               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 27.9.2019
            COM(2019) 438 final
            2019/0205(NLE)
            Propunere de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul Comitetului mixt al SEE, referitor la o modificare a Protocolului 31 la Acordul privind SEE, în ceea ce privește cooperarea în domenii specifice în afara celor patru libertăți[Cooperare extinsă în domeniul climatic între UE, Islanda și Norvegia]
            (Text cu relevanță pentru SEE)

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.CONTEXTUL PROPUNERII

               •Motivele și obiectivele propunerii

                  Pentru a asigura securitatea juridică și omogenitatea necesare pieței interne, Comitetul mixt al SEE trebuie să încorporeze în Acordul privind SEE toată legislația relevantă a UE cât mai curând posibil după adoptarea acesteia și, de asemenea, să le permită statelor AELS care fac parte din SEE să participe la acțiunile sau la programele UE cu relevanță pentru SEE.

                  Proiectul de decizie a Comitetului mixt al SEE (anexat la propunerea de decizie a Consiliului) urmărește să modifice Protocolul 31 la Acordul privind SEE referitor la „cooperarea în domenii specifice în afara celor patru libertăți” pentru a permite statelor AELS care fac parte din SEE (în acest caz, Norvegia și Islanda) să colaboreze cu UE pentru a-și îndeplini obiectivele de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2030 și pentru a face acest lucru în cadrul SEE.

               •Coerența cu dispozițiile existente în domeniul de politică

                  Proiectul anexat de decizie a Comitetului mixt este în concordanță deplină cu scopul Acordului privind SEE de a promova consolidarea continuă și echilibrată a relațiilor comerciale și economice dintre părțile contractante în condiții concurențiale egale și cu respectarea acelorași norme, în scopul creării unui spațiu economic european omogen.

               •Coerența cu alte domenii de politică ale Uniunii

                  Decizia Comitetului mixt este, de asemenea, consecventă cu alte politici ale Uniunii, în special prin obiectivul său de a proteja omogenitatea pieței interne a UE.

               2.TEMEI JURIDIC, SUBSIDIARITATE ȘI PROPORȚIONALITATE

               •Temei juridic

               Actele legislative care urmează să fie încorporate în Acordul privind SEE se întemeiază pe articolul 191 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, coroborat cu articolul 218 alineatul (9).

                  Articolul 1 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 2894/94 al Consiliului
                     1
                   privind normele de punere în aplicare a Acordului privind SEE prevede stabilirea de către Consiliu, pe baza unei propuneri a Comisiei, a poziției care urmează să fie adoptată în numele Uniunii cu privire la astfel de decizii.

               •Subsidiaritatea (în cazul competențelor neexclusive)

                  Propunerea respectă principiul subsidiarității din motivul expus mai jos.

                  Obiectivul prezentei propuneri, și anume asigurarea omogenității pieței interne, nu poate fi realizat în mod suficient de către statele membre și, prin urmare, având în vedere efectele sale, poate fi mai bine realizat la nivelul Uniunii.

               •Proporționalitatea

                  În conformitate cu principiul proporționalității, prezenta propunere nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivului propus.

               •Alegerea instrumentului

                  În conformitate cu articolul 98 din Acordul privind SEE, instrumentul ales este o decizie a Comitetului mixt al SEE. Comitetul mixt al SEE asigură punerea în aplicare și funcționarea eficace a Acordului privind SEE. În acest scop, Comitetul mixt ia decizii în cazurile prevăzute de Acordul privind SEE.

               3.REZULTATELE EVALUĂRILOR EX POST, ALE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRILOR IMPACTULUI

                  Nu se aplică.

               4.IMPLICAȚIILE BUGETARE

                  Se propune ca Protocolul 31 la Acordul privind SEE să fie modificat pentru a permite statelor AELS care fac parte din SEE să participe la cadrul UE. Nu se preconizează implicații bugetare.

               5.ALTE ELEMENTE

               Explicarea detaliată a dispozițiilor specifice ale propunerii

               5.1.Includerea în Protocolul 31

               Directiva 2003/87/CE a fost încorporată în anexa XX la Acordul privind SEE și Directiva de modificare 2018/410/UE va fi încorporată în anexă într-o decizie separată a Comitetului mixt.

               Regulamentele (UE) 2018/841 și 2018/842 stabilesc nivelurile de emisii permise pentru fiecare stat. De asemenea, acestea reglementează accesul statelor membre la mecanisme de flexibilitate în ceea ce privește respectarea obligațiilor de fond și determină modul de cuantificare a emisiilor de gaze cu efect de seră, precum și a absorbțiilor rezultate din activități legate de exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură. Regulamentele menționate nu prevăd mijloacele de realizare a obiectivelor pe care le stabilesc și nici nu creează drepturi sau obligații ale actorilor economici.

               Islanda și Norvegia intenționează să își îndeplinească obiectivele proprii de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2030 prin aplicarea eficientă, în cadrul Acordului privind SEE, a Regulamentelor (UE) 2018/841 și 2018/842, precum și a Directivei 2003/87, și prin asigurarea respectării acestora. Potrivit părții VI din Acordul privind SEE, inclusiv potrivit articolului 78 din Acordul privind SEE, Protocolul 31 la Acordul privind SEE furnizează contextul adecvat pentru o astfel de cooperare între Uniune și țările SEE în afara celor patru libertăți.

               Încorporarea Regulamentelor (UE) 2018/841 și 2018/842 în acquis-ul SEE prin modificarea Protocolului 31 la Acordul privind SEE creează același tip de obligații legale ca și încorporarea într-o anexă la Acordul privind SEE. Respectarea actelor și a dispozițiilor incluse în Protocolul 31 poate fi monitorizată și pusă în aplicare de Autoritatea AELS de Supraveghere și de Curtea de Justiție a AELS în aceeași măsură ca și când ar fi fost încorporate într-o anexă, dacă părțile contractante convin asupra acestui lucru. Prin urmare, se propune aplicarea părții VII din Acordul privind SEE, adică a procedurilor ordinare de Supraveghere și soluționare a litigiilor din Acordul privind SEE.

               Totuși, acest demers nu creează o obligație de încorporare a actelor ulterioare. Această distincție este importantă pentru Islanda și Norvegia, întrucât această decizie de cooperare nu se încadrează în domeniile pe care părțile contractante la Acordul privind SEE au obligația de a le încorpora în acquis-ul SEE.

               Actele și dispozițiile incluse nu se aplică pentru Liechtenstein.

