Anunţ juridic important

|

52010PC0015

Propunere de regulament al Consiliului de modificare a Deciziei 2008/839/JAI privind migrarea de la Sistemul de Informaţii Schengen (SIS 1+) la Sistemul de Informaţii Schengen din a doua generaţie (SIS II)  /* COM/2010/0015 final - NLE 2010/0006 */

	[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |Bruxelles, 29.1.2010COM(2010)15 final2010/0006 (NLE)Propunere deREGULAMENT AL CONSILIULUIde modificare a Deciziei 2008/839/JAI privind migrarea de la Sistemul de Informații Schengen (SIS 1+) la Sistemul de Informații Schengen din a doua generație (SIS II)EXPUNERE DE MOTIVE1. Contextul propunerii• Motivele și obiectivele propuneriiComisia contribuie la punerea la dispoziție a noilor funcționalități ale SIS II și prin aceasta, la menținerea unui nivel ridicat de securitate în spațiul de libertate, securitate și justiție. Comisia dorește să confere un nou dinamism dezvoltării SIS II după perioada de analiză și remediere, în cursul căreia un număr semnificativ de probleme și erori cunoscute au fost rezolvate, iar soluțiile fie au fost identificate, fie au fost puse în aplicare în vederea remedierii acestor probleme și erori.Obiectivul prezentei propuneri, precum și al unei propuneri de regulament pe aceeași temă, este de a preveni expirarea Deciziei 2008/839/JAI care reglementează migrarea de la Sistemul de Informații Schengen (SIS 1+) în forma sa actuală la Sistemul de Informații Schengen din a doua generație (SIS II) înainte ca migrarea să se poată realiza din punct de vedere tehnic. Mai mult, prezenta propunere asigură flexibilitate juridică pentru dezvoltarea SIS II cu ajutorul scenariului tehnic alternativ SIS 1+ RE, în cazul în care ar trebui să se treacă la acest scenariu.Prezenta propunere se prezintă sub forma unui regulament conform temeiului juridic adecvat, respectiv Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene care a intrat în vigoare recent.Concomitent, pentru a se asigura gestionarea eficientă a dezvoltării SIS II și a migrării, se instituie Consiliul pentru gestionarea programului global („GPMB”) sub forma unui grup de experți pentru gestionarea și coordonarea consolidată a programului global SIS II și a activităților conexe ca un tot unitar, precum și pentru asigurarea consecvenței între dezvoltarea sistemelor centrale și naționale. Prezenta propunere respectă Concluziile Consiliului din 4-5 iunie 2009, prin care Comisia era invitată - pe baza experienței dobândite și a învățămintelor desprinse din abordarea gestionării programului global SIS II, prevăzută în Concluziile Consiliului din 26-27 februarie 2009 și în conformitate cu cadrul juridic - să prezinte o abordare de gestionare consolidată a structurii de gestionare a proiectului SIS II.Cerința de transparență în procesul de dezvoltare a SIS II pentru Parlamentul European se menține prin obligația de raportare existentă.• Contextul generalSistemul de Informații Schengen (SIS), creat în temeiul dispozițiilor titlului IV din Convenția din 19 iunie 1990 de punere în aplicare a Acordului Schengen din 14 iunie 1985 dintre guvernele statelor Uniunii Economice Benelux, Republicii Federale Germania și Republicii Franceze privind eliminarea treptată a controalelor la frontierele comune (Convenția Schengen) și versiunea ulterioară a SIS, respectiv sistemul SIS 1+, constituie un instrument esențial pentru aplicarea dispozițiilor acquis-ului Schengen, astfel cum a fost integrat în cadrul Uniunii Europene.Dezvoltarea Sistemului de Informații Schengen din a doua generație (SIS II) a fost încredințată Comisiei în temeiul Regulamentului (CE) nr. 2424/2001 al Consiliului și Deciziei 2001/886/JAI a Consiliului din 6 decembrie 2001 privind dezvoltarea Sistemului de Informații Schengen din a doua generație (SIS II). SIS II va înlocui SIS 1+. Dezvoltarea SIS II ia în considerare ultimele evoluții în domeniul tehnologiei informației și permite introducerea unor funcționalități suplimentare.Dispozițiile privind înființarea, funcționarea și utilizarea SIS II sunt prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1987/2006 al Parlamentului European și al Consiliului[1] din 20 decembrie 2006 privind instituirea, funcționarea și utilizarea Sistemului de Informații Schengen din a doua generație (SIS II) și în Decizia 2007/533/JAI[2] a Consiliului din 12 iunie 2007 privind înființarea, funcționarea și utilizarea Sistemului de Informații Schengen din a doua generație (SIS II). Aceste instrumente prevăd că dispozițiile se vor aplica în statele membre care participă la SIS 1 + doar începând cu datele care urmează să fie stabilite de către Consiliu, hotărând prin unanimitatea membrilor săi care reprezintă guvernele statelor membre care participă la SIS 1+. Ulterior, aceste instrumente vor înlocui dispozițiile acquis-ului Schengen care reglementează SIS 1+, în special dispozițiile relevante ale Convenției Schengen.Înainte ca aceasta să aibă loc, utilizatorii sistemului SIS 1+ vor trebui să migreze la mediul SIS II. Prin urmare, s-a elaborat un cadru juridic pentru migrarea de la SIS 1+ la mediul SIS II. În vederea reducerii riscurilor de întrerupere a serviciului pe perioada migrării, o arhitectură tehnică provizorie pentru operațiunile SIS 1+ va permite funcționarea în paralel a SIS 1+ și a anumitor componente tehnice ale arhitecturii sistemului SIS II, în perioada de tranziție.Termenele pentru actualele instrumente de migrare, în special data de expirare a acestora, fixată în prezent la 30 iunie 2010 cel târziu, nu pare a mai fi realistă. Prin urmare, prezenta propunere are ca obiectiv evitarea expirării Deciziei 2008/839/JAI a Consiliului înainte ca migrarea să aibă loc. Rolul GPMB ar fi de a acționa ca un punct central între factorii și părțile interesate implicate în dezvoltarea globală a SIS II. În special, va permite Comisiei și statelor membre să coordoneze programul general în vederea îndeplinirii responsabilităților și activităților respective în ceea ce privește proiectele SIS II de la nivel central și național.Odată cu menținerea alocării de bază a responsabilităților între Comisie, Franța și statele membre participante conform prevederilor instrumentelor care vor fi modificate, prezenta propunere va raționaliza procesele de gestionare.• Dispozițiile în vigoare în domeniul propunerii-  Convenția din 19 iunie 1990 de punere în aplicare a Acordului Schengen din 14 iunie 1985 între guvernele statelor din Uniunea Economică Benelux, Republicii Federale Germania și Republicii Franceze privind eliminarea treptată a controalelor la frontierele comune[3] (Convenția Schengen);-  Regulamentul (CE) nr. 2424/2001 al Consiliului din 6 decembrie 2001 privind dezvoltarea Sistemului de Informații Schengen din a doua generație (SIS II)[4], astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1988/2006 al Consiliului din 21 decembrie 2006[5];-  Decizia 2001/886/JAI a Consiliului din 6 decembrie 2001[6] privind dezvoltarea Sistemului de Informații Schengen din a doua generație (SIS II), astfel cum a fost modificată prin Decizia 2006/1007/JAI a Consiliului din 21 decembrie 2006[7];-  Regulamentul (CE) nr. 1987/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind instituirea, funcționarea și utilizarea Sistemului de Informații Schengen din a doua generație (SIS II);-  Decizia nr. 2007/533/JAI a Consiliului din 12 iunie 2007 privind înființarea, funcționarea și utilizarea Sistemului de informații Schengen de a doua generație (SIS II);-  Regulamentul (CE) nr. 1986/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind accesul la Sistemul de Informații Schengen din a doua generație (SIS II) al serviciilor competente, în statele membre, pentru eliberarea certificatelor de înmatriculare a vehiculelor[8];-  Decizia 2007/170/CE a Comisiei și Decizia 2007/171/CE a Comisiei din 16 martie 2007 de stabilire a cerințelor rețelei Sistemului de Informații Schengen din a doua generație[9];-  Regulamentul (CE) nr. 189/2008 al Consiliului din 18 februarie 2008 privind testele Sistemului de Informații Schengen din a doua generație (SIS II)[10];-  Decizia 2008/173/CE a Consiliului din 18 februarie 2008 privind testele Sistemului de Informații Schengen din a doua generație (SIS II)[11];-  Regulamentul (CE) nr. 1104/2008 al Consiliului din 24 octombrie 2008 privind migrarea de la Sistemul de Informații Schengen (SIS 1+) la Sistemul de Informații Schengen din a doua generație (SIS II)[12];-  Decizia 2008/839/JAI a Consiliului din 24 octombrie 2008 privind migrarea de la Sistemul de Informații Schengen (SIS 1+) la Sistemul de Informații Schengen din a doua generație (SIS II)[13].• Coerența cu celelalte politici și obiective ale UniuniiNu se aplică.2. Consultarea părților interesate și evaluarea impactului• Consultarea părților interesateExperții statelor membre participă îndeaproape la dezvoltarea continuă a SIS II în special, în cadrul Comitetului SIS-VIS. De asemenea, dezvoltarea SIS II a fost discutată în cadrul grupurilor pregătitoare ale Consiliului. Prin Concluziile Consiliului din 4-5 iunie 2009, Comisia este invitată să depună cât mai curând, însă cel târziu până în octombrie 2009, propunerile legislative adecvate pentru modificarea instrumentelor privind migrarea.• Sinteza răspunsurilor și modul în care acestea au fost luate în considerarePrezenta propunere ia în considerare rezultatul consultărilor ample care au avut loc cu statele membre, în special în cadrul Comitetului articolul 36.• Obținerea și utilizarea expertizeiNu s-a recurs la expertiză externă pentru elaborarea prezentei propuneri.• Evaluarea impactuluiNu este necesară efectuarea evaluării impactului pentru această propunere de regulament al Consiliului care nu este inclusă în programul anual legislativ și de lucru al Comisiei, deoarece aceasta este continuarea unui proiect tehnic care nu are un impact economic, social sau de mediu ușor cuantificabil.3. Elementele juridice ale propunerii• Rezumatul acțiunii propuseObiectivul prezentei propuneri este de a preveni expirarea Deciziei 2008/839/JAI a Consiliului înainte de data migrării, în vederea asigurării flexibilității juridice pentru ca un scenariu tehnic alternativ să poată realiza funcționalitățile SIS II pe baza SIS 1+, în cazul în care se trece la acest scenariu, precum și de a eficientiza cât mai mult gestionarea dezvoltării și migrării la SIS II, în special în ceea ce privește coordonarea proiectelor Comisiei și ale statelor membre. Pentru a atinge acest din urmă obiectiv, GPMB se instituie sub forma unui grup de experți la nivelul programului global.