
În conformitate cu
acest temei juridic, se propune modificarea a patru regulamente ale Consiliului
în domeniul pescuitului, având în vedere situația specială a regiunii
Mayotte, astfel cum este rezumată mai sus și prezentată în
detaliu în proiectul de considerente:
- Regulamentul (CE) nr. 850/98 al Consiliului
din 30 martie 1998 pentru a include apele din jurul insulei Mayotte și a
interzice utilizarea năvoadelor tip pungă asupra bancurilor de ton
și a speciilor similare în interiorul zonei de 24 de mile de la liniile de
bază ale insulei, în scopul de a păstra bancurile de pești
migratori mari în vecinătatea insulei Mayotte;
- Regulamentul (CE) nr. 104/2000 al
Consiliului din 17 decembrie 1999 privind organizarea comună a
piețelor în sectorul produselor pescărești și de
acvacultură;
- Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului
din 20 decembrie 2002, în scopul introducerii unor măsuri specifice în
ceea ce privește registrul naval și regimul de acces;
- Regulamentul (CE) nr. 639/2004 al
Consiliului din 30 martie 2004, în scopul de a introduce planul de dezvoltare
prezentat de Franța la Comisia Tonului din Oceanul Indian (IOTC), ca o
referință pentru capacitatea flotei înregistrate în porturile din
Mayotte și a permite Franței să își mărească
flota până la obiectivele respectivului plan de dezvoltare;
- Regulamentul CE) nr. 1224/2009 al
Consiliului din 20 noiembrie 2009, pentru a se prevedea măsuri de
tranziție și derogări temporare de la anumite norme privind
controlul navelor de pescuit în vederea punerii în conformitate, treptat, cu
toate obligațiile și obiectivele de control ale Uniunii din
regulamentul respectiv.
În conformitate cu
articolul 168 alineatul (4) litera (b) din TFUE, Parlamentul European și
Consiliul au dreptul să adopte măsuri pe plan veterinar și fitosanitar,
care au drept obiectiv direct protecția sănătății
publice.
În conformitate cu
acest temei juridic, se propune modificarea Regulamentului (CE) nr. 1069/2009
al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009, cu
scopul de a acorda Franței o perioadă de tranziție de cinci ani
cu privire la Mayotte, permițându-i să stabilească
infrastructura necesară pentru identificarea, manipularea, transportul,
tratarea și eliminarea subproduselor de origine animală.
4.           IMPLICAȚIILE BUGETARE
Propunerea nu are implicații asupra
bugetului Uniunii Europene.
2013/0191 (COD)
Propunere de
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN
ŞI AL CONSILIULUI
de modificare a anumitor regulamente în
domeniul pescuitului și al sănătății animale ca urmare
a schimbării statutului Mayotte în raport cu Uniunea Europeană
PARLAMENTUL EUROPEAN ŞI
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 43 alineatul (2)
și articolul 168 alineatul (4) litera (b),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectului de act
legislativ către parlamentele naționale,
având în vedere avizul Comitetului Economic
și Social European[1],

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor[2],
hotărând în conformitate cu procedura
legislativă ordinară,
întrucât:
(1)       Prin Decizia 2012/419/UE[3], Consiliul European a modificat
statutul Mayotte în raport cu Uniunea, cu efect de la 1 ianuarie 2014. Prin
urmare, începând de la această dată, Mayotte va înceta să mai
fie un teritoriu de peste mări pentru a deveni o regiune
ultraperiferică în sensul articolelor 349 și 355 alineatul (1) din
TFUE. Dreptul Uniunii se aplică în Mayotte de la 1 ianuarie 2014. Este
necesar să se prevadă anumite măsuri specifice justificate de
situația specială prezentată de Mayotte în mai multe domenii.
(2)       În domeniul pescuitului
și al sănătății animale, următoarele regulamente
ar trebui să fie modificate.
(3)       În ceea ce privește
Regulamentul (CE) nr. 850/98 al Consiliului din 30 martie 1998 pentru conservarea
resurselor de pescuit prin măsuri tehnice de protecție a puietului de
organisme marine[4],
apele din jurul insulei Mayotte ar trebui să fie incluse în domeniul de
aplicare al acestui regulament și utilizarea năvoadelor tip
pungă asupra bancurilor de ton și a speciilor similare în interiorul
zonei de până la 24 de mile de la liniile de bază ale insulei ar
trebui interzisă în scopul de a păstra bancurile de pești
migratori mari în vecinătatea insulei Mayotte.