               5.2.Justificări și soluții propuse – Regulamentul 2018/841

               Articolul 6 alineatul (2) – perioada de conversie:

               Justificare:

               Pentru Islanda, s-a utilizat în mod consecvent o perioadă de conversie de 50 de ani pentru contabilizarea terenurilor împădurite și raportarea situației la CCONUSC, care a fost justificată și revizuită în mod corespunzător pe baza orientărilor IPCC.

               Articolul 8 alineatul (7) – proces și termene pentru planurile de contabilizare a pădurilor la nivel național (PCPN):

               Justificare:

               Ca urmare a includerii articolului 8 alineatele (7) și (8) din Regulamentul LULUCF și a adaptărilor generale privind aplicarea părții VII și a Protocolului 1 la Acordul privind SEE, statele AELS prezintă nivelurile de referință propuse și numesc experți în Autoritatea AELS de Supraveghere, dar numai după intrarea în vigoare a deciziei Comitetului mixt. Din acest lucru și din propunerea de adaptare generală a consultărilor experților, rezultă că experții desemnați sunt consultați de Comisia Europeană și de Autoritatea AELS de Supraveghere în același mod în care sunt consultați de Comisie experții din statele membre ale Uniunii Europene.

               Autoritatea AELS de Supraveghere și Comisia Europeană cooperează, fac schimb de informații și se consultă între ele în conformitate cu articolul 109 și cu Protocolul 1 la Acordul privind SEE. Dacă este necesar, pe baza evaluărilor tehnice și a oricăror recomandări tehnice rezultate din această procedură, statele AELS comunică Autorității AELS de Supraveghere nivelurile de referință propuse revizuite pentru păduri. Nivelurile de referință pentru păduri ale statelor AELS rezultate din această procedură vor fi stabilite de Autoritatea AELS de Supraveghere și vor fi incluse în Protocolul 31 la Acordul privind SEE printr-o decizie a Comitetului mixt, sub forma unor adaptări ale actelor delegate ale Comisiei în temeiul articolului 8 alineatul (8) din Regulamentul LULUCF. Întrucât această procedură nu va începe oficial până la intrarea în vigoare a acestei decizii a Comitetului mixt, iar procedura prevăzută la articolul 8 alineatele (6) și (7) durează câteva luni, termenul prevăzut la articolul 8 alineatul (7) pentru nivelurile de referință propuse revizuite trebuie să fie adaptat pentru a se oferi atât statelor AELS, cât și Autorității AELS de Supraveghere timp suficient pentru a finaliza această procedură în strânsă cooperare cu Comisia Europeană, inclusiv în ceea ce privește nivelurile de referință pentru păduri în statele AELS.

               Obligația Autorității AELS de Supraveghere de a publica nivelurile de referință pentru păduri propuse comunicate de statele AELS nu rezultă în mod explicit din obligațiile prevăzute la articolul 109 și în Protocolul 1 la Acordul privind SEE și, prin urmare, este menționată în mod explicit în adaptarea propusă.

               Articolul 13 alineatul (2) litera (a) – trimitere la Regulamentul (UE) nr. 525/2013:

               Justificare:

               Articolul 13 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) 2018/841 impune statelor membre ale UE să includă măsuri specifice în curs sau planificate pentru a asigura conservarea sau îmbunătățirea, după caz, a absorbanților și a rezervoarelor forestiere în strategia lor prezentată în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 525/2013, pentru a participa la flexibilitatea privind terenurile forestiere gestionate în temeiul aceluiași articol. Întrucât decizia Comitetului mixt se referă doar la obiectivele de reducere a emisiilor pentru 2030, articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 525/2013 nu se va aplica pentru statele AELS. Pentru a se asigura că statele AELS participă la flexibilitatea privind terenurile forestiere gestionate în condiții egale cu statele membre, adaptarea propusă introduce o cerință pentru statele AELS de a prezenta strategii specifice privind exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură.

               Articolul 15 alineatul (2) – informații furnizate de administratorul central Autorității AELS de Supraveghere:

               Justificare:

               Adaptarea propusă clarifică rolul Autorității AELS de Supraveghere în raport cu administratorul central în conformitate cu Regulamentul privind registrul Uniunii [Regulamentul (UE) nr. 389/2013 al Comisiei], astfel cum este încorporat și adaptat în scopuri legate de SEE la punctul 21ana din anexa XX la Acordul privind SEE. Din aceste adaptări rezultă că, atunci când sunt vizate conturi aflate sub jurisdicția unui stat AELS, trebuie implicată Autoritatea AELS de Supraveghere. Adaptarea propusă este, de asemenea, în conformitate cu rolul Autorității AELS de Supraveghere prevăzut de adaptările generale din decizia Comitetului mixt privind aplicarea părții VII și a Protocolului 1 la Acordul privind SEE.

               Anexele II, III, IV și VII – tabele:

               Justificare:

               În anexele II, III și VII ar trebui incluse informații relevante despre Islanda și Norvegia.

               Dispozițiile de la litera (g) din anexa IV secțiunea A impun o coerență între nivelurile de referință pentru păduri și proiecțiile raportate în temeiul Regulamentului (UE) nr. 525/2013. Deoarece Regulamentul (UE) nr. 525/2013 nu este încorporat în Acordul privind SEE, Islanda și Norvegia nu au fost obligate să raporteze proiecțiile în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 525/2013. Cu toate acestea, au fost raportate proiecții către Agenția Europeană de Mediu în mod voluntar și, în ceea ce privește Islanda, și în conformitate cu Acordul bilateral dintre Islanda și Uniunea Europeană și statele sale membre cu privire la participarea Islandei la îndeplinirea în comun a angajamentelor Uniunii Europene, ale statelor sale membre și ale Islandei pentru a doua perioadă de angajament a Protocolului de la Kyoto la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice
                  2
               . Acest lucru este clarificat în adaptarea propusă a anexei.

               Pentru perioada 2026-2030, nu este necesară o adaptare similară, întrucât Norvegia și Islanda vor raporta proiecții în conformitate cu articolul 18 din Regulamentul (UE) 2018/1999.

               5.3.Justificări și soluții propuse – Regulamentul 2018/842

               Articolul 4 alineatul (3) – stabilirea anului de referință 2005 pentru calcularea punctului final din 2030 al traiectoriei ESR în cote absolute de emisii:

               Justificare:

               Reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră (GES) pentru 2030 ar trebui să fie determinată în raport cu nivelul revizuit al emisiilor de gaze cu efect de seră din 2005, reglementat de Regulamentul 2018/842, cu excepția GES din activitățile enumerate în anexa I la Directiva 2003/87/CE (sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii, ETS) și a emisiilor verificate de la instalațiile care au funcționat în 2005 și au fost incluse în EU ETS abia după 2005. Potrivit considerentului (18) din ESR, abordarea adoptată în Decizia nr. 406/2009/CE ar trebui să fie continuată, ceea ce ar impune utilizarea alocărilor anuale de emisii (AEA) pentru 2020. Norvegia și Islanda nu dispun de acest sistem și, prin urmare, alocarea lor anuală de emisii (AEA) pentru 2030 nu poate fi calculată folosind aceeași metodologie ca și pentru statele membre ale UE. Prin urmare, articolul 4 alineatul (3) ar trebui adaptat pentru a clarifica metodologia care trebuie utilizată pentru a determina emisiile din anul de referință 2005 pentru Norvegia și Islanda, ținând cont de valorile ETS deja incluse în acord. Acest lucru va simplifica, de asemenea, încorporarea actelor de punere în aplicare care calculează și stabilesc AEA pentru anii 2021-2030.