• Temeiul juridicTemeiul juridic al prezentului regulament este articolul 74 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene întrucât vizează cooperarea administrativă între autoritățile competente ale statelor membre în domeniul prevenirii, depistării și cercetării infracțiunilor. Mai mult, prezenta propunere are ca obiectiv cooperarea administrativă între ministerele, autoritățile judiciare sau echivalente competente din statele membre.• Principiul subsidiaritățiiPropunerea respectă principiul subsidiarității deoarece obiectivul principal al acțiunii propuse, și anume migrarea de la SIS 1+ la SIS II, nu poate fi îndeplinit de către statele membre în mod individual.• Principiul proporționalitățiiPrezenta propunere nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivului său. Propunerea respectă principiul proporționalității întrucât activitățile Comisiei se limitează la SIS II central, la activitățile de coordonare și la furnizarea unui dispozitiv tehnic care să permită realizarea cu succes a schimbului de date SIS 1+ între SIS 1+ și SIS II („sistem de conversie”). Mai mult, GPMB funcționează deja ca o structură informală de consultare în scopul coordonării, conform cerințelor instrumentelor existente. Coordonarea între Comisie și statele membre este necesară pentru a asigura reușita globală a SIS II.• Alegerea instrumentelorUn regulament al Consiliului este singura formă juridică disponibilă în temeiul Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene pentru a amâna data de expirare a Deciziei 2008/839/JAI a Consiliului, conform formulării inițiale. În ceea ce privește restul dispozițiilor prezentei propuneri, un regulament al Consiliului este instrumentul cel mai adecvat pentru acțiunea propusă, dată fiind necesitatea de a aplica norme și procese uniforme pentru gestionarea dezvoltării și migrării la SIS II. Dispozițiile prezentului regulament sunt precise, necondiționate, direct aplicabile și, prin natura lor, nu necesită acțiunea statelor membre pentru transpunerea lor în dreptul intern.O decizie cadru nu este instrumentul adecvat deoarece propunerea nu vizează o apropiere a legislației statelor membre.Dat fiind că instrumentele care urmează a fi modificate intră sub incidența a doi piloni, o propunere de regulament al Consiliului în temeiul articolului 74 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene completează prezenta propunere de regulament al Consiliului.4. Implicațiile bugetareConform Regulamentului (CE) nr. 2424/2001 al Consiliului și Deciziei 2001/886/JAI a Consiliului privind dezvoltarea Sistemului de Informații Schengen din a doua generație cheltuielile legate de dezvoltarea SIS II vor fi suportate din bugetul general al Uniunii Europene.De asemenea, în temeiul articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 1987/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 și în temeiul articolului 5 din Decizia 2007/533/JAI a Consiliului din 12 iunie 2007, costurile aferente înființării, funcționării și menținerii sistemului SIS II central și infrastructurii de comunicații vor fi suportate din bugetul general al Uniunii Europene. Costurile aferente înființării, funcționării și menținerii fiecărui sistem N.SIS II sunt suportate de statul membru în cauză.În temeiul articolului 15 din Regulamentul (CE) nr. 1104/2008 și din Decizia 2008/839/JAI a Consiliului astfel cum au fost formulate până la această dată, costurile suplimentare aferente migrării, testării, menținerii și măsurilor de dezvoltare la nivel central (SIS II central și infrastructura de comunicații) au fost alocate și bugetului general al Uniunii Europene. Costurile aferente testării, migrării, menținerii și dezvoltării sistemelor naționale, inclusiv N.SIS II, au fost suportate în continuare de fiecare stat membru în cauză.Prezenta propunere nu modifică această structură de bază. Cu toate acestea, va extinde temeiul juridic actual care a fost prevăzut deja de Regulamentul (CE) nr. 1104/2008 și de Decizia 2008/839/JAI a Consiliului pentru a acoperi perioada ulterioară datei de 30 iunie 2010 până la momentul migrării. Mai mult, costurile ocazionate de reuniunile GPMB care se înființează în temeiul prezentei propuneri, inclusiv cheltuielile pentru membrii și pentru experții participanți, vor fi suportate din bugetul general al Uniunii Europene. Creditele necesare pentru a acoperi costurile ocazionate de reuniunile GPMB vor proveni din creditele prevăzute în prezent în Programarea financiară 2010-2013 pentru Sistemul de Informații Schengen (SIS II).Costurile aferente activităților la nivelul SIS 1+, inclusiv activitățile suplimentare desfășurate de Franța, acționând în numele statelor membre (la nivelul SIS 1+), sunt suportate în continuare în conformitate cu prevederile articolului 119 din Convenția Schengen. În temeiul acestui articol, costurile aferente instalării și exploatării funcției de suport tehnic a SIS 1+, astfel cum se menționează la articolul 92 alineatul (3) din convenție, inclusiv costul liniilor care conectează componentele naționale ale Sistemului de Informații Schengen la funcția de suport tehnic, sunt suportate în comun de către statele membre, în timp ce costurile aferente instalării și exploatării componentelor naționale ale Sistemului de Informații Schengen sunt suportate individual de către fiecare stat membru.Comisia a pregătit o fișă financiară care este anexată prezentei propuneri.5. Informații suplimentare• Modificarea legislației în vigoareAdoptarea propunerii va duce la modificarea Deciziei 2008/839/JAI a Consiliului.• Reexaminare/revizuire/clauză de caducitatePropunerea include o clauză de caducitate modificată. Noua dată de expirare va fi stabilită de Consiliu, acționând în conformitate cu articolul 71 alineatul (2) din Decizia 2007/533/JAI a Consiliului.• CalendarEste necesar ca prezentul regulament al Consiliului să fie adoptat cel târziu în iunie 2010 pentru a se asigura continuitatea pregătirilor și executarea la timp a activităților prevăzute.2010/0006 (NLE)Propunere deREGULAMENT AL CONSILIULUIde modificare a Deciziei 2008/839/JAI privind migrarea de la Sistemul de Informații Schengen (SIS 1+) la Sistemul de Informații Schengen din a doua generație (SIS II)CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 74,având în vedere propunerea Comisiei[14],având în vedere avizul Parlamentului European[15],întrucât:1.  Sistemul de Informații Schengen din a doua generație (SIS II) a fost instituit prin Regulamentul (CE) nr. 1987/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind instituirea, funcționarea și utilizarea Sistemului de Informații Schengen din a doua generație (SIS II)[16] și prin Decizia 2007/533/JAI a Consiliului din 12 iunie 2007 privind înființarea, funcționarea și utilizarea Sistemului de informații Schengen de a doua generație (SIS II)[17].2.  Condițiile, procedurile și responsabilitățile aferente migrării de la SIS 1+ la SIS II sunt prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1104/2008 al Consiliului din 24 octombrie 2008 privind migrarea de la Sistemul de Informații Schengen (SIS 1+) la Sistemul de Informații Schengen din a doua generație (SIS II)[18] și de Decizia 2008/839/JAI a Consiliului din 24 octombrie 2008 privind migrarea de la Sistemul de Informații Schengen (SIS 1+) la Sistemul de Informații Schengen din a doua generație (SIS II)[19]. Cu toate acestea, instrumentele vor expira la 30 iunie 2010 cel târziu.3.  Premisele pentru migrare nu vor fi întrunite până la 30 iunie 2010. Pentru ca SIS II să devină operațional, în conformitate cu cerințele Regulamentului (CE) nr. 1987/2006 și ale Deciziei 2007/533/JAI, Regulamentul (CE) nr. 1104/2008 și Decizia 2008/839/JAI ar trebui așadar să se aplice în continuare până la finalizarea migrării.4.  Comisia și statele membre ar trebui să continue să coopereze îndeaproape pe parcursul tuturor etapelor migrării în vederea finalizării procesului. Pentru a completa actuala structură organizațională ar trebui să se instituie un grup de experți.5.  Comisia ar trebui să răspundă în continuare de SIS II central și de infrastructura de comunicații aferentă acestuia. Este necesar să se mențină și, atunci când este cazul, să se dezvolte ulterior, sistemul SIS II central și infrastructura de comunicații. Orice dezvoltare suplimentară a SIS II central ar trebui să includă, de fiecare dată o corectare a erorilor. Comisia ar trebui să coordoneze și să sprijine activitățile comune.6.  Ar trebui prevăzut un plan de intervenție tehnică pentru atingerea funcționalităților SIS II. Descrierea componentelor tehnice ale arhitecturii de migrare ar trebui așadar adaptată pentru a permite identificarea unei alte soluții tehnice privind dezvoltarea SIS II central.7.  Statele membre ar trebui să răspundă în continuare de sistemele lor naționale (N.SIS II). Totodată este necesar ca N.SIS II să fie menținut și, atunci când este cazul, dezvoltat în continuare.8.  Franța ar trebui să răspundă în continuare pentru C.SIS.9.  Întrucât obiectivele acțiunii care urmează a fi întreprinse, și anume instituirea arhitecturii de migrare provizorie și migrarea datelor de la SIS 1+ la SIS II, nu pot fi îndeplinite în suficientă măsură de statele membre și datorită amplorii și efectelor acțiunii, pot fi îndeplinite mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum se prevede la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestor obiective.10.  În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul referitor la poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la adoptarea prezentului regulament, și prin urmare nu are obligații în temeiul acestuia și nici nu face obiectul aplicării acestuia. Întrucât prezentul regulament se întemeiază pe acquis-ul Schengen, în conformitate cu dispozițiile titlului V din partea a treia a Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca ar trebui să decidă, potrivit articolului 4 din protocolul menționat anterior, în termen de șase luni de la adoptarea prezentului regulament, dacă îl va pune în aplicare în dreptul său intern.11.  Regatul Unit participă la prezentul regulament în conformitate cu articolul 5 din Protocolul privind acquis-ul Schengen integrat în cadrul Uniunii Europene, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, și în conformitate cu articolul 8 alineatul (2) din Decizia 2000/365/CE a Consiliului din 29 mai 2000 privind cererea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord de a participa la punerea în aplicare a unora dintre dispozițiile acquis-ului Schengen[20].12.  