(4)       În ceea ce privește
Regulamentul (CE) nr. 104/2000 al Consiliului din 17 decembrie 1999 privind
organizarea comună a piețelor în sectorul produselor
pescărești și de acvacultură[5],
în perspectiva planurilor de comercializare foarte fragmentate și
subdezvoltate din Mayotte, aplicarea normelor privind etichetarea produselor
pescărești ar impune asupra comercianților cu amănuntul o
sarcină care este disproporționată față de
informațiile care vor fi transmise consumatorilor. Prin urmare, este
adecvat să se prevadă o derogare temporară de la normele privind
etichetarea produselor pescărești oferite spre vânzare cu
amănuntul consumatorului final din Mayotte.
(5)       În ceea ce privește
Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind
conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în
conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului[6], ar trebui introduse
măsuri specifice în ceea ce privește registrul naval și regimul
de acces.
(6)       În primul rând, o parte
importantă a flotei aflate sub pavilion francez și care operează
în departamentul francez din Mayotte este compusă din nave de mai
puțin de 9 metri, care sunt răspândite în jurul insulei, nu au zone
specifice de debarcare și trebuie încă să fie identificate,
măsurate și echipate cu echipamente minime de securitate pentru a fi
incluse în registrul navelor de pescuit ale Uniunii; în consecință,
Franța nu își va putea completa acest registru până la 31
decembrie 2016. Franța ar trebui, cu toate acestea, să instaureze un
registru naval provizoriu care să garanteze identificarea minimă a
navelor din acest segment pentru a evita proliferarea navelor de pescuit
clandestine.
(7)       În al doilea rând, pentru
protejarea situației biologice sensibile din apele ce înconjoară
insula Mayotte și pentru protejarea economiei locale a acestei insule,
având în vedere situația ei structurală, socială și
economică, este necesar ca anumite activități de pescuit în
apele respective să fie limitate la navele înregistrate în porturile
respectivei insule.
(8)       În ceea ce privește
Regulamentul (CE) nr. 639/2004 al Consiliului din 30 martie 2004 privind
gestionarea flotelor de pescuit înregistrate în regiunile ultraperiferice ale
Comunității[7],
o caracteristică a insulei Mayotte este aceea că nu a fost stabilit
niciun obiectiv pentru flota sa în temeiul Regulamentului (CE) nr. 2371/2002,
care se referă la Programul de orientare multianual 1997-2002. Din punctul
de vedere al conservării resurselor piscicole, este oportun să se
înghețe capacitatea de pescuit a flotelor la nivelurile actuale, în
special pentru segmentul navelor mari cu o mare capacitate de pescuit. Cu toate
acestea, pentru navele mai mici, având în vedere faptul că Franța a
prezentat Comisiei Tonului din Oceanul Indian (IOTC) un plan de dezvoltare care
indică evoluția preconizată a flotei bazate în Mayotte, la care
nicio parte contractantă din IOTC, inclusiv Uniunea, nu a formulat
obiecții, este oportun să se utilizeze obiectivele planului respectiv
ca niveluri de referință pentru capacitatea flotei înregistrate în
porturile din Mayotte și să i se permită Franței să
își mărească flota până la obiectivele planului său de
dezvoltare.
(9)       În ceea ce privește
Regulamentul (CE) nr. 1069/2009 al Parlamentului European și al Consiliului
din 21 octombrie 2009 de stabilire a unor norme sanitare privind subprodusele
de origine animală și produsele derivate care nu sunt destinate
consumului uman și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1774/2002[8], trebuie remarcat faptul
că Mayotte nu dispune de capacități industriale pentru
prelucrarea subproduselor de origine animală. Prin urmare, este necesar
să se acorde Franței o perioadă de cinci ani în vederea
creării infrastructurii necesare pentru identificarea, manipularea,
transportul, tratarea și eliminarea subproduselor de origine animală
din Mayotte în deplină conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1069/2009.
(10)     În ceea ce privește
Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de
stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării
normelor politicii comune în domeniul pescuitului, de modificare a
Regulamentelor (CE) nr. 847/96, (CE) nr. 2371/2002, (CE) nr. 811/2004, (CE) nr.
768/2005, (CE) nr. 2115/2005, (CE) nr. 2166/2005, (CE) nr. 388/2006, (CE) nr.
509/2007, (CE) nr. 676/2007, (CE) nr. 1098/2007, (CE) nr. 1300/2008, (CE) nr.
1342/2008 și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 2847/93, (CE) nr.
1627/94 și (CE) nr. 1966/2006[9],
se pare că Franța nu va fi în măsură să se conformeze
tuturor obligațiilor de control ale Uniunii pentru segmentul „Mayotte.