               Începând din 2013, Decizia nr. 152/2012 a Comitetului mixt al SEE privind EU ETS conține valorile emisiilor ETS din surse staționare din 2005 pentru statele AELS în cadrul ETS. Aceste cifre pot fi utilizate pentru a calcula emisiile din 2005 din sectoarele reglementate de Directiva ETS în domeniul de aplicare relevant pentru Regulamentul privind partajarea eforturilor.

               În ceea ce privește statele AELS, cifrele ETS din 2005 care trebuie luate în considerare în scopul stabilirii alocării anuale de emisii pentru anul 2030 în temeiul articolului 4 alineatul (3) sunt prevăzute într-un apendice care se adaugă după anexa IV.

               Articolul 6 alineatul (1) – numărul de certificate care trebuie anulate pentru respectarea ESR:

               Justificare:

               Articolul 6 alineatul (1) stabilește un maxim de anulare de 100 de milioane de certificate EU ETS în total care trebuie luate în considerare pentru respectarea ESR. Trebuie adăugate cifrele maxime pentru Islanda și Norvegia, a se vedea adaptarea propusă (vi).

               Articolul 12 alineatul (2) – informații furnizate de administratorul central Autorității AELS de Supraveghere:

               Justificare:

               Adaptarea propusă clarifică rolul Autorității AELS de Supraveghere în raport cu administratorul central în conformitate cu Regulamentul privind registrul Uniunii [Regulamentul (UE) nr. 389/2013 al Comisiei], astfel cum este încorporat și adaptat în scopuri legate de SEE la punctul 21ana din anexa XX la Acordul privind SEE. Din aceste adaptări rezultă că, atunci când sunt vizate conturi aflate sub jurisdicția unui stat AELS, trebuie implicată Autoritatea AELS de Supraveghere. Adaptarea propusă este, de asemenea, în conformitate cu rolul Autorității AELS de Supraveghere prevăzut de adaptările generale din decizia Comitetului mixt privind aplicarea părții VII și a Protocolului 1 la Acordul privind SEE.

               Anexele I, II și III:

               Justificare:

               Informațiile relevante despre Islanda și Norvegia ar trebui incluse în anexele I, II și III. Acest lucru se bazează pe principiul tratamentului egal cu statele membre ale UE și este în concordanță cu raționamentul Comisiei prevăzut în propunerea ESR [COM(2016)482 final, p. 3] și cu evaluarea subiacentă a impactului.

               5.4.Justificări și soluții propuse – Regulamentul (UE) 2018/1999

               Adaptările (i)-(ii) – Articole relevante și aplicarea lor:

               Justificare:

               Regulamentul (UE) 2018/1999 instituie un mecanism de guvernanță care să asigure realizarea obiectivelor și a valorilor-țintă pentru 2030 și pe termen lung ale uniunii energetice, în conformitate cu Acordul de la Paris privind schimbările climatice. Regulamentul (UE) 2018/1999 face parte din pachetul „Energie curată pentru toți europenii”. Relevanța pentru SEE a Regulamentului (UE) 2018/1999 va fi evaluată în conformitate cu procedurile standard ale SEE. Acest lucru se va realiza ca parte a evaluării întregului pachet „Energie curată pentru toți europenii”.

               Regulamentul (UE) 2018/1999 include cerințe de planificare și raportare care privesc angajamentele din Regulamentul (UE) 2018/841 și din Regulamentul (UE) 2018/842. Aceste cerințe înlocuiesc, printre altele, Regulamentul (UE) nr. 525/2013, care nu a fost încorporat în Acordul privind SEE.

               Domeniul de aplicare a deciziei Comitetului mixt este limitat la legislația relevantă pentru punerea în aplicare a obiectivelor de reducere a emisiilor pentru 2030 în Islanda și Norvegia. Regulamentul (UE) 2018/1999 include dispoziții referitoare la planurile naționale integrate în domeniul energiei și al schimbărilor climatice și la rapoartele intermediare integrate în domeniul energiei și al schimbărilor climatice. Aceste dispoziții depășesc domeniul de aplicare al deciziei Comitetului mixt, întrucât includ, de asemenea, planificarea și raportarea obiectivelor energetice și a altor obiective din cele cinci dimensiuni ale uniunii energetice. Prin urmare, aceste dispoziții nu sunt incluse în decizia Comitetului mixt.

               Cu toate acestea, Islanda și Norvegia se angajează în mod voluntar să elaboreze planuri naționale pentru a stabili politicile și măsurile destinate îndeplinirii obligațiilor prevăzute în Regulamentul (UE) 2018/841 și în Regulamentul (UE) 2018/842 și incluse în Protocolul 31 prin decizia Comitetului mixt. Planurile vor fi comunicate statelor membre ale UE, Comisiei și Autorității AELS de Supraveghere până la 31.12.2019. Acest lucru este menționat în declarația privind planurile naționale referitoare la Decizia nr. [prezenta decizie] a Comitetului mixt al SEE prezentată de Islanda și Norvegia.

               Pentru a institui un sistem transparent și consecvent de monitorizare, raportare și respectare a obligațiilor asumate prin decizia Comitetului mixt, se propune includerea dispozițiilor din Regulamentul (UE) 2018/1999, care sunt esențiale pentru punerea în aplicare a Regulamentelor (UE) 2018/841 și 2018/842. Această includere nu aduce atingere evaluării relevanței pentru SEE a Regulamentului (UE) 2018/1999. Dispozițiile esențiale din Regulamentul (UE) 2018/1999 trebuie incluse într-un mod inteligibil și corect din punct de vedere juridic. Se propune realizarea acestui lucru într-o manieră similară cu cea utilizată pentru includerea în Protocolul 47 la Acord a dispozițiilor privind comerțul cu vin din actele UE referitoare la organizarea comună a piețelor produselor agricole. Aceasta înseamnă enumerarea articolelor aplicabile din Regulamentul (UE) 2018/1999. Unele dispoziții vor avea nevoie de câteva adaptări pentru a se încadra în sfera de aplicare a deciziei Comitetului mixt, în timp ce altele vor fi incluse fără nicio adaptare.