Irlanda participă la prezentul regulament în conformitate cu articolul 5 din Protocolul privind acquis-ul Schengen integrat în cadrul Uniunii Europene, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, și în conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din Decizia 2002/192/CE a Consiliului din 28 februarie 2002 privind cererea Irlandei de a participa la unele dintre dispozițiile acquis-ului Schengen[21].13.  Prezentul regulament nu aduce atingere modalităților de participare parțială a Regatului Unit și a Irlandei la acquis-ul Schengen, astfel cum sunt definite acestea în Decizia 2000/365/CE a Consiliului și, respectiv, în Decizia 2002/192/CE a Consiliului.14.  În ceea ce privește Islanda și Norvegia, prezentul regulament reprezintă o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în sensul Acordului încheiat între Consiliul Uniunii Europene și Republica Islanda și Regatul Norvegiei în ceea ce privește asocierea acestor două state în vederea punerii în aplicare, a asigurării respectării și dezvoltării acquis-ului Schengen[22], dispoziții care intră sub incidența domeniului menționat la articolul 1 punctul G din Decizia 1999/437/CE a Consiliului din 17 mai 1999[23] privind anumite modalități de aplicare a acordului.15.  În ceea ce privește Elveția, prezentul regulament reprezintă o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în sensul Acordului dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în practică, aplicarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen[24], dispoziții care intră sub incidența domeniului prevăzut la articolul 1 punctul G din Decizia 1999/437/CE a Consiliului, coroborat cu articolul 3 din Decizia 2008/149/JAI a Consiliului[25] privind încheierea acordului în cauză în numele Uniunii Europene.16.  În ceea ce privește Principatul Liechtenstein, prezentul regulament constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen în sensul Protocolului semnat între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein privind aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, asigurarea respectării și dezvoltarea acquis-ului Schengen, dispoziții care intră sub incidența domeniului prevăzut la articolul 1 punctul G din Decizia 1999/437/CE a Consiliului din 17 mai 1999 coroborat cu articolul 3 din Decizia 2008/262/CE a Consiliului din 28 februarie 2008 privind semnarea, în numele Uniunii Europene, și aplicarea provizorie a anumitor dispoziții ale protocolului respectiv[26],ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:„Articolul 1Decizia 2008/839/JAI se modifică după cum urmează:(1) La articolul 4, teza introductivă se înlocuiește cu următorul text:„În vederea asigurării migrării de la SIS 1+ la SIS II, următoarele componente vor fi puse la dispoziție, în măsura în care este necesar:”(2) La articolul 10, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:„3. În măsura în care este necesar, sistemul de conversie convertește datele în două direcții între C.SIS și SIS II central și menține sincronizarea între C.SIS și SIS II central.”(3) La articolul 11, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:„2. Statele membre care participă la SIS 1+ migrează de la N.SIS la N.SIS II utilizând structura de migrare provizorie, cu sprijinul Franței și al Comisiei.”(4) Se introduce articolul 17a:„Articolul 17aConsiliul pentru gestionarea programului global1. Fără a se aduce atingere responsabilităților și activităților Comisiei, Franței și, respectiv, statelor membre participante la SIS 1+, se instituie un grup de experți tehnici denumit «Consiliul pentru gestionarea programului global» (în continuare „GPMB”). GPMB reprezintă un forum pentru coordonarea proiectelor SIS II de la nivel central și național.2. GPMB va fi alcătuit din maximum 10 experți. Cel mult opt experți și un număr egal de membri supleanți sunt desemnați de statele membre, acționând în cadrul Consiliului. Doi experți și doi membri supleanți sunt desemnați din rândul funcționarilor Comisiei de către directorul general care răspunde de direcția generală competentă din cadrul Comisiei. La reuniunile GPMB pot participa și alți funcționari ai Comisiei interesați de proceduri.3. GPMB poate invita alți experți să participe la reuniunile GPMB după cum este necesar pentru a putea să îndeplinească obiectivul stabilit la alineatul (1).4. GPMB se reunește în incinta Comisiei. Secretariatul acestuia este asigurat de Comisie.5. GPMB își stabilește mandatul. Acesta produce efecte în urma emiterii avizului favorabil de către directorul general al direcției generale competente din cadrul Comisiei.6. Fără a se aduce atingere articolului 15 alineatul (2), costurile administrative și cheltuielile cu deplasarea ocazionate de activitățile GPMB sunt suportate de la bugetul general al Uniunii Europene, în măsura în care nu sunt rambursate din alte surse. În ceea ce privește cheltuielile cu deplasarea ale experților din cadrul GPMB desemnați de statele membre acționând în cadrul Consiliului și ale experților invitați în temeiul alineatului (3) al prezentului articol, cheltuieli aferente activității GPMB, se aplică «Reglementarea Comisiei privind indemnizarea persoanelor din afara Comisiei convocate să participe la reuniuni în calitate de experți».(5) La articolul 19, ultima teză se înlocuiește cu următorul text:„Va expira la o dată care urmează să fie stabilită de Consiliu, în conformitate cu articolul 71 alineatul (2) din Decizia 2007/533/JAI.”Articolul 2Prezent ul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre în conformitate cu Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.Adoptat la Bruxelles, […]Pentru ConsiliuPreședintele […]FIȘĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ1. TITLUL PROPUNERII:Prezenta fișă însoțește două propuneri legislative:Propunere de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1104/2008 privind migrarea de la Sistemul de Informații Schengen (SIS 1+) la Sistemul de Informații Schengen din a doua generație (SIS II);Propunere de regulament al Consiliului de modificare a Deciziei 2008/839/JAI privind migrarea de la Sistemul de Informații Schengen (SIS 1+) la Sistemul de Informații Schengen din a doua generație (SIS II).2. CADRUL ABM / ABB (GESTIONAREA/STABILIREA BUGETULUI PE ACTIVITĂȚI)Domeniul (domeniile) de politică în cauză și activitatea (activitățile) asociată (asociate):Titlul 18: Spațiul de libertate, securitate și justițieCapitolul 18 02: Solidaritate – Frontiere externe, politica în materie de vize și libera circulație a persoanelor3. LINII BUGETARE3.1. Linii bugetare [linii operaționale și linii conexe de asistență tehnică și administrativă (foste linii BA)], inclusiv titlurile acestora:18.02.04 01–Sistemul de Informații Schengen II (SIS II)3.2. Durata acțiunii și a implicațiilor financiare:Întrucât aceste instrumente de modificare extind data de expirare prevăzută în instrumentele care se modifică, numai costurile ocazionate de prelungirea fazei de dezvoltare și migrare ulterior datei de 30 iunie 2010 vor fi luate în considerare. Sunt excluse costurile care urmează a fi angajate până la 30 iunie 2010.De asemenea, costurile de funcționare finanțate în temeiul altui temei legal, ca de exemplu în special Regulamentul (CE) nr. 1987/2006 și Decizia 2007/533/JAI din 20 decembrie 2006 privind înființarea, funcționarea și utilizarea SIS II, nu sunt luate în considerare.Creditele de angajament ocazionate de aceste instrumente de modificare sunt prevăzute pentru perioada cuprinsă între 30 iunie 2010 și momentul migrării, respectiv expirarea instrumentelor în cadrul pachetului financiar programat să acopere finanțarea sistemelor IT de mari dimensiuni.3.3. Caracteristici bugetare (se adaugă rânduri, dacă este cazul):Linia bugetară | Natura cheltuielilor | Nouă | Contribuție AELS | Contribuție țări candidate | Rubrica PF |18 02 04 01 | Cheltuieli neobligatorii | CND[27] | NU | NU | NU | 3a |4. SINTEZA RESURSELOR4.1. Resurse financiare4.1.1. Sinteza creditelor de angajament (CA) și a creditelor de plată (CP)milioane EUR (cu 3 zecimale)Natura cheltuielii | Secțiunea nr. | 2010 | 2011 | 2012 | Total |Cheltuieli operaționale[28] |Credite de angajament (CA) | 8.1. | a | 6,566 | 6,284 | 0 | 12,850 |Credite de plată (CP) | b | 4,924 | 6,355 | 1,571 | 12,850 |Cheltuieli administrative incluse în suma de referință[29] |Asistență tehnică și administrativă -ATA (CND) | 8.2.4. | c |SUMA TOTALĂ DE REFERINȚĂ |Credite de angajament | a+c | 6,566 | 6,284 | 12,850 |Credite de plată | b+c | 4,924 | 6,355 | 1,571 | 12,850 |Cheltuieli administrative neincluse în suma de referință[30] |Resurse umane și cheltuieli conexe (CND) | 8.2.5. | d | 2,593 | 3,890 | 6,483 |Costuri administrative, altele decât resursele umane și costurile conexe, neincluse în suma de referință (CND) | 8.2.6. | e | 0,177 | 0,241 | 0,418 |Costul financiar indicativ total al acțiunii |TOTAL CA, inclusiv costul resurselor umane | a+c+d+e | 9,336 | 10,415 | 19,751 |TOTAL CP, inclusiv costul resurselor umane | b+c+d+e | 7,694 | 10,486 | 1,571 | 19,751 |Detalii privind cofinanțareaÎn cazul în care propunerea prevede o cofinanțare din partea statelor membre sau a altor organisme (a se specifica), este necesar să se furnizeze o estimare a nivelului cofinanțării în tabelul de mai jos (se pot adăuga rânduri suplimentare în cazul în care se prevede participarea mai multor organisme la cofinanțare): N/A-  Contribuția Norvegiei este de 2,200081% și cea a Islandei 0,113386% (cifrele din 2007) pentru costurile de funcționare, pe baza articolului 12 alineatul (1) al doilea paragraf din Acordul încheiat de Consiliul Uniunii Europene și Republica Islanda și Regatul Norvegiei privind asocierea acestor două state la punerea în practică, aplicarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (JO L 176, 10.7.1999, p. 36).-  Contribuția Elveției: 2,402999% (cifrele din 2007) pentru costurile de funcționare, pe baza articolului 11 alineatul (3) al doilea paragraf din Acordul dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în practică, aplicarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (JO L 53, 27.2.2008, p. 52).În ceea ce privește Islanda și Norvegia, prezentele propuneri se bazează pe acquis-ul Schengen, astfel cum este definit în anexa A la Acordul încheiat între Consiliul Uniunii Europene și Republica Islanda și Regatul Norvegiei privind asocierea acestor două state la punerea în practică, aplicarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen. Articolul 12 alineatul (1) ultimul paragraf din acord prevede: „În cazurile în care costurile de funcționare sunt atribuite bugetului general al Comunității Europene, Islanda și Norvegia participă la aceste costuri contribuind la bugetul menționat cu o sumă anuală în conformitate cu procentul produsului intern brut al țărilor lor, aferent produsului național brut al tuturor statelor participante”.