Specii pelagice și demersale. Lungime < 9 m” al flotei din Mayotte
până la data la care Mayotte devine o regiune ultraperiferică. Navele
din acest segment, răspândite în jurul insulei, nu au zone specifice de
debarcare și trebuie încă să fie identificate. În plus, este
necesară formarea pescarilor și controlorilor, precum și
stabilirea unei infrastructuri administrative și fizice
corespunzătoare. Prin urmare, pentru acest segment al flotei, este necesar
să se prevadă o derogare temporară de la anumite norme privind
controlul navelor de pescuit și al caracteristicilor lor, al
activităților lor în mare, al uneltelor acestora și al
capturilor lor în toate etapele, de la navă până la piață.
Cu toate acestea, pentru a atinge cel puțin unele din cele mai importante
obiective ale Regulamentului (CE) nr. 1224/2009, Franța ar trebui să
instituie un sistem de control național care să îi permită
să controleze și să monitorizeze activitățile acestui
segment al flotei și să se conformeze obligațiilor de raportare
internaționale ale Uniunii.
(11)     Prin urmare, Regulamentele
(CE) nr. 850/98, (CE) nr. 104/2000, (CE) nr. 2371/2002, (CE) nr. 639/2004,
(CE) nr. 1069/2009 și (CE) nr. 1224/2009 ar trebui modificate în consecință,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Modificări ale Regulamentului (CE) nr. 850/98
Regulamentul (CE) nr. 850/98 se modifică
după cum urmează:
(1)
La articolul 2 alineatul (1), litera (h) se
înlocuiește cu următorul text:
„(h)    Regiunea 8:
Toate apele din largul coastelor departamentelor
franceze Réunion și Mayotte aflate sub suveranitatea sau jurisdicția
Franței”;
(2)
După articolul 34 se inserează
următorul articol 34a:
„Articolul 34a
Restricții cu privire la
activitățile de pescuit în zona de 24 mile din jurul insulei Mayotte
Navelor li se interzice utilizarea
oricăror năvoade tip pungă asupra bancurilor de ton și de
specii similare în interiorul zonelor de 24 de mile distanță de
coastele insulei Mayotte, măsurate de la liniile de bază de la care
sunt măsurate apele teritoriale.”
Articolul 2
Modificări ale Regulamentului (CE) nr. 104/2000
La articolul 4 din Regulamentul (CE)
nr. 104/2000, după alineatul (3) se introduce următorul alineat
(3a):
„3a.      Până la 16 decembrie 2016,
alineatele (1), (2) și (3) nu se aplică produselor oferite spre
vânzare cu amănuntul consumatorului final din Mayotte.”
Articolul 3
Modificări ale Regulamentului (CE) nr. 2371/2002
Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 se
modifică după cum urmează:
(1)
La articolul 15, se adaugă următoarele alineate
(5) și (6):
“5.     Prin derogare de la alineatul (1),
Franța este scutită până la 31 decembrie 2016 de obligația
de a include în registrul său de nave de pescuit ale Uniunii navele care
au mai puțin de 9 metri lungime totală și își
desfășoară activitatea în regiunea Mayotte.
6.      Până la 31 decembrie 2016,
Franța trebuie să țină un registru provizoriu al navelor de
pescuit care au mai puțin de 9 metri lungime totală și își
desfășoară activitatea în regiunea Mayotte. Registrul trebuie
să conțină, pentru fiecare navă, cel puțin denumirea
sa, lungimea sa totală și un cod de identificare.”
(2)
După articolul 18 se introduce următorul
articol 18a:
„Articolul 18a
Mayotte
Prin derogare de la articolul 17, în apele de
până la 100 de mile marine de la liniile de bază ale insulei Mayotte,
Franța poate restricționa pescuitul la navele de pescuit înregistrate
în porturile din Mayotte, fie în registrul navelor Uniunii, fie în registrul
provizoriu prevăzut la articolul 15 alineatul (6), cu excepția navelor
Uniunii care, în cei doi ani precedenți datei de 1 ianuarie 2014, au
pescuit în apele respective timp de cel puțin 40 de zile, în măsura
în care acestea nu depășesc efortul de pescuit exercitat în mod
tradițional.”
Articolul 4
Modificări ale Regulamentului (CE) nr. 639/2004
În Regulamentul (CE) nr. 639/2004, după
articolul 1 se introduce următorul articol 1a:
„Articolul 1a
Flota din Mayotte
1.           Prin derogare de la articolul
1 alineatul (1) litera (a), nivelul de referință pentru navele de
pescuit înregistrate în porturile din Mayotte, fie în registrul navelor
Uniunii, fie în registrul provizoriu prevăzut la articolul 15 alineatul
(6) din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002, este capacitatea flotei respective la
31 decembrie 2013.