               Articolele incluse vor asigura raportarea completă a inventarelor privind gazele cu efect de seră, a politicilor și măsurilor privind gazele cu efect de seră și a proiecțiilor în acest domeniu.

               În plus, sunt incluse articole esențiale pentru efectuarea revizuirii complete în conformitate cu Regulamentele (UE) 2018/841 și 2018/842, pentru a asigura respectarea cerințelor.

               Articolul 2 include o listă a definițiilor care se aplică pentru Regulamentul (UE) 2018/1999. Definițiile incluse sunt cele relevante pentru punerea în aplicare a Regulamentelor (UE) 2018/841 și 2018/842. Unele dintre definițiile incluse se referă, de asemenea, la subiecte care nu intră în sfera de aplicare a deciziei. Adaptarea restrânge aplicarea definițiilor la sfera de aplicare a deciziei Comitetului mixt.

               Articolul 26 alineatul (4) – date privind inventarul gazelor cu efect de seră:

               Justificare:

               Articolul 26 alineatul (4) stabilește obligația statelor membre de a transmite CCONUSC un raport național de inventariere. Prezentarea acestor rapoarte este o obligație prevăzută de CCONUSC. Islanda și Norvegia sunt părți independente la CCONUSC. Islanda și Norvegia vor transmite, în conformitate cu angajamentele lor din cadrul CCONUSC, rapoarte naționale de inventariere.

               Întrucât datele finale de inventariere a gazelor cu efect de seră raportate la CCONUSC până la 15 aprilie a fiecărui an sunt esențiale pentru respectarea Regulamentelor (UE) 2018/841 și 2018/842, adaptarea asigură faptul că Islanda și Norvegia transmit o copie a datelor raportate Autorității AELS de Supraveghere la aceeași dată cu statele membre.

               Articolul 41 – cooperarea dintre statele membre și Uniunea Europeană:

               Justificare:

               Articolul 41 reglementează cooperarea între statele membre și Uniune în ceea ce privește sfera de aplicare deplină a obligațiilor reglementate de Regulamentul (UE) 2018/1999. Adaptarea asigură faptul că această cooperare se limitează la sfera de aplicare a deciziei Comitetului mixt.

               Articolul 42 – asistența oferită de Agenția Europeană de Mediu:

               Justificare:

               Articolul 42 prevede că Agenția Europeană de Mediu oferă asistență Comisiei în cadrul activității acesteia legată de articolele 15-21, 26, 28-29, 37-39 și 41. Adaptarea asigură faptul că această asistență se limitează la sfera de aplicare a deciziei Comitetului mixt.

               5.5.Justificări și soluții propuse – Regulamentul (UE) nr. 525/2013

               Articolul 7 și articolul 19 alineatele (1) și (3) – date de inventar și revizuire cuprinzătoare:

               Justificare:

               Pentru a efectua revizuirea cuprinzătoare în conformitate cu articolul 4 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2018/842 în 2020, este necesară includerea unor părți din două articole ale Regulamentului (UE) nr. 525/2013. Regulamentul (UE) 2018/1999 va abroga Regulamentul (UE) nr. 525/2013 începând cu 1 ianuarie 2021 și, prin urmare, obligațiile de raportare în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1999 nu se vor aplica pentru Islanda și Norvegia înainte de 2021. În consecință, este necesar să se includă părți din două articole ale Regulamentului (UE) nr. 525/2013 pentru a se stabili o obligație de a furniza datele de inventar necesare și de a parcurge revizuirea cuprinzătoare în 2020.

               Articolele necesare sunt incluse în decizia Comitetului mixt prin intermediul unei liste care precizează articolele care se vor aplica. Se vor aplica numai acele părți ale articolelor care se referă la punerea în aplicare a Regulamentului (UE) 2018/842. Islanda și Norvegia vor avea obligația de a furniza datele relevante pentru revizuirea cuprinzătoare menționată la articolul 4 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2018/842 pentru anul 2020. În plus, includerea articolului 19 alineatele (1) și (3) va asigura faptul că revizuirea cuprinzătoare va fi efectuată în conformitate cu procedurile menționate la alineatele respective.

               Dispozițiile se aplică numai în măsura în care se referă la punerea în aplicare a Regulamentului (UE) 2018/842.

               5.6.Justificări și soluții propuse – Regulamentul de punere în aplicare nr. 749/2014

               Articolele 3-5, 7-10, 12-14, 16, 29, 32-34, 36-37 și anexele I-VIII, tabelul 2 din anexa XVI:

               Justificare:

               Întrucât articolul 7 și articolul 19 alineatele (1) și (3) din Regulamentul (UE) nr. 525/2013 sunt incluse pentru a efectua revizuirea cuprinzătoare în conformitate cu articolul 4 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2018/842, există și nevoia de a include articolele privind punerea în aplicare din Regulamentul de punere în aplicare 749/2014 privind structura, formatul, procedurile de transmitere și revizuirea informațiilor raportate de statele membre în temeiul Regulamentului (UE) nr. 525/2013.

               Dispozițiile se aplică numai în măsura în care se referă la punerea în aplicare a Regulamentului (UE) 2018/842.

               5.7.Justificare și soluții propuse – Adaptări generale (aplicarea părții VII și a Protocolului 1 la Acordul privind SEE, trimiteri la actele UE, participarea Comitetului, consultarea experților, asistența oferită de Agenția Europeană de Mediu și neaplicarea pentru Liechtenstein)

               Justificare:

               Întrucât din articolul 79 alineatul (3) rezultă că partea VII, intitulată „Dispoziții instituționale”, din Acordul privind SEE se aplică părții VI și Protocolului 31 la Acordul privind SEE doar atunci când se prevede astfel în mod explicit și întrucât se prevede în mod explicit doar aplicarea dispozițiilor privind procesul decizional (potrivit articolului 98), se propune o adaptare (b) pentru a asigura aplicarea părții VII și, astfel, monitorizarea și asigurarea respectării de către Autoritatea AELS de Supraveghere și de către Curtea de Justiție a AELS, astfel cum s-a explicat mai sus în ceea ce privește includerea în Protocolul 31.

               Întrucât Protocolul 1 privind adaptările orizontale la Acordul privind SEE se aplică în principiu doar dispozițiilor actelor menționate în anexele la Acordul privind SEE, se propune o adaptare (c) pentru a extinde aplicabilitatea acestuia la dispozițiile actelor menționate în Protocolul 31 prin includerea acestora prin decizia Comitetului mixt.