În ceea ce privește Elveția, prezentele propuneri reprezintă o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen, în sensul Acordului între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană cu privire la asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen. Articolul 11 alineatul (2) din acord prevede: „În ceea ce privește costurile de dezvoltare a Sistemului de Informații Schengen din a doua generație (SIS II), Elveția contribuie la bugetul general al Comunităților Europene cu o sumă anuală pentru anii financiari în cauză, începând cu anul financiar 2002, sumă calculată în conformitate cu produsul intern brut ca procent din produsul intern brut al tuturor statelor participante”.4.1.2. Compatibilitatea cu programarea financiară( Propunerea este compatibilă cu programarea financiară existentă. Creditele necesare pentru a acoperi costurile ocazionate de reuniunile GPMB vor proveni din creditele prevăzute în prezent în Programarea financiară 2010-2013 pentru Sistemul de Informații Schengen (SIS II).( Propunerea duce la reprogramarea rubricii respective din perspectivele financiare.( Propunerea poate necesita aplicarea dispozițiilor Acordului interinstituțional[31] (referitoare la instrumentul de flexibilitate sau la revizuirea perspectivelor financiare).4.1.3. Implicațiile financiare asupra veniturilor( Propunerea nu are implicații financiare asupra veniturilor( Propunerea are implicații financiare – efectul asupra veniturilor este următorul:milioane EUR (cu o zecimală)Anterior acțiunii [Anul n-1] | Situația după acțiune |Număr total de resurse umane | 50 | 50 |5. CARACTERISTICI ȘI OBIECTIVE5.1. Obiective de îndeplinit pe termen scurt sau lungPropunerea are ca obiectiv prelungirea temeiului legal pentru migrare până când aceasta se poate realiza din punct de vedere tehnic. Un alt obiectiv este crearea unei structuri de gestionare conforme cu cele mai bune practici de gestionare acceptate la nivel internațional. De asemenea, propunerea asigură flexibilitate juridică pentru atingerea funcționalităților SIS II prin intermediul unui scenariu tehnic alternativ pe baza SIS 1+, în cazul în care se recurge la acest scenariu. Propunerea nu aduce modificări la structura de bază a responsabilității și nici nu modifică structura de bază a finanțării.5.2. Valoarea adăugată a implicării comunitare, coerența propunerii cu alte instrumente financiare și eventuala sinergieDată fiind integrarea acquis-ului Schengen în cadrul instituțional al Uniunii Europene și dat fiind faptul că SIS II presupune atât competențe ale Comunității cât și ale Uniunii, proiectul de creare a unui sistem IT comun pe scară largă presupune implicarea Comunității.5.3. Obiective, rezultate preconizate și indicatori aferenți acestora care fac obiectul propunerii în cadrul gestionării pe activități (ABM)Obiectivul principal al propunerii este asigurarea funcționării corespunzătoare a SIS II de la bun început. Rezultatul preconizat al prezentei propuneri este asigurarea unei migrări în condiții optime a datelor de la SIS 1+ la SIS II și trecerea completă la SIS II. Indicatorul îl reprezintă efectuarea cu succes a migrării datelor și sistemelor naționale de către toate statele membre participante.5.4. Modalități de punere în aplicare (cu titlu indicativ)( Gestiune centralizată( direct de către Comisie( indirect, prin delegare către:( agenții executive,( organisme instituite de Comunități, prevăzute la articolul 185 din regulamentul financiar,( organisme publice naționale/organisme cu misiune de serviciu public.( Gestiune repartizată sau descentralizată( cu state membre( cu țări terțe( Gestionare în comun cu organizații internaționale (de precizat)Observații: N/A6. MONITORIZARE ȘI EVALUARE6.1. Sistem de monitorizareProgresul va fi evaluat periodic, iar performanța va fi comparată cu standardele solicitate și criteriile prestabilite. Aceasta se va realiza în special prin intermediul unui contractant din domeniul asigurării calității.6.2. Evaluare6.2.1. Evaluare ex-anteRaportul de evaluare și comparare privind direcția viitoare a SIS II prezentat Consiliului de președinție și Comisie prevede o evaluare ex ante . Pe această bază, concluziile Consiliului din 4-5 iunie 2009 evidențiază încheierea perioadei de analiză și remediere a SIS II, în cursul căreia un număr semnificativ de probleme și erori cunoscute au fost rezolvate, iar soluțiile fie au fost elaborate, fie au fost puse în aplicare în vederea remedierii acestor probleme și erori. Consiliul a concluzionat că dezvoltarea SIS II ar trebui să continue pe baza actualului proiect SIS II și că SIS 1+RE ar trebui avut în vedere ca un plan de intervenție.6.2.2. Măsuri luate în urma unei evaluări interimare/ex-post (lecții învățate din experiențe anterioare similare)Consiliul pentru gestionarea programului global se instituie în temeiul prezentelor propuneri, luându-se astfel în considerare experiența dobândită în gestionarea dezvoltării SIS II pe baza unei structuri de lucru, astfel cum s-a prevăzut prin instrumentele care sunt acum modificate.6.2.3. Condițiile și frecvența evaluărilor viitoareViitoarea evaluare va avea loc în baza unor „puncte de referință” semestriale, conform Concluziilor Consiliului din 4-5 iunie 2009.7. MăSURI ANTIFRAUDăÎn cazul în care va fi nevoie de contracte suplimentare, se vor aplica procedurile Comisiei pentru atribuirea contractelor, asigurându-se conformitatea cu dreptul comunitar privind contractele publice.8. DETALII PRIVIND RESURSELE8.1. Obiectivele propunerii din punctul de vedere al costurilor financiareCredite de angajament în milioane EUR (cu 3 zecimale)(Se indică denumirea obiectivelor, acțiunilor și realizărilor) | Tipul realizării | Costul mediu | Anul 2010 | Anul 2011 | TOTAL |Anul 2010 | Anul 2011 |Funcționari sau agenți temporari[32] (XX 01 01) | A*/AD | 24 | 24 |B*, C*/AST | 9 | 9 |Personal finanțat[33] prin articolul XX 01 02 | 17 | 17 |Alte tipuri de personal finanțat[34] prin art. XX 01 04/05 |TOTAL | 50 | 50 |8.2.2. Descrierea sarcinilor care decurg din acțiune-  Coordonarea programului-  Gestionarea proiectului-  Gestionarea tehnică-  Evaluare și raportare-  Achiziții publice, contract și gestionare financiară8.2.3. Originea resurselor umane (statutare)( Posturi alocate în prezent pentru gestionarea programului care urmează să fie înlocuite sau prelungite( Posturi prealocate în cadrul exercițiului financiar SPA/PPB pentru anul n( Posturi care urmează să fie solicitate în cadrul următoarei proceduri SPA/PPB( Posturi care urmează să fie redistribuite pe baza resurselor existente în cadrul serviciului în cauză (redistribuire internă)( Posturi necesare pentru anul n, dar care nu sunt prevăzute în cadrul SPA/PPB pentru anul în cauză8.2.4. Alte cheltuieli administrative incluse în suma de referință ( XX 01 04/05 – Cheltuieli cu gestiunea administrativă )N/A8.2.5. Costuri financiare ale resurselor umane și costuri conexe ne incluse în suma de referințămilioane EUR (cu 3 zecimale)Tip de resurse umane | Anul 2010 (pro rata de la 1 iulie) | Anul 2011 (pro rata până la momentul estimat al migrării) |Funcționari și agenți temporari (XX 01 01) | 2,013 | 3,020 |Personal finanțat prin articolul XX 01 02 (auxiliari, END, agenți contractuali etc.) (se indică linia bugetară) | 0,580 | 0,870 |Costul total al resurselor umane și costuri conexe (neincluse în suma de referință) | 2,593 | 3,890 |Calcul – Funcționari și agenți temporari |Se face trimitere la punctul 8.2.1., dacă este cazul |AD/AST – 122.000 EUR pe an * 33 persoane = 4,026 milioane EUR |Calcul - Personal finanțat prin articolul XX 01 02 |Se face trimitere la punctul 8.2.1., dacă este cazul |Personal contractual (articolul 18 01 02 01 01): 64.000 EUR pe an * 9 persoane = 0,576 milioane EUR |Experți naționali (articolul 18 01 02 01 03): 73.000 EUR pe an * 8 persoane = 0,584 milioane EUR |8.2.6. Alte cheltuieli administrative neincluse în suma de referință milioane EUR (cu 3 zecimale) |Anul 2010 | Anul 2011 | TOTAL |XX 01 02 11 01 – Misiuni | 0,082 | 0,099 | 0,181 |XX 01 02 11 02 – Reuniuni și conferințe | 0,095 | 0,142 | 0,237 |2 Total Alte cheltuieli de gestiune (XX 01 02 11) | 0,177 | 0,241 | 0,418 |3 Alte cheltuieli de natură administrativă (precizați, indicând linia bugetară) |Total cheltuieli administrative altele decât cele pentru resursele umane și costurile conexe (NEincluse în suma de referință) | 0,177 | 0,241 | 0,418 |Misiunile includ vizite în cele 27 de state participante pentru 1 persoană pentru fiecare an și vizite săptămânale la Strasbourg pentru 2 persoane până la momentul estimat al migrării.Necesarul de resurse umane și administrative va fi acoperit prin alocarea care poate fi acordată direcției generale coordonatoare în cadrul procedurii anuale de alocare, în funcție de constrângerile bugetare.[1] JO L 381, 28.12.2006, p. 4.[2] JO L 205, 7.8.2007, p. 63.[3] JO L 239, 22.9.2000, p. 19, modificată prin Decizia 2008/839/JAI a Consiliului din 24 octombrie 2008 (JO L 299, 8.11.2008, p. 43).[4] JO L 328, 13.12.2001, p. 4.[5] JO L 411, 30.12.2006, p. 1.[6] JO L 328, 13.12.2001, p. 1.[7] JO L 411, 30.12.2006, p. 78.[8] JO L 381, 28.12.2006, p. 1.[9] JO L 79, 20.3.2007, p. 20 și JO L 79, 20.3.2007, p. 29.[10] JO L 57, 1.3.2008, p. 1.[11] JO L 57, 1.3.2008, p. 14.[12] JO L 299, 8.11.2008, p. 1.[13] JO L 299, 8.11.2008, p. 43.[14] OJ C […], […], p. […].[15] OJ C […], […], p. […].[16] JO L 381, 28.12.2006, p. 4.[17] JO L 205, 7.8.2007, p. 63.[18] JO L 299, 8.11.2008, p. 1.[19] JO L 299, 8.11.2008, p. 43.[20] JO L 131, 1.6.2000, p. 43.[21] JO L 64, 7.3.2002, p. 20.[22] JO L 176, 10.7.1999, p. 36.[23] JO L 176, 10.7.1999, p. 31.[24] JO L 53, 27.2.2008, p. 52.[25] JO L 53, 27.2.2008, p. 50.[26] JO L 83, 26.3.2008, p. 5.[27] Credite diferențiate.[28] Cheltuieli care nu intră sub incidența capitolului xx 01 din titlul xx în cauză.[29] Cheltuieli care intră sub incidența articolului xx 01 04 din titlul xx.[30] Cheltuieli care intră sub incidența capitolului xx 01, cu excepția articolelor xx 01 04 și xx 01 05.[31] A se vedea punctele 19 și 24 din Acordul interinstituțional.[32] Ale căror costuri NU sunt acoperite de suma de referință.[33] Ale căror costuri NU sunt acoperite de suma de referință.[34] Ale căror costuri sunt incluse în suma de referință.