Cu toate acestea, pentru navele de pescuit care au
între 8 și 12 metri lungime totală și utilizează paragate
și navele de pescuit care au mai puțin de 9 metri lungime
totală, nivelul de referință este capacitatea
prevăzută în planul de dezvoltare prezentat de Franța în cadrul
Comisiei Tonului din Oceanul Indian, la 7 ianuarie 2011.
2.           Prin derogare de la articolul
13 din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002, Franța este autorizată
să introducă noi capacități în segmentele de flotă
definite pentru navele de pescuit care au între 8 și 12 metri lungime totală
și să utilizeze paragate și nave de pescuit care au mai
puțin de 9 metri lungime totală fără retragerea unei
capacități echivalente.”
Articolul 5
Modificări ale Regulamentului (CE) nr. 1069/2009
Articolul 56 din Regulamentul (CE) nr.
1069/2009 se înlocuiește cu următorul text:
"Articolul 56
Intrarea în vigoare
Prezentul regulament intră în vigoare în
a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al
Uniunii Europene.
Se aplică de la 4 martie 2011.
Cu toate acestea, articolul 4 se
aplică pentru Mayotte de la 1 ianuarie 2019. Subprodusele de origine
animală și produsele derivate obținute în Mayotte înainte de 1
ianuarie 2019 se elimină în conformitate cu articolul 19 alineatul (1)
litera (b).
Prezentul regulament este obligatoriu
în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele
membre.”
Articolul 6
Modificări ale Regulamentului (CE) nr. 1224/2009
În Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, după
articolul 2 se introduce următorul articol 2a:
„Articolul 2a
Aplicarea sistemului comunitar de control
în anumite segmente ale flotei departamentului francez de peste mări din
Mayotte
1.           Până la 31 decembrie
2016, articolul 5 alineatul (3) și articolele 6, 8, 41, 56, 58 până
la 62, 66, 68 și 109 nu se aplică Franței în ceea ce
privește navele de pescuit care au mai puțin de 9 metri lungime
totală și își desfășoară activitatea în regiunea
Mayotte, activitățile lor și capturile lor.
2.           Până la 1 ianuarie 2014,
Franța trebuie să instituie un regim național de control
aplicabil navelor de pescuit care au mai puțin de 9 metri lungime
totală și funcționează în regiunea Mayotte. Acest regim
trebuie să se conformeze următoarelor cerințe:
(a)
o autoritate unică, situată în Mayotte,
coordonează activitățile de control ale tuturor
autorităților locale;
(b)
controlul, inspecția și asigurarea
respectării normelor se desfășoară pe criterii
nediscriminatorii;
(c)
regimul asigură controlul capturilor de specii
care fac obiectul gestionării în cadrul Comisiei Tomului din Oceanul
Indian și de specii protejate;
(d)
regimul asigură controlul accesului la apele
din jurul insulei Mayotte, în special în zonele supuse unor restricții de
acces aplicabile anumitor segmente ale flotei;
(e)
regimul stabilește ca prioritate obiectivul
întocmirii unei hărți a activităților de pescuit din
întreaga insulă, în vederea pregătirii bazelor unor acțiuni
specifice în materie de control.
(3)
Până la 30 septembrie 2014, Franța
prezintă Comisiei un plan de acțiune care stabilește
măsurile care trebuie luate pentru a asigura punerea în aplicare
deplină a Regulamentului (CE) nr. 1224/2009 de la 1 ianuarie 2017 în ceea
ce privește navele de pescuit care au mai puțin de 9 metri lungime
totală și își desfășoară activitatea în
departamentul francez Mayotte. Planul de acțiune va face obiectul unui
dialog între Franța și Comisie. Franța adoptă toate
măsurile necesare pentru punerea în aplicare a respectivului plan de
acțiune.”
Articolul 7
Intrarea în vigoare
Prezentul regulament intră în vigoare în
a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al
Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu
în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles,
Pentru Parlamentul European,                     Pentru
Consiliu
Președintele                                                  Președintele
i               JO
L 204, 31.7.2012, p.131.
[1]               JO C , , p. .
[2]               JO C , , p. .
[3]               JO L 204, 31.7.2012, p. 131.
[4]               JO L 125, 27.4.1998, p. 1.
[5]               JO L 17, 21.1.2000, p. 22.
[6]               JO L 320, 5.12.2001, p. 7.
[7]               JO L 102, 7.4.2004, p. 9.
[8]               JO L 300, 14.11.2009, p. 1.
[9]               JO L 343, 22.12.2009, p. 1.