               Dispozițiile actelor incluse în Protocolul 31 prin decizia Comitetului mixt se referă, de asemenea, la legislația, actele, normele, politicile și măsurile europene sau ale Uniunii care nu fac parte din Acordul privind SEE. Se propune o adaptare (d) pentru a clarifica faptul că acestea se aplică numai în măsura și în forma în care sunt încorporate în acord.

               Participarea statelor AELS la Comitetul privind schimbările climatice și consultarea experților din statele AELS în aceleași condiții ca a experților din statele membre ale UE este necesară pentru a asigura funcționarea cooperării prevăzute în decizia Comitetului mixt. De exemplu, astfel cum s-a explicat mai sus în ceea ce privește adaptarea propusă a articolului 8 alineatul (7) din Regulamentul (UE) nr. 2018/841 (LULUCF) în ceea ce privește elaborarea planurilor de contabilizare a pădurilor la nivel național și stabilirea nivelurilor de referință pentru păduri, consultarea experților din statele AELS este necesară pentru a asigura contribuțiile, consultările și cooperarea care se impun și, astfel, aplicarea și executarea uniformă a dispozițiilor din actele incluse în Protocolul 31 prin intermediul deciziei Comitetului mixt. Adaptările (e) și (f) propuse asigură, de asemenea, o astfel de participare și consultare în acest sens.

               Întrucât se vor aplica dispozițiile părții VII din Acordul privind SEE, Autoritatea AELS de Supraveghere va monitoriza îndeplinirea de către Islanda și Norvegia a obligațiilor care le revin în temeiul deciziei Comitetului mixt. Adaptarea (g) propusă asigură faptul că Agenția Europeană de Mediu acordă asistență Autorității AELS de Supraveghere în cadrul activității acesteia de asigurare a respectării obligațiilor care decurg din decizie, cum ar fi efectuarea revizuirii cuprinzătoare și asigurarea calității informațiilor raportate de Islanda și de Norvegia.

               Întrucât numai Islanda și Norvegia vor participa la cooperarea extinsă prevăzută de decizia Comitetului mixt, adaptarea (h) propusă precizează că aceasta nu se aplică pentru Liechtenstein.

               2019/0205 (NLE)

               Propunere de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul Comitetului mixt al SEE, referitor la o modificare a Protocolului 31 la Acordul privind SEE, în ceea ce privește cooperarea în domenii specifice în afara celor patru libertăți

                  [Cooperare extinsă în domeniul climatic între UE, Islanda și Norvegia]

               (Text cu relevanță pentru SEE)

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 191, coroborat cu articolul 218 alineatul (9),

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2894/94 al Consiliului din 28 noiembrie 1994 privind normele de punere în aplicare a Acordului privind Spațiul Economic European, în special articolul 1 alineatul (3),

               având în vedere propunerea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)Acordul privind Spațiul Economic European
                  3
                („Acordul privind SEE”) a intrat în vigoare la 1 ianuarie 1994.

               (2)În temeiul articolului 98 din Acordul privind SEE, Comitetul mixt al SEE poate decide să modifice, printre altele, Protocolul 31 la Acordul privind SEE.

               (3)Protocolul 31 la Acordul privind SEE conține dispoziții specifice privind cooperarea în domenii specifice în afara celor patru libertăți.

               (4)Este oportun să se extindă cooperarea părților contractante la Acordul privind SEE în ceea ce privește acțiunile Uniunii, în sensul includerii Regulamentului (UE) 2018/841, a Regulamentului (UE) 2018/842 și a dispozițiilor conexe din Regulamentul (UE) 2018/1999, Regulamentul (UE) 525/2013 și Regulamentul de punere în aplicare (UE) 794/2014.

               (5)Prin urmare, Protocolul 31 la Acordul privind SEE ar trebui modificat pentru a permite realizarea acestei cooperări extinse.

               (6)În consecință, poziția Uniunii în cadrul Comitetului mixt al SEE ar trebui să se bazeze pe proiectul de decizie atașat,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii, în cadrul Comitetului mixt al SEE cu privire la propunerea de modificare a Protocolului 31 la Acordul privind SEE referitor la cooperarea în domenii specifice în afara celor patru libertăți se bazează pe proiectul de decizie a Comitetului mixt al SEE atașat la prezenta decizie.

               Articolul 2

               Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu,

                     Președintele

                     (1)

                        JO L 305, 30.11.1994, p. 6–8

                     (2)

                        JO L 207, 4.8.2015, p. 1.

                     (3)

                        JO L 1, 3.1.1994, p. 3.

    ---documentbreak---

               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 27.9.2019
            COM(2019) 438 final
            ANEXĂ
            la
            Propunerea deDECIZIE A CONSILIULUI
            privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul Comitetului mixt al SEE, referitor la o modificare a Protocolului 31 la Acordul privind SEE, în ceea ce privește cooperarea în domenii specifice în afara celor patru libertăți[Cooperare extinsă în domeniul climatic între UE, Islanda și Norvegia]

               ANEXĂ

               DECIZIA COMITETULUI MIXT AL SEE

               nr. [...]

               din […]

               de modificare a Protocolului 31 la Acordul privind SEE în ceea ce privește cooperarea în domenii specifice în afara celor patru libertăți

               COMITETUL MIXT AL SEE,

               având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European („Acordul privind SEE”), în special articolele 86 și 98,

               întrucât:

               (1)Uniunea Europeană, Islanda și Norvegia s-au angajat să reducă emisiile totale de gaze cu efect de seră de pe teritoriul lor în cadrul obiectivului de a menține creșterea temperaturii medii globale cu mult sub 2 °C peste nivelurile preindustriale și de a continua eforturile de limitare a acestei creșteri a temperaturii la 1,5 °C peste nivelurile preindustriale.

               (2)Este oportun să se extindă cooperarea părților contractante la Acordul privind SEE la Regulamentul (UE) 2018/841 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 cu privire la includerea emisiilor de gaze cu efect de seră și a absorbțiilor rezultate din activități legate de exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură în cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030 și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 și a Deciziei nr. 529/2013/UE
                  1
               .

               (3)Este oportun să se extindă cooperarea părților contractante la Acordul privind SEE la Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030 în vederea unei contribuții la acțiunile climatice de respectare a angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013
                  2
               .

               (4)Este oportun să se extindă cooperarea părților contractante la Acordul privind SEE la anumite dispoziții ale Regulamentului (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului
                  3
               , care sunt esențiale pentru punerea în aplicare a Regulamentelor (UE) 2018/841 și (UE) 2018/842.