title: Propunere de regulament al Parlamentului european şi al Consiliului privind aplicarea regulilor de concurenţă transporturilor feroviare, rutiere şi pe căile navigabile interioare (Versiune codificată)

text:
Anunţ juridic important

|

52006PC0722

	[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |Bruxelles, 27.11.2006COM(2006)722 final2006/0241(COD)Propunere deREGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUIprivind aplicarea regulilor de concurenţă transporturilor feroviare, rutiere şi pe căile navigabile interioare (Versiune codificată)(prezentată de Comisie)EXPUNERE DE MOTIVE1. În contextul unei Europe a cetăţenilor, Comisia acordă o mare importanţă simplificării şi clarităţii dreptului comunitar în scopul de a-l face mai lizibil şi mai accesibil cetăţeanului, oferindu-i astfel posibilităţi sporite de a face uz de drepturile specifice care îi sunt conferite.Dar acest obiectiv nu va putea fi atins atât timp cât va persista un număr mult prea mare de dispoziţii care, fiind modificate de nenumărate ori şi adeseori în mod substanţial, se găsesc dispersate parte în actul originar, parte în actele modificatoare ulterioare. Astfel, pentru a identifica dispoziţiile în vigoare, este necesară o muncă de cercetare şi de comparare a unui număr mare de acte.Prin urmare, claritatea şi transparenţa dreptului comunitar depind şi de codificarea legislaţiei adeseori modificată.2. La 1 aprilie 1987, Comisia a dat instrucţiuni[1] serviciilor sale de a realiza codificarea tuturor actelor legislative cel mai târziu după a zecea lor modificare, menţionând că este vorba despre o cerinţă minimală şi că, în vederea clarităţii şi a bunei înţelegeri a legislaţiei comunitare, serviciile responsabile ar trebui să codifice textele la intervale şi mai scurte.3. Concluziile preşedinţiei Consiliului European de la Edimbourg, din decembrie 1992, au confirmat aceste imperative[2], subliniind importanţa codificării care asigură o securitate juridică în ceea ce priveşte dreptul aplicabil la un moment dat în legătură cu o problemă specifică.Codificarea trebuie realizată respectând cu stricteţe procesul legislativ comunitar normal.Întrucât nici o modificare de substanţă nu poate fi introdusă în actele care fac obiectul codificării , Parlamentul European, Consiliul şi Comisia au convenit, prin acordul interinstituţional din 20 decembrie 1994, că, în vederea adoptării rapide a actelor codificate, ar putea fi utilizată o procedură accelerată.4. Obiectul prezentei propuneri este codificarea regulamentului (CEE) nr. 1017/68 al Consiliului, din 19 iulie 1968 privind aplicarea regulilor de concurenţă transporturilor feroviare, rutiere şi pe căile navigabile interioare[3] Noul regulament se substituie diverselor acte care îi sunt încorporate[4]; prezenta propunere păstrează în totalitate conţinutul actelor astfel codificate şi se limitează la a le regrupa, aducând numai modificările de formă cerute de însăşi operaţia de codificare.5. Prezenta propunere de codificare a fost elaborată pe baza unei consolidări prealabile a textului, în toate limbile oficiale, a regulamentului (CEE) nr. 1017/68 şi a actelor care l-au modificat, efectuată prin intermediul unui sistem informatic , de către Oficiul Publicaţiilor Oficiale ale Comunităţilor Europene. În cazul articolelor renumerotate, corelaţia între vechea numerotare şi cea nouă este prezentată în tabelul de corespondenţă din anexa II la regulamentul codificat.ê 1017/68 (adaptat)2006/0241(COD)Propunere deREGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUIprivind aplicarea regulilor de concurenţă transporturilor feroviare, rutiere şi pe căile navigabile interioare(Text cu relevanţă pentru SEE)PARLAMENTUL EUROPEAN ŞI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul de instituire a Comunităţii Europene, în special articolele Ö 71 Õ şi Ö 83 Õ ,având în vedere propunerea Comisiei,având în vedere avizul Comitetului Economic şi Social European[5],având în vedere avizul Comitetului Regiunilor[6],în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din tratat[7],întrucât:ê1.  Regulamentul (CEE) nr. 1017/68 al Consiliului, din 19 iulie 1968 privind aplicarea regulilor de concurenţă transporturilor feroviare, rutiere şi pe căile navigabile interioare[8] a fost modificat de mai multe ori şi[9] în mod substanţial. Este necesar, din motive de claritate şi de raţionalizare, să se codifice regulamentul menţionat.ê 1017/68 considerentul 32.  Regulile de concurenţă pentru transporturile feroviare, rutiere şi pe căile navigabile interioare fac parte din politica comună de transport şi din politica economică generală.ê 1017/68 considerentul 43.  Regulile de concurenţă pentru acelte domenii, ar trebui să ţină seama de caracteristicile distinctive ale transporturilor.ê 1017/68 considerentul 54.  În măsura în care, regulile de concurenţă pentru transporturi fac derogare de la regulile generale de concurenţă, trebuie să li se asigure întreprinderilor posibilitatea de a cunoaşte regulile care se aplică fiecărui caz în parte.ê 1017/68 considerentul 65.  Sistemul de reguli de concurenţă în sectorul transporturilor se aplică în mod egal finanţărilor comune sau achiziţiilor comune de echipamente pentru transporturi, pentru exploatarea în comun a serviciilor de către anumite grupuri de întreprinderi şi, de asemenea, anumitor operaţiuni legate de transporturile feroviare, rutiere şi pe căile navigabile interioare ale furnizorilor de servicii auxiliare transporturilor.ê 1017/68 considerentul 76.  Pentru ca între statele membre comerţul să nu fie afectat sau concurenţa din cadrul pieţei interne să nu fie denaturată, trebuie interzise, în principiu, pentru cele trei moduri de transport specificate mai sus, toate acordurile între întreprinderi, deciziile de asociere între întreprinderi şi practicile concertate între întreprinderi, precum şi toate cazurile de abuz de poziţie dominantă în cadrul pieţei interne ce ar putea avea astfel de efecte.ê 1017/68 considerentul 87.  Unele tipuri de acorduri, decizii şi practici concertate în domeniul transporturilor al căror obiect şi efect este doar aplicarea îmbunătăţirilor tehnice sau realizarea cooperării tehnice pot fi exceptate de la această interdicţie care priveşte acordurile restrictive, întrucât contribuie la îmbunătăţirea productivităţii. În lumina experienţei care rezultă din aplicarea prezentului regulament, în baza unei propuneri a Comisiei, Consiliul poate modifica lista acestor tipuri de acorduri.ê 1017/68 considerentul 98.  Pentru a stimula îmbunătăţirea structurii, uneori prea dispersate, a industriei în domeniul transporturilor rutiere şi pe căile navigabile interioare, excepţia de la interdicţia care priveşte acordurile restrictive ar trebui acordate în cazul acelor acorduri, decizii şi practici concertate care prevăd crearea şi funcţionarea unor grupuri de întreprinderi din aceste două sectoare ale transporturilor al căror obiectiv este efectuarea de activităţi de transport, inclusiv finanţarea comună sau achiziţionarea comună de echipamente de transport pentru prestarea de servicii în comun. O astfel de exceptare generală poate fi acordată numai cu condiţia ca în total capacitatea de transport a unui grup să nu depăşească nivelul maxim fixat, iar capacitatea individuală a întreprinderilor aparţinând grupului să nu depăşească anumite limite stabilite pentru ca nici una dintre întreprinderi să nu poată deţine o poziţie dominantă în cadrul grupului. Comisia trebuie să aibă totuşi puterea de a interveni dacă în anumite cazuri aceste acorduri pot avea efecte incompatibile cu condiţiile în care un acord restrictiv poate fi recunoscut drept legal şi pot constitui un abuz în ceea ce priveşte exceptarea. Cu toate acestea, faptul că un grup are o capacitate totală de transport mai mare decât nivelul maxim fixat sau nu poate solicita exceptarea generală din cauza capacităţii individuale a întreprinderilor aparţinând grupului nu împiedică prin el însuşi un grup să realizeze un acord, o decizie sau o practică concertată legale dacă acestea îndeplinesc condiţiile relevante prevăzute în prezentul regulament.ê 1017/68 considerentul 149.  Întreprinderile sunt în primul rând cele care trebuie să stabilească dacă efectele predominante ale acordurilor, deciziilor sau practicilor concertate între ele reprezintă o restricţionare a concurenţei sau avantaje economice acceptabile ca justificare pentru o astfel de restricţionare şi să decidă în consecinţă, pe propria răspundere, în ceea ce priveşte ilegalitatea sau legalitatea acestor acorduri, decizii sau practici concertate.ê 1017/68 considerentul 1510.  Întreprinderilor trebuie să li se permită să încheie sau să aplice acorduri fără a le declara. Acest lucru expune respectivele acorduri la riscul de a fi declarate nule cu efect retroactiv în cazul în care sunt examinate, ca urmare a unei plângeri sau la iniţiativa Comisiei, dar nu împiedică declararea acestora în mod retroactiv ca fiind legale în cazul unei astfel de examinări ulterioare,ê 1017/68ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:Articolul 1Domeniul de aplicareDispoziţiile prezentului regulament în domeniul transporturilor feroviare, rutiere şi pe căile navigabile interioare se aplică pe de o parte tuturor acordurilor, deciziilor şi practicilor concertate care au ca obiect sau efect să fixeze tarife şi condiţii de transport, să limiteze sau controleze prestarea serviciilor de transport, să împartă pieţele transporturilor, modul de aplicare a îmbunătăţirilor tehnice sau cooperării tehnice ori finanţările comune sau achiziţionarea în comun de echipamente sau materiale de transport atunci când astfel de activităţi sunt direct legate de prestarea serviciilor de transport şi sunt necesare pentru prestarea în comun a serviciilor de către un grup de întreprinderi de transporturi rutiere şi pe căile navigabile interioare, în sensul articolului 3, precum şi abuzului de poziţie dominantă pe piaţa transporturilor. Aceste dispoziţii se aplică şi activităţii prestatorilor de servicii auxiliare transporturilor care au ca obiect sau efect unul dintre acestea.ê 1017/68 art. 3è1 1/2003 art. 36 alineatul (2)Articolul 2Exceptarea acordurilor tehnice(1) è1 Interdicţia prevăzută la articolul 81 alineatul (1) din tratat ç nu se aplică acordurilor, deciziilor sau practicilor concertate al căror obiect şi efect este aplicarea de îmbunătăţiri tehnice sau realizarea unei cooperări tehnice prin:(a) standardizarea echipamentelor, materialelor, vehiculelor sau instalaţiilor fixe;(b) schimbarea sau folosirea în comun, în scopul efectuării de servicii de transport, a personalului, echipamentelor, vehiculelor sau instalaţiilor fixe;(c) organizarea şi executarea de activităţi succesive, complementare, de substituţie sau combinate, stabilirea şi fixarea de tarife şi condiţii de transport pentru aceste activităţi, inclusiv tarife competitive speciale;(d) utilizarea celor mai logice rute din punct de vedere funcţional pentru rute cu un singur mijloc de transport;(e) coordonarea orarelor de transport pentru rutele de legătură;(f) gruparea trimiterilor izolate;(g) stabilirea de reguli uniforme în ceea ce priveşte structura tarifelor şi termenii de aplicare a acestora, cu condiţia ca aceste reguli să nu prevadă tarifele şi condiţiile de transport.(2) Comisia înaintează propuneri Consiliului, acolo unde este cazul, în vederea extinderii sau reducerii listei de la alineatul (1).ê 1017/68 art. 4è1 1/2003 art. 36 alineatul (3) litera (a)Articolul 3Exceptarea grupurilor de întreprinderi mici şi mijlocii(1) è1 Acordurile, deciziile şi practicile concertate prevăzute la articolul 81 alineatul (1) din tratat ç sunt exceptate de la interdicţia din articolul respectiv dacă scopul acestora este:(a) constituirea şi funcţionarea grupurilor de întreprinderi de transport rutier sau pe căile navigabile interioare în vederea desfăşurării de activităţi de transport;(b) finanţarea în comun sau achiziţionarea în comun de echipamente şi materiale pentru transporturi, atunci când aceste activităţi sunt direct legate de prestarea de servicii de transport şi sunt necesare pentru activităţile în comun ale grupurilor menţionate anterior;întotdeauna cu condiţia ca, în total, capacitatea de transport a oricărui grup să nu depăşească:(i) 10000 tone metrice în cazul transporturilor rutiere;(ii) 500000 tone metrice în cazul transporturilor pe căile navigabile interioare.Capacitatea individuală a fiecărei întreprinderi ce aparţine unui grup nu trebuie să depăşească 1000 tone metrice în cazul transporturilor rutiere sau 50000 tone metrice în cazul transporturilor pe căile navigabile interioare.ê 1/2003 art. 36 alineatul (3) litera (b)(2) În cazul în care punerea în aplicare a acordurilor, deciziilor sau practicilor concertate prevăzute la alineatul (1) produce, într-o cauză dată, efecte incompatibile cu condiţiile prevăzute la articolul 81 alineatul (3) din tratat, întreprinderile sau asociaţiile de întreprinderi pot fi obligate să înceteze aceste efecte.êArticolul 4AbrogareaRegulamentul (CEE) nr. 1017/68 se abrogă, cu excepţia articolului 13 alineatul (3), care continuă să se aplice deciziilor adoptate în temeiul articolului 5 regulamentul (CEE) nr. 1017/68 înainte de data de 1 mai 2004, până la data expirării acestor decizii.Trimiterile la regulamentul abrogat se înţeleg ca trimiteri la prezentul regulament şi se citesc în conformitate cu tabelul de corespondenţă din anexa II.ê 1017/68 art. 30Articolul 5Intrarea în vigoare, acorduri existente(1) Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .ê 1017/682. Interzicerea prevăzută în articolul 81 alineatul (1) din Tratat nu se aplică acordurilor, deciziilor şi practicilor concertate existente la data aderării Austriei, Finlandei şi Suediei sau la data aderării Republicii Cehe, a Estoniei, a Ciprului, a Letoniei, a Lituaniei, a Ungariei, a Maltei, a Poloniei, a Sloveniei şi a Slovaciei şi care, în urma aderării, intră în sfera de aplicare a articolului 81 alineatul (1) dacă, în termen de şase luni de la data aderării, sunt modificate astfel încât să îndeplinească condiţiile prevăzute în articolul 3 din prezentul regulament. Prezentul paragraf nu se aplică în cazul acordurilor, deciziilor şi practicilor concertate care, la data aderării, erau deja reglementate în articolul 53 alineatul (1) din Acordul SEE.ê 1017/68Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale şi se aplică direct în toate statele membre.Adoptat la Bruxelles, […]Pentru Parlamentul european Pentru ConsiliuPreşedintele Preşedintele[…] […]éANEXA IPartea ARegulament abrogat şi lista modificărilor ulterioareRegulamentul (CEE) nr. 1017/68 al Consiliului (JO L 175, 23.7.1968, p. 1) |Regulamentul(CE) nr. 1/2003 al Consiliului (JO L 1, 4.1.2003, p. 1) | Numai articolul 36 |Partea BModificări ulterioare neabrogateTratatul de aderare 1972 |Tratatul de aderare 1979 |Tratatul de aderare 1994 |Tratatul de aderare 2003 |_____________ANEXA IITABEL DE CORESPONDENŢĂRegulamentul (CEE) nr. 1017/68 | Prezentul regulament |Articolul 1 | Articolul 1 |Articolul 3 | Articolul 2 |Articolul 4 alineatul (1) primul paragraf, prima frază introductivă, prima liniuţă | Articolul 3 alineatul (1), primul paragraf, prima frază introductivă, litera (a) |Articolul 4 alineatul (1), primul paragraf, prima frază introductivă, a doua liniuţă | Articolul 3 alineatul (1), primul paragraf, prima frază introductivă, litera (b) |Articolul 4 alineatul (1), primul paragraf, a doua frază introductivă, prima liniuţă | Articolul 3 alineatul (1), primul paragraf, a doua frază introductivă, punctul (i) |Articolul 4 alineatul (1), primul paragraf, a doua frază introductivă, a doua liniuţă | Articolul 3 alineatul (1), primul paragraf, a doua frază introductivă, punctul (ii) |Articolul 4 alineatul (1), al doilea paragraf | Articolul 3 alineatul (1), al doilea paragraf |Articolul 4 alineatul (2) | Articolul 3 alineatul (2) |- | Articolul 4 |Articolul 30 alineatul (1) | Articolul 5 alineatul (1) |Articolul 30 alineatul (3), al doilea paragraf | Articolul 5 alineatul (2) |Articolul 31 | - |- | Anexa I |- | Anexa II |________________[1] COM(87) 868 PV.[2] A se vedea anexa 3 din partea A a susmenţionatelor concluzii.[3] Efectuată în conformitate cu Comunicarea Comisiei către Parlamentul European şi Consiliu – Codificarea acquis-ului comunitar, COM(2001) 645 final.[4] A se vedea anexa I la prezenta propunere.[5] JO C […], […], p. […].[6] JO C […], […], p. […].[7] JO C […], […], p. […][8] JO L 175, 23.7.1968, p. 1. Regulament astfel cum a fost modificat ultima dată prin Tratatul de aderare 2003.[9] A se vedea anexa I.


|

52011PC0162

/* COM(2011) 162 final - APP 2011/0070 */  Propunere de REGULAMENT AL CONSILIULUI privind publicarea electronică a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene

	[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |Bruxelles, 4.4.2011COM(2011) 162 final2011/0070 (APP)Propunere deREGULAMENT AL CONSILIULUIprivind publicarea electronică a Jurnalului Oficial al Uniunii EuropeneEXPUNERE DE MOTIVECONTEXTUL PROPUNERIIContext generalJurnalul Oficial al Uniunii Europene asigură publicarea oficială a legislației și a altor acte ale Uniunii Europene. Acesta a fost publicat pe suport hârtie din anul 1958 și, din 1998, este disponibil și pe internet. În ultimii ani, un număr tot mai mare de persoane consultă Jurnalul Oficial al Uniunii Europene pe internet, deoarece această metodă este simplă și rapidă, iar numărul de abonamente pentru ediția tipărită este în scădere. Cu toate acestea, întrucât ediția tipărită este considerată în prezent a fi singura publicație conformă cerințelor legale și obligatorie din punct de vedere juridic, pentru moment nu se pot invoca drepturi legale și nu se pot pune în aplicare obligații pe baza versiunii electronice a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene .Acest lucru a fost în mod clar afirmat de Curtea de Justiție a Uniunii Europene în cauza Skoma-Lux[1]. Potrivit Curții, „...o asemenea punere la dispoziție (n.n. pe internet) a legislației respective nu ar putea echivala cu o publicare conformă cerințelor legale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene în lipsa oricărei reglementări în această privință în dreptul comunitar ” .Dispoziții în vigoare în domeniul propuneriiArticolul 297 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene prevede că actele legislative și actele fără caracter legislativ, adoptate sub formă de regulamente sau de directive, care se adresează tuturor statelor membre, sau sub formă de decizii, care nu indică destinatarii, se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene . Actele legislative adoptate în conformitate cu procedura legislativă ordinară trebuie semnate de președintele Parlamentului European și de președintele Consiliului, iar celelalte acte trebuie semnate de președintele (președinții) instituției (instituțiilor) care le-a(u) adoptat. Aceste acte intră în vigoare la data prevăzută de textul lor sau în a douăzecea zi de la publicare.Decizia 2009/496/CE, Euratom[2] stabilește în detaliu modul în care instituțiile își îndeplinesc obligațiile de a publica texte legislative. Un birou interinstituțional - Oficiul pentru Publicații - este însărcinat cu publicarea Jurnalului Oficial al Uniunii Europene și garantează autenticitatea acestuia.Obiectivele propuneriiObiectivul propunerii este de a extinde accesul la legislația Uniunii Europene și de a permite tuturor (profesioniști în domeniul dreptului sau membri ai publicului larg) să se bazeze pe ediția electronică a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene ca fiind oficială și autentică. În cazul în care publicarea electronică a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene ar fi recunoscută ca publicare conformă cerințelor legale, toți cetățenii Uniunii Europene ar putea avea acces la legislația Uniunii Europene practic în același timp, imediat după publicare, și într-un mod mai economic, deoarece consultarea publicării electronice ar fi gratuită. De asemenea, s-ar facilita accesul la legislația UE pentru persoanele care locuiesc în regiuni geografice mai puțin accesibile din Europa. În plus, un acces mai mare la legislație răspunde obiectivelor „Strategiei EUROPA 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii”[3], care are ca scop asigurarea accesului tuturor la serviciile în bandă largă până în 2013.Propunerea vizează, de asemenea, creșterea nivelului de securitate juridică în comparație cu situația actuală, în care publicarea online are doar un titlu informativ, astfel încât persoanele să se poată prevala de drepturile de care dispun și obligațiile să poată fi puse în aplicare pe baza publicării acestora în versiunea electronică autentică a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene .Coerența cu alte politici și obiective ale UniuniiPropunerea este în deplină concordanță cu politicile Uniunii și, în special, cu inițiativa emblematică „O agendă digitală pentru Europa”[4], prezentată în contextul Strategiei EUROPA 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. Agenda digitală are ca scop maximizarea beneficiilor economice și sociale ale tehnologiilor informației și subliniază rolul autorităților publice în promovarea pieței digitale. În acest context, accesul la conținutul juridic online stimulează dezvoltarea pieței unice digitale, având în vedere că informațiile din sectorul public difuzate prin acest mijloc ar conduce la crearea de servicii online inovatoare.Propunerea este, de asemenea, în concordanță cu obiectivele Planului european de acțiune privind guvernarea electronică 2011-2015[5], potrivit căruia statele membre și Comisia ar trebui să ofere acces online la informații privind legislația și reglementările, politicile și finanțarea în materie de guvernare.REZULTATELE CONSULTĂRILOR INFORMALE CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI EVALUĂRI ALE IMPACTULUIConsultarea părților interesateInstituțiile și organele europene sunt reprezentate în comitetul de conducere al Oficiului pentru Publicații, care este responsabil pentru supravegherea dezvoltării strategice a activității Oficiului pentru Publicații. În cadrul acestui forum, instituțiile și organele interesate au examinat chestiunea și și-au exprimat sprijinul pentru crearea unei ediții electronice autentice a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene .Statele membre au fost, de asemenea, consultate cu privire la problema publicării electronice conforme cerințelor legale a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene prin intermediul Grupului de lucru pentru e-legislație al Consiliului. La 30 iulie 2010, Secretariatul General al Comisiei a transmis Consiliului un document neoficial care a fost discutat la două reuniuni ale Grupului de lucru pentru e-legislație, la 21 septembrie și 26 octombrie 2010. Statele membre au exprimat un sprijin puternic în favoarea publicării electronice conforme cerințelor legale[6], dar au fost mai divizate în ceea ce privește menținerea valorii juridice a versiunii pe suport hârtie. S-au făcut observații cu privire la:-  opțiunea unei publicări exclusiv electronice a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene , eventual precedată de o perioadă de tranziție, în care acesta ar fi publicat în paralel pe suport hârtie și în format electronic;-  costul de imprimare a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene , în cazul în care se optează pentru diseminarea paralelă prin ediția tipărită și cea electronică;-  riscul de discrepanțe între ediția tipărită și cea electronică, precum și necesitatea de a stabili norme clare privind tratarea inconsecvențelor sau privind versiunea care prevalează;-  rolul, chiar limitat, pe care ediția tipărită îl poate juca în difuzarea legislației UE în rândul persoanelor care nu ar putea avea acces la ediția electronică.La pregătirea acestei propuneri, Comisia a luat în considerare toate observațiile formulate. Inițial, a fost preferată publicarea în paralel, pe suport