               (5)Este oportun să se extindă cooperarea părților contractante la Acordul privind SEE la anumite dispoziții ale Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind un mecanism de monitorizare și de raportare a emisiilor de gaze cu efect de seră, precum și de raportare, la nivel național și al Uniunii, a altor informații relevante pentru schimbările climatice și de abrogare a Deciziei nr. 280/2004/CE
                  4
               , care sunt esențiale pentru punerea în aplicare a Regulamentului (UE) 2018/842.

               (6)Este oportun să se extindă cooperarea părților contractante la Acordul privind SEE la anumite dispoziții ale Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 749/2014 al Comisiei din 30 iunie 2014 privind structura, formatul, procedurile de transmitere și revizuirea informațiilor raportate de statele membre în temeiul Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului
                  5
               , care sunt esențiale pentru punerea în aplicare a Regulamentului (UE) 2018/842.

               (7)Prin prezenta decizie, Islanda și Norvegia iau măsuri pentru a-și îndeplini obiectivele de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră cu cel puțin 40 % până în 2030 comparativ cu nivelurile din 1990.

               (8)Prezenta decizie nu aduce atingere modului în care UE, Islanda și Norvegia pun în aplicare Acordul de la Paris.

               (9)Aspectele bugetare nu fac obiectul Acordului privind SEE. Prin urmare, aplicarea articolului 5 alineatul (6) din Regulamentul (UE) 2018/842 nu aduce atingere domeniului de aplicare al Acordului privind SEE.

               (10)Autoritatea AELS de Supraveghere ar trebui să coopereze îndeaproape cu Comisia ori de câte ori trebuie să îndeplinească sarcini legate de Islanda și Norvegia în temeiul prezentei decizii.

               (11)Competențele Autorității AELS de Supraveghere și ale Curții de Justiție a AELS în temeiul prezentei decizii se limitează la obligațiile asumate prin prezenta decizie.

               (12)Prin urmare, Protocolul 31 la Acordul privind SEE ar trebui modificat pentru a permite realizarea acestei cooperări extinse,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               La articolul 3 (Mediu) din Protocolul 31 la Acordul privind SEE, după punctul 7 se introduce următorul punct:

               „8. (a) Islanda și Norvegia își vor îndeplini obiectivele de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2021 și 31 decembrie 2030 în conformitate cu următoarele acte:

               -32018 R 0841: Regulamentul (UE) 2018/841 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 cu privire la includerea emisiilor de gaze cu efect de seră și a absorbțiilor rezultate din activități legate de exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură în cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030 și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 și a Deciziei nr. 529/2013/UE (JO L 156, 19.6.2018, p. 1).

               În sensul prezentului acord, dispozițiile regulamentului se citesc cu următoarele adaptări:

               (i)La articolul 6 alineatul (2), cuvintele «30 de ani» se citesc, în ceea ce privește Islanda, drept «50 de ani».

               (ii)La articolul 8 alineatul (7) se adaugă următorul text:

               «Statele AELS comunică nivelurile de referință propuse revizuite pentru păduri Autorității AELS de Supraveghere în cel mult nouă luni de la intrarea în vigoare a Deciziei Comitetului mixt al SEE nr. xx din xx/xxxx [prezenta decizie] pentru perioada 2021-2025. Autoritatea AELS de Supraveghere publică nivelurile de referință propuse pentru păduri care iau fost comunicate de către statele AELS.»

               (iii)Articolul 13 alineatul (2) litera (a) se citește, pentru statele AELS, după cum urmează:

               «Statul AELS a prezentat o strategie astfel cum este prevăzută mai jos pentru exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură cu o perspectivă de cel puțin 30 de ani, inclusiv măsuri specifice în curs sau planificate pentru a asigura conservarea sau îmbunătățirea, după caz, a absorbanților și a rezervoarelor forestiere;

               1. Până la 1 ianuarie 2020, fiecare stat AELS pregătește și transmite Autorității AELS de Supraveghere strategia sa pentru exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură, cu o perspectivă de cel puțin 30 de ani. Dacă este necesar, statele AELS ar trebui să actualizeze aceste strategii până la 1 ianuarie 2025.

               2. Strategiile statelor AELS contribuie la:

               (a) îndeplinirea angajamentelor statelor AELS, asumate în temeiul CCONUSC și al Acordului de la Paris, de a reduce emisiile antropice de gaze cu efect de seră, de a spori absorbțiile de către absorbanți și de a promova sporirea cantității de dioxid de carbon sechestrat;

               (b) îndeplinirea obiectivului din cadrul Acordului de la Paris de a menține creșterea temperaturii medii globale cu mult sub 2 °C peste nivelurile preindustriale și de a continua eforturile de limitare a acestei creșteri a temperaturii la 1,5 °C peste nivelurile preindustriale;

               (c) realizarea pe termen lung a reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră și a sporirii absorbțiilor de către absorbanți într-o măsură care să fie relevantă pentru sectorul LULUCF, în conformitate cu obiectivul, în contextul reducerilor necesare potrivit Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) de a reduce în mod eficient din punctul de vedere al costurilor emisiile de gaze cu efect de seră ale statelor AELS și de a spori absorbțiile de către absorbanți în vederea atingerii obiectivelor referitoare la temperatură stabilite în Acordul de la Paris, pentru a realiza un echilibru între emisiile antropice de către surse și absorbțiile de către absorbanți de gaze cu efect de seră în a doua jumătate a secolului curent, pe baze echitabile și în contextul dezvoltării durabile și al eforturilor de eradicare a sărăciei.

               3. Strategiile statelor AELS includ:

               (a) reducerea emisiilor și sporirea absorbțiilor în exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură (LULUCF); se va ține cont de bioenergia și de biomaterialele din acest sector.

               (b) în măsura în care este relevant pentru exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură, legături cu alte obiective naționale pe termen lung, planificări și alte politici și măsuri.

               4. Statele AELS informează și pun de îndată la dispoziția publicului strategiile lor și orice actualizări ale acestora.

               5. Autoritatea AELS de Supraveghere evaluează dacă strategiile statelor AELS sunt adecvate pentru a documenta îndeplinirea obligațiilor prevăzute la prezentul articol.

               6. Strategiile statelor AELS pentru exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură ar trebui să conțină elementele stabilite mai jos:

               A. PREZENTARE GENERALĂ A STRATEGIILOR ȘI PROCESUL DE ELABORARE A ACESTORA

               A.1. Rezumat

               A.2. Contextul juridic și politic, inclusiv, după caz, repere orientative pentru 2040 și 2050

               B. CONȚINUT

               B.1. EXPLOATAREA TERENURILOR, SCHIMBAREA DESTINAȚIEI TERENURILOR ȘI SILVICULTURĂ (LULUCF)

               B.1.1. Reducerile preconizate ale emisiilor și sporirea absorbțiilor până în 2050

               B.1.2 În măsura în care este fezabil, emisiile preconizate defalcate pe surse și pe fiecare tip de GES

               B.1.3. Opțiunile de reducere a emisiilor și opțiunile preconizate de sporire a absorbțiilor de către absorbanți

               B.1.4. În măsura în care este relevant pentru conservarea sau sporirea, după caz, a absorbanților și a rezervoarelor forestiere, politici și măsuri de adaptare

               B.1.5 Aspecte legate de cererea pieței de biomasă forestieră și impactul asupra recoltelor

               B.1.6. În funcție de necesități, detalii privind modelarea (inclusiv ipotezele) și/sau analize, indicatori etc.»