hârtie și în format electronic, cu aceeași valoare juridică, deoarece s-a considerat că asigură cel mai larg acces posibil al cetățenilor europeni la legislația UE. Cu toate acestea, experiența practică din statele membre sugera că beneficiile ar fi marginale și nu ar compensa complexitatea sporită. De asemenea, s-a subliniat faptul că persoanele care locuiesc în regiuni geografice mai puțin accesibile se confruntă cu dificultăți sau întârzieri pentru a obține o ediție tipărită și că accesul acestora la legislația UE ar fi facilitat de o ediție electronică autentică.Propunerea de regulament prevede ca Jurnalul Oficial al Uniunii Europene să fie publicat într-o formă electronică care produce efecte juridice. Publicarea pe cale electronică este în concordanță cu obiectivul stabilit de Strategia Europa 2020 și de inițiativa emblematică „O agendă digitală pentru Europa”, potrivit căreia ar trebui asigurat accesul tuturor la serviciile în bandă largă până în 2013. Sistemul propus reconciliază preocupările privind atât accesibilitatea, cât și simplitatea:-  pe de o parte, publicarea electronică conformă cerințelor legale permite o difuzare mai amplă decât ediția tipărită. În ultimii câțiva ani, s-a observat o scădere a numărului de abonamente la Jurnalul Oficial al Uniunii Europene , în timp ce utilizarea internetului în Uniunea Europeană este din ce în ce mai mare - potrivit Eurostat, 70 % din gospodării în 2010 și 94 % dintre întreprinderi în 2009 au avut acces la internet. Mai mult, consultarea ediției electronice a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene ar fi gratuită și ar prezenta beneficii în comparație cu ediția imprimată, pentru care costurile de imprimare și expediere trebuie recuperate de la public. Cu toate acestea, este prevăzută o măsură de protecție pentru persoanele cu handicap, care pot avea acces la Jurnalul Oficial al Uniunii Europene într-un format electronic specific, și pentru persoanele care nu pot avea acces, din orice alt motiv, la ediția electronică, astfel încât va fi întotdeauna posibil să se obțină „la cerere” o versiune pe suport hârtie, dar care nu are valoare juridică (de exemplu, numai în scop informativ), fie prin intermediul Oficiului pentru Publicații, fie prin imprimarea ediției electronice de pe internet;-  pe de altă parte, sistemul este mai simplu, deoarece nu mai sunt necesare norme potențial complexe pentru tratarea discrepanțelor între ediția tipărită și cea electronică, care sunt în egală măsură autentice.Evaluarea impactului probabil al propuneriiComisia a efectuat o analiză pentru a evalua trei opțiuni cu privire la publicarea Jurnalului Oficial al Uniunii Europene :-  opțiunea 1: menținerea status quo -ului, în care doar versiunea pe suport hârtie constituie publicarea conformă cerințelor legale, iar versiunea online a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene are numai un scop informativ;-  opțiunea 2: publicarea exclusiv online a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene ;-  opțiunea 3: publicarea simultană pe suport hârtie și online, cu valoare juridică și eficiență egale.Conferirea unei valori juridice în cazul ediției electronice va avea beneficii semnificative, cum ar fi:-  accesul la legislația UE este extins, simplificat și imediat;-  accesul la ediția electronică este gratuit și posibil în orice moment;-  o astfel de publicare electronică ar fi în conformitate cu prioritățile Agendei digitale, convenite între instituțiile UE, și ar stimula o creștere a utilizării serviciilor online.ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERIIPrincipalele dispoziții ale propuneriiPropunerea prevede că publicarea electronică ar echivala cu publicarea conformă cerințelor legale a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene . Cu toate acestea, ediția tipărită ar fi suficientă pentru a asigura efectele juridice ale publicării în cazurile excepționale și temporare de întrerupere neprevăzută a ediției electronice, cauzate de o perturbare tehnică (de exemplu, atacuri cibernetice, defecțiuni neprevăzute ale echipamentului), care durează mai mult de o zi. Ediția Jurnalului Oficial al Uniunii Europene, tipărită în astfel de situații, urmează să fie publicată în format electronic de îndată ce sistemul tehnic este restabilit. Ediția tipărită trebuie să precizeze data publicării, însă ediția electronică publicată ulterior va prevala în caz de diferențe.Propunerea abordează, de asemenea, cerințele tehnice pe care trebuie să le respecte publicarea electronică pentru a echivala cu publicarea conformă cerințelor legale și stabilește competențele Oficiului pentru Publicații în acest domeniu.Temeiul juridicArticolul 352 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.Principiul proporționalitățiiDomeniul de aplicare al propunerii nu acoperă decât publicarea pe cale electronică a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene și condițiile tehnice în care aceasta poate echivala cu publicarea conformă cerințelor legale.Alegerea instrumentelorUn regulament este singurul instrument adecvat, deoarece este direct aplicabil în toate statele membre. Cetățenii europeni ar trebui să aibă acces egal la legislația UE și, prin urmare, accesul la ediția electronică a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene ar trebui garantat în același mod și în aceleași condiții pentru toți cetățenii europeni.IMPLICAȚIILE BUGETAREAsigurarea publicării conforme cerințelor legale a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene în format electronic nu are nicio implicație bugetară.Cu toate acestea, infrastructura tehnică necesară pentru asigurarea publicării electronice impune investiții în domeniul IT. Conform autonomiei administrative, în 2009 au fost efectuate cheltuieli de 38 000 EUR pentru instituirea și testarea sistemului tehnic înainte de publicarea Jurnalului Oficial al Uniunii Europene în format electronic autentic. Investițiile suplimentare de dezvoltare, precum și costurile de întreținere și de gestionare a sistemului urmează a fi suportate de către toate instituțiile, având în vedere că acestora le revine obligația de a publica texte legislative. Metoda de calcul a cheii de repartizare se bazează pe numărul de pagini de JO L și C produse pentru fiecare instituție în anul n-2. Cheia pentru 2011 a fost stabilită pe baza cifrelor din 2009:-  Comisia Europeană: 47,64 %;-  Consiliul Uniunii Europene: 21,96 %;-  Parlamentul European: 21,94 %;-  Comitetul Economic și Social: 3,29 %;-  Curtea de Justiție a Uniunii Europene: 3,17 %;-  Curtea de Conturi: 1,25 %;-  Comitetul Regiunilor: 0,75 %.Dispozițiile bugetare trebuie adoptate în conformitate cu această cheie de repartizare.2011/0070 (APP)Propunere deREGULAMENT AL CONSILIULUIprivind publicarea electronică a Jurnalului Oficial al Uniunii EuropeneCONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 352,având în vedere propunerea Comisiei Europene,având în vedere aprobarea Parlamentului European[7],hotărând în conformitate cu o procedură legislativă specială,întrucât:1.  Articolul 297 din tratat se referă la publicarea în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și la intrarea în vigoare a actelor juridice ale Uniunii.2.  Ediția tipărită a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene , în toate limbile oficiale ale Uniunii, este în prezent singura publicație obligatorie din punct de vedere juridic, deși acesta este disponibilă și online.3.  În conformitate cu Decizia 2009/496/CE, Euratom a Parlamentului European, a Consiliului, a Comisiei, a Curții de Justiție, a Curții de Conturi, a Comitetului Economic și Social European și a Comitetului Regiunilor din 26 iunie 2009 privind organizarea și funcționarea Oficiului pentru Publicații al Uniunii Europene[8], Oficiul pentru Publicații permite instituțiilor să își îndeplinească obligațiile de a publica texte legislative.4.  Din hotărârea Curții de Justiție a Uniunii Europene în cauza C-161/06 Skoma-Lux sro/Celni etc.[9], rezultă că actele juridice ale Uniunii nu sunt opozabile persoanelor dacă nu au fost corect publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și că publicarea unor astfel de acte pe internet nu echivalează cu publicarea conformă cerințelor legale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene în lipsa oricărei reglementări în această privință în dreptul Uniunii.5.  Dacă publicarea în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene în format electronic ar constitui o publicare conformă cerințelor legale, ar fi posibil un acces mai rapid și mai economic la legislația Uniunii.6.  Comunicarea Comisiei privind „O agendă digitală pentru Europa”[10] subliniază că accesul la conținutul legal online favorizează dezvoltarea unei piețe digitale interne, ceea ce duce la beneficii economice și sociale.7.  Prin urmare, ar trebui stabilite norme care să asigure autenticitatea, integritatea și inalterabilitatea publicării electronice a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene .8.  Directiva 1999/93/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 decembrie 1999 privind un cadru comunitar pentru semnăturile electronice[11] stabilește efectele juridice ale semnăturilor electronice ca mijloc de autentificare. În scopul de a asigura integritatea, autenticitatea și inalterabilitatea ediției electronice a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene , o semnătură electronică avansată bazată pe un certificat calificat și creată printr-un dispozitiv securizat de creare a semnăturii în conformitate cu directiva menționată oferă publicului garanții suficiente.9.  Accesul la site-ul internet EUR-Lex trebuie asigurat cu respectarea angajamentelor de protecție a persoanelor cu handicap, în conformitate cu Decizia 2010/48/CE a Consiliului din 26 noiembrie 2009 privind încheierea de către Comunitatea Europeană a Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap[12].10.  În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea obiectivului de a permite tuturor cetățenilor europeni să se bazeze pe ediția electronică a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene , întrucât domeniul de aplicare al regulamentului se limitează la a face o astfel de ediție autentică, astfel cum este, în prezent, ediția pe suport hârtie.11.  Tratatul nu prevede, pentru adoptarea prezentului regulament, alte competențe de acțiune decât cele prevăzute la articolul 352,ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:Articolul 112.  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene se publică în format electronic, în limbile oficiale ale Uniunii, în conformitate cu prezentul regulament.13.  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene publicat în format electronic, denumit în continuare „ediția electronică a Jurnalului Oficial ”, este autentic și produce efecte juridice.Articolul 214.  Ediția electronică a Jurnalului Oficial poartă o semnătură electronică avansată bazată pe un certificat calificat și creată printr-un dispozitiv securizat de creare a semnăturii, în conformitate cu Directiva 1999/93/CE. Certificatul calificat și reînnoirile acestuia se publică pe site-ul EUR-Lex pentru ca publicul să poată verifica semnătura electronică avansată și caracterul autentic al ediției electronice a Jurnalului Oficial .15.  Ediția electronică a Jurnalului Oficial conține informații privind data publicării sale.16.  Ediția electronică a Jurnalului Oficial este pusă la dispoziția publicului pe site-ul EUR-Lex pentru o perioadă nelimitată. Consultarea sa este gratuită.17.  Site-ul EUR-Lex este accesibil tuturor utilizatorilor. Jurnalul Oficial al Uniunii Europene este, de asemenea, accesibil persoanelor cu handicap într-un format electronic alternativ, care nu produce efecte juridice. Versiunea alternativă este, de asemenea, disponibilă în arhive.Articolul 318.  Oficiul pentru Publicații poate continua să imprime Jurnalul Oficial al Uniunii Europene . Exemplarele tipărite nu sunt autentice și nu produc efecte juridice, fără a se aduce atingere articolului 4 alineatul (2).19.  Pentru exemplarele tipărite ale Jurnalului Oficial al Uniunii Europene se percepe o taxă care corespunde costurilor de imprimare și de expediere.Articolul 420.  În cazul în care ediția electronică a Jurnalului Oficial este inaccesibilă din cauza unei perturbări neprevăzute și excepționale a sistemului informatic al Oficiului pentru Publicații, accesul la această ediție este restabilit cât mai curând posibil.21.  În cazul în care accesul nu poate fi restabilit în termen de o zi lucrătoare, Jurnalul Oficial al Uniunii Europene se publică într-o ediție tipărită, care produce efecte juridice. Ediția electronică corespunzătoare a Jurnalului Oficial se publică de îndată ce sistemul informatic este restabilit.22.  Data publicării actelor juridice publicate în conformitate cu alineatul (2) este data publicării ediției tipărite. În caz de discrepanțe între ediția electronică a Jurnalului Oficial și ediția tipărită, publicată în conformitate cu alineatul (2), ediția electronică prevalează.Articolul 523.  În ceea ce privește ediția electronică a Jurnalului Oficial , Oficiul pentru Publicații are competență cu privire la:24.  publicarea ediției electronice a Jurnalului Oficial și garantarea autenticității sale;25.  instituirea, gestionarea și întreținerea sistemului informatic care produce ediția electronică, precum și actualizarea acestui sistem, în conformitate cu evoluțiile tehnice viitoare;26.  instituirea și extinderea facilităților tehnice pentru a asigura accesibilitatea pentru toți utilizatorii ediției electronice a Jurnalului Oficial ;27.  stabilirea unor norme interne în materie de securitate și acces privind sistemul informatic care produce ediția electronică a Jurnalului Oficial ;28.  păstrarea și arhivarea fișierelor electronice și tratarea acestora în conformitate cu evoluțiile tehnologice viitoare.29.  Oficiul pentru Publicații exercită competențele prevăzute la alineatul (1) în conformitate cu Decizia 2009/496/CE, Euratom.Articolul 6Prezentul regulament intră în vigoare la 1 ianuarie 2012.Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.Adoptat la […],Pentru Consiliu,PreședinteleFIȘĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ PENTRU PROPUNERI1. CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI1.1. Denumirea propunerii/inițiativei1.2. Domeniul (domeniile) de politică în cauză în structura ABM/ABB1.3. Tipul propunerii/inițiativei1.4. Obiectiv(e)1.5. Motivele propunerii/inițiativei1.6. Durata acțiunii și a impactului financiar al acesteia1.7. Tipul (tipurile) de gestiune preconizat(e)2. MĂSURI DE GESTIONARE2.1. Dispoziții în materie de monitorizare și raportare2.2. Sistemul de gestiune și control2.3. Măsuri de prevenire a fraudelor și a neregulilor3. IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL PROPUNERII/INIȚIATIVEI3.1. Rubrica (rubricile) din cadrul financiar multianual și linia (liniile) bugetară (bugetare) de cheltuieli afectată (afectate)3.2. Impactul estimat asupra cheltuielilor3.2.1. Sinteza impactului estimat asupra cheltuielilor3.2.2. Impactul estimat asupra creditelor operaționale3.2.3. Impactul estimat asupra creditelor cu caracter administrativ3.2.4. Compatibilitatea cu actualul cadru financiar multianual3.2.5. Participarea terților la finanțare3.3. Impactul estimat asupra veniturilor  FIȘĂ FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ PENTRU PROPUNERICADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEIDenumirea propunerii/inițiativeiPropunere de regulament al Consiliului privind publicarea electronică a Jurnalului Oficial al Uniunii EuropeneDomeniul (domeniile) de politică în cauză în structura ABM/ABBNu se aplică, deoarece propunerea se referă la cheltuielile administrative ale Comisiei și ale celorlalte instituții care trebuie să publice actele pe care le-au adoptat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .Tipul propunerii/inițiativeiNu se aplică.ObiectiveObiectiv(e) strategic(e) multianual(e) al(e) Uniunii Europene vizat(e) de propunere/inițiativăPropunerea contribuie la obiectivul de dezvoltare a pieței unice pentru conținutul online, astfel cum se prevede în inițiativa emblematică „O agendă digitală pentru Europa”, prezentată în contextul Strategiei EUROPA 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii.Obiectiv(e) specific(e) și activitatea (activitățile) ABM/ABB în cauzăObiectiv specificPromovarea publicațiilor și a serviciilor de informare online destinate cetățenilor, întreprinderilor și publicului țintă (profesii juridice).Activitatea (activitățile) ABM/ABB în cauzăNu se aplică.Rezultatul (rezultatele) și impactul preconizateA se preciza efectele pe care propunerea/inițiativa ar trebui să le aibă asupra beneficiarilor vizați/grupurilor vizate.Propunerea se adresează cetățenilor și întreprinderilor din UE care ar trebui să beneficieze de un acces gratuit, imediat și simplificat la ediția autentică a legislației Uniunii Europene.Indicatori de rezultat și de impactA se preciza indicatorii care permit monitorizarea punerii în aplicare a propunerii/inițiativei.Indicatorii de rezultat care urmează a fi monitorizați în timpul punerii în aplicare a propunerii sunt:- numărul de consultări ale ediției electronice conforme cerințelor legale a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene ;- numărul de comenzi pentru ediții tipărite, în comparație cu numărul de abonamente în perioada în care publicarea electronică nu avea valoare juridică;- numărul de plângeri adresate Oficiului pentru Publicații privind dificultăți în accesarea ediției electronice conforme cerințelor legale a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene din motive legate de sistemul informatic al Oficiului pentru Publicații.Motivele propunerii/inițiativeiCerință (cerințe) de îndeplinit pe termen scurt sau lungPropunerea are ca scop îmbunătățirea nivelului de securitate juridică prin faptul că permite cetățenilor să se prevaleze de drepturi și că se pot pune în aplicare obligații în temeiul legislației Uniunii Europene pe baza publicării în ediția electronică autentică a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene . Accesul la ediția electronică conformă cerințelor legale ar trebui asigurat în momentul intrării în vigoare a propunerii.Valoarea adăugată a implicării UEÎntrucât propunerea se referă la forma de publicare a legislației Uniunii Europene, se pot întreprinde acțiuni adecvate numai la nivelul Uniunii Europene. În plus, alegerea instrumentului a fost motivată de necesitatea de a asigura condiții egale de acces pentru toți cetățenii Uniunii Europene.Învățăminte desprinse din experiențele anterioare similarePână în prezent, Jurnalul Oficial al Uniunii Europene a fost publicat în format electronic doar în scopuri informative. Tendința ulterioară tot mai mare de a consulta ediția sa electronică este în raport direct cu ideea principală care stă la baza propunerii.Coerența și posibila sinergie cu alte instrumente relevanteNu se aplică.Durata acțiunii și a impactului financiar al acesteia( Propunere/inițiativă cu durată limitatăx Propunere/inițiativă cu durată nelimitată-  punere în aplicare cu o perioadă de creștere în intensitate din AAAA până în AAAA,-  urmată de o perioadă de funcționare în regim de croazieră.Tipul (tipurile) de gestionare preconizat(e)x Gestionare centralizată directă de către Oficiul pentru Publicații în numele instituțiilor reprezentate în cadrul comitetului de conducere al Oficiului pentru Publicații, a se vedea punctul 2.1.( Gestiune centralizată indirectă , prin delegarea sarcinilor de execuție( Gestiune partajată cu state membre( Gestiune descentralizată împreună cu țări terțe( Gestiune în comun cu organizații internaționaleObservațiiNu se aplică.MĂSURI DE GESTIONAREDispoziții în materie de monitorizare și raportareA se preciza frecvența și condițiile aferente acestor dispoziții.Se propune ca Oficiul pentru Publicații să se ocupe de publicarea electronică a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene , în conformitate cu Decizia 2009/496/CE, Euratom și, în consecință, să respecte normele de monitorizare și raportare prevăzute de decizia menționată.Sistemul de gestiune și controlRiscul (riscurile) identificat(e)Există riscul apariției unei perturbări tehnice a sistemului informatic al Oficiului pentru Publicații. Aceasta ar putea face ca ediția electronică să fie inaccesibilă. În astfel de cazuri, dacă accesul nu poate fi restabilit în termen de o zi lucrătoare, ediția imprimată ar echivala cu o publicare conformă cerințelor legale.Un alt risc identificat este legat de securitate și, pentru a-l combate, Oficiul pentru Publicații trebuie să instituie pentru sistemul său informatic, în conformitate cu Decizia 2009/496/CE, Euratom, norme în materie de securitate internă și acces.Metoda (metodele) de control preconizată (e)Nu se aplică.Măsuri de prevenire a fraudelor și a neregulilorA se preciza măsurile de prevenire și de protecție existente sau preconizate.Nu se aplică.IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL PROPUNERII/INIȚIATIVEIRubrica (rubricile) din cadrul financiar multianual și linia (liniile) bugetară (bugetare) de cheltuieli afectată (afectate)-  Linii bugetare de cheltuieli existenteRubrica din cadrul financiar multianual | Linia bugetară | Natura cheltuielilor | Contribuție |Număr [Descriere…...……………………………….] | CD/CND ([13]) | Țări AELS[14] | Țări candidate[15] | Țări terțe | În sensul articolului 18 alineatul (1) litera (aa) din Regulamentul financiar |5 | Comisie: 26011101 [Jurnalul Oficial (L și C)] Parlamentul European: 3240 [Jurnalul Oficial] Consiliu: 2211 [Jurnalul Oficial] Curtea de Justiție: 2740 [Jurnalul Oficial] Curtea de Conturi: 2740 [Jurnalul Oficial] Comitetul Economic și Social (CES): 2604 [Jurnalul Oficial] Comitetul Regiunilor: 2604 [Jurnalul Oficial] | CND | NU | NU | NU | NU |Impactul estimat asupra cheltuielilorSinteza impactului estimat asupra cheltuielilormilioane EUR (cu 3 zecimale)Rubrica din cadrul financiar multianual: | 5 | „Cheltuieli administrative” |milioane EUR (cu 3 zecimale)Anul 2011 | Anul 2012 | Anul 2013 | Anul 2014 | A se introduce numărul de coloane necesar pentru a reflecta durata impactului (cf. punctul 1.6) |-  Articolul 502 | p.m. |p.m. |p.m. |p.m. |p.m. | | | | |Pentru diversele venituri alocate, a se preciza linia bugetară (liniile bugetare) de cheltuieli afectată (afectate).26011101A se preciza metoda de calcul a impactului asupra veniturilor.În prezent, veniturile sunt generate de abonamente si comenzi pentru ediția tipărită a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene . În momentul în care ediția electronică va fi singura publicație cu valoare juridică, se preconizează că numărul de abonamente va scădea și se va apropia de zero. [1] Hotărârea din 11 decembrie 2007 în cauza C-161/06, Skoma-Lux sro/Celní ředitelství Olomouc (Rep. 2007, p. I-10841).[2] Decizia 2009/496/CE, Euratom a Parlamentului European, a Consiliului, a Comisiei, a Curții de Justiție, a Curții de Conturi, a Comitetului Economic și Social European și a Comitetului Regiunilor privind organizarea și funcționarea Oficiului pentru Publicații al Uniunii Europene (JO L 168, 30.6.2009, p. 41).[3] COM(2010) 2020 final, 3.3.2010.[4] COM(2010) 245 final/2, 26.8.2010.[5] COM (2010) 743, 15.12. 2010.[6] Concluziile reuniunii din 26 octombrie 2010 a Grupului de lucru pentru e-legislație.[7] JO C […], […], p. […].[8] JO L 168, 30.6.2009, p. 41.[9] Rep. 2007, p. I-10841.[10] COM/2010/245 final/2.[11] JO L 13, 19.1.2000, p. 12.[12] JO L 23, 27.1.2010, p. 35.[13] CD = credite diferențiate / CND = credite nediferențiate.[14] AELS: Asociația Europeană a Liberului Schimb.[15] Țările candidate și, după caz, țările potențial candidate din Balcanii de Vest.[16] În ceea ce privește resursele proprii tradiționale (taxe vamale, cotizațiile pentru zahăr), sumele indicate trebuie să fie sume nete, și anume sume brute după deducerea a 25 % pentru costuri de colectare.