               (iv)La articolul 15 alineatul (2) se adaugă următorul text:

               «Administratorul central are competența de a îndeplini sarcinile menționate la prezentul articol atunci când sunt vizate statele AELS. Autoritatea AELS de Supraveghere este informată dacă administratorul central blochează o tranzacție care privește statele AELS sau este efectuată de acestea.»

               (v)La tabelul din anexa II se adaugă următorul text:

               «Islanda 0,5102

               Norvegia 0,110 5»

               (vi)La tabelul din anexa III se adaugă următorul text:

               «Islanda1990

               Norvegia1990»

               (vii) La anexa IV secțiunea A litera (g) se adaugă următorul text:

                     6
                  «Pentru statele AELS, nivelul de referință pentru perioada 2021-2025 este coerent cu proiecțiile raportate Agenției Europene de Mediu în mod voluntar în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 525/2013 și, pentru Islanda, și în conformitate cu Acordul bilateral dintre Islanda și Uniunea Europeană și statele sale membre cu privire la participarea Islandei la îndeplinirea în comun a angajamentelor Uniunii Europene, ale statelor sale membre și ale Islandei pentru a doua perioadă de angajament a Protocolului de la Kyoto la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice.»

               (viii)La tabelul din anexa VII se adaugă următorul text:

               «Islanda-0,0224 -0,0045

               Norvegia-29,6-35,5»

               -32018 R 0842: Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030 în vederea unei contribuții la acțiunile climatice de respectare a angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 (JO L 156, 19.6.2018, p. 26).

               În sensul prezentului acord, dispozițiile regulamentului se citesc cu următoarele adaptări:

               (i)La articolul 4 alineatul (3) se adaugă, pentru statele AELS, următorul text:

               «În ceea ce privește statele AELS, în vederea stabilirii alocărilor anuale de emisii pentru anii 2021-2030, exprimate în tone de echivalent CO2, astfel cum se precizează la alineatele (1) și (2) din prezentul articol, anul de referință 2005 pentru alocările de emisii din 2030 se va baza pe diferența dintre emisiile totale de gaze cu efect de seră din 2005 rezultate din revizuirea cuprinzătoare, care consideră emisiile de CO2 din aviație ca fiind nule, respectiv emisiile staționare EU ETS 2005 în cadrul ETS 2013, astfel cum sunt raportate în partea B a apendicelui la Decizia Comitetului mixt al SEE nr. 152/2012 din 26 iulie 2012
                  7
               , ajustate cu valorile potențialului de încălzire globală adoptate într-un act delegat menționat la articolul 26 alineatul (6) litera (b) din Regulamentul (UE) 2018/1999 sau cu cele identificate de cel de al patrulea raport de evaluare (AR4) al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice până când devine aplicabil actul delegat. Cifrele referitoare la emisiile staționare EU ETS 2005 raportate în Decizia Comitetului mixt al SEE nr. 152/2012 (AR2) și aceleași cifre ajustate cu valorile actualizate pentru potențialul de încălzire globală (AR4) care trebuie luate în considerare în scopul stabilirii alocărilor anuale de emisii pentru anii 2021-2030 în temeiul prezentului articol sunt stabilite în apendice.»

               (ii)După anexa IV se adaugă următorul text:

               «Apendice

               Cifrele referitoare la emisiile staționare EU ETS 2005 pentru statele AELS raportate în Decizia Comitetului mixt al SEE nr. 152/2012 (AR2) și aceleași cifre ajustate cu valorile actualizate pentru potențialul de încălzire globală (AR4) care trebuie luate în considerare în scopul stabilirii alocărilor anuale de emisii pentru anii 2021-2030 în temeiul articolului 4 alineatul (3)

               Tabelul 1: Emisiile ETS 2005 pentru Norvegia:

                         Gaze cu efect de seră (tone)

                        Echiv. CO2 (AR2)

                        Echiv. CO2 (AR4)

                        N2O/PFC

                        CO2

                        23 090 000

                        23 090 000

                        N2O

                        1 955 000

                        1 880 000

                        6 308

                        PFC

                        829 000

                        955 000

                        CF4

                        116,698

                        C2F6

                        7,616

                        Total

                        25 874 000

                        25 925 000

               Tabelul 2: Emisiile ETS 2005 pentru Islanda:

                        Gaze cu efect de seră (tone)

                        Echiv. CO2 (AR2)

                        Echiv. CO2 (AR4)

                        N2O/PFC

                        CO2

                        909 132

                        909 132

                        PFC

                        26 709

                        31 105

                        CF4

                        3,508

                        C2F6

                        0,424

                        Total

                        935 841

                        940 237»

               (iii)La articolul 6 alineatul (1), cuvintele «100 de milioane de certificate EU ETS» se citesc drept «107 milioane de certificate EU ETS»

               (iv)La articolul 12 alineatul (2) se adaugă următorul text:

               «Administratorul central are competența de a îndeplini sarcinile menționate la prezentul articol atunci când sunt vizate statele AELS. Autoritatea AELS de Supraveghere este informată dacă administratorul central blochează o tranzacție care privește statele AELS sau este efectuată de acestea.»

               (v)La tabelul din anexa I se adaugă următorul text:

               «Islanda
                     - 29 %

               Norvegia
                     - 40 %»

               (vi)La tabelul din anexa II se adaugă următorul text:

               «Islanda

                     4 %

               Norvegia

                     2 %»

               (vii)Tabelul din anexa III se modifică după cum urmează:

               (a)La tabel se adaugă următorul text:

               «Islanda

                     0,2

               Norvegia

                     1,6»

               (b)Numărul «280» reprezentând totalul maxim se citește drept «281,8»

               -32018 R 1999: Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 663/2009 și (CE) nr. 715/2009 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 94/22/CE, 98/70/CE, 2009/31/CE, 2009/73/CE, 2010/31/UE, 2012/27/UE și 2013/30/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Directivelor 2009/119/CE și (UE) 2015/652 ale Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 328, 21.12.2018, p. 1).

               Dispozițiile aplicabile ale acestui regulament sunt enumerate mai jos și, în sensul prezentului acord, se citesc cu următoarele adaptări:

               (i)Se aplică numai următoarele dispoziții ale regulamentului:

               Articolul 2 alineatele (1)-(10), (12), (13), (15)-(17), articolul 18, articolul 26 alineatele (2)-(7), articolul 29 alineatul (5) litera (b), articolele 37-42, articolul 44 alineatul (1) litera (a), articolul 44 alineatele (2), (3) și (6), articolele 57-58 și anexele V-VII și XII-XIII.

               (ii)În sensul prezentului paragraf, articolul 2 alineatele (1)-(10), (12), (13) și (15)-(17) se aplică statelor AELS numai în măsura în care se referă la punerea în aplicare a Regulamentelor (UE) 2018/841 și (UE) 2018/842.

               (iii)Articolul 26 alineatul (4) se citește, pentru statele AELS, după cum urmează:

               «Islanda și Norvegia prezintă Autorității AELS de Supraveghere, până la data de 15 aprilie a fiecărui an, o copie a datelor finale privind inventarul gazelor cu efect de seră raportate CCONUSC în conformitate cu alineatul (3).»

               (iv)Articolul 41 se aplică, pentru statele AELS, numai în măsura în care dispozițiile articolului sau o parte dintre acestea sunt menționate sau stabilite în [prezenta decizie].

               (v)Pentru statele AELS, se adaugă următoarea teză după prima teză a articolului 42:

               «Agenția Europeană de Mediu furnizează asistență Autorității AELS de Supraveghere numai în activitatea sa referitoare la articolul 18, articolul 26 alineatele (2)-(7), articolul 29 alineatul (5) litera (b), articolele 37-39 și articolul 41.»

               -32013 R 0525: Regulamentul (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind un mecanism de monitorizare și de raportare a emisiilor de gaze cu efect de seră, precum și de raportare, la nivel național și al Uniunii, a altor informații relevante pentru schimbările climatice și de abrogare a Deciziei nr. 280/2004/CE (JO L 165, 18.6.2013, p. 13).

               Dispozițiile aplicabile ale acestui regulament sunt enumerate mai jos și, în sensul prezentului acord, se citesc cu următoarele adaptări:

               (i)Se aplică numai următoarele dispoziții ale regulamentului:

               Articolul 7 și articolul 19 alineatele (1) și (3).

               (ii)În sensul prezentului paragraf, articolul 7 și articolul 19 alineatele (1) și (3) se aplică statelor AELS numai în măsura în care se referă la punerea în aplicare a Regulamentului (UE) 2018/842.

               -32014 R 0749: Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 749/2014 al Comisiei din 30 iunie 2014 privind structura, formatul, procedurile de transmitere și revizuirea informațiilor raportate de statele membre în temeiul Regulamentului (UE) nr. 525/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 203, 11.7.2014, p. 23).

               Dispozițiile aplicabile ale acestui regulament sunt enumerate mai jos și, în sensul prezentului acord, se citesc cu următoarele adaptări:

               (i)Se aplică numai următoarele dispoziții ale regulamentului:

               Articolele 3-5, 7-10, 12-14, 16, 29, 32-34, 36-37 și anexele I-VIII și tabelul 2 din anexa XVI.

               (ii)Articolele 3-5, 7-10, 12-14, 16, 29, 32-34, 36-37 și anexele I-VIII și tabelul 2 din anexa XVI se aplică, în sensul prezentului paragraf, statelor AELS numai în măsura în care se referă la punerea în aplicare a Regulamentului (UE) 2018/842.

               (b)În temeiul articolului 79 alineatul (3) din Acordul privind SEE, prezentului paragraf i se aplică partea VII (Dispoziții instituționale) din acord.

               (c)Protocolul 1 la Acordul privind SEE (Adaptări orizontale) se aplică mutatis mutandis prezentului paragraf.

               (d)Trimiterile la legislația, actele, normele, politicile și măsurile Uniunii din actele și dispozițiile menționate sau cuprinse în prezentul paragraf se aplică în măsura și în forma în care legislația, actele, normele, politicile și măsurile relevante sunt încorporate în prezentul acord.

               (e)Islanda și Norvegia participă pe deplin la lucrările Comitetului privind schimbările climatice în temeiul actelor și dispozițiilor menționate sau cuprinse în prezentul paragraf, dar nu au drept de vot.

               (f) Atunci când Comisia consultă experți desemnați de statele membre în temeiul actelor și dispozițiilor menționate sau cuprinse în prezentul paragraf, aceasta consultă experți desemnați de statele AELS pe același temei.

               (g)Agenția Europeană de Mediu oferă asistență Autorității AELS de Supraveghere în activitatea acesteia în conformitate cu Regulamentele (UE) 2018/841 și (UE) 2018/842.

               (h)Prezentul paragraf nu se aplică Liechtensteinului.”

               Articolul 2

               Prezenta decizie intră în vigoare la […], cu condiția să se fi efectuat toate notificările prevăzute la articolul 103 alineatul (1) din Acordul privind SEE
                  8*.

               Articolul 3

               Prezenta decizie se publică în secțiunea SEE și în suplimentul SEE ale Jurnalului Oficial al Uniunii Europene.

               Adoptată la Bruxelles, […].

                  Pentru Comitetul mixt al SEE,

                  Președintele

                  […]

                  Secretarii

                  Comitetului mixt al SEE

                  […]

               Declarație prezentată de Islanda și de Norvegia

               privind planurile naționale legate de Decizia Comitetului mixt al SEE nr. [prezenta decizie]

               Islanda și Norvegia vor elabora, în mod voluntar, planuri naționale care să descrie modul în care Islanda și Norvegia intenționează să își îndeplinească angajamentele asumate prin includerea următoarelor acte în Protocolul 31 la Acordul privind SEE:

               -Regulamentul (UE) 2018/841 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 cu privire la includerea emisiilor de gaze cu efect de seră și a absorbțiilor rezultate din activități legate de exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură în cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030 și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 și a Deciziei nr. 529/2013/UE (Regulamentul LULUCF) și

               -Regulamentul (UE) 2018/842 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 privind reducerea anuală obligatorie a emisiilor de gaze cu efect de seră de către statele membre în perioada 2021-2030 în vederea unei contribuții la acțiunile climatice de respectare a angajamentelor asumate în temeiul Acordului de la Paris și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 525/2013 (Regulamentul privind partajarea eforturilor – ESR).

               Până la 31 decembrie 2019, Islanda și Norvegia vor elabora planurile naționale menționate și le vor comunica statelor membre ale UE, Comisiei Europene, Autorității AELS de Supraveghere și publicului.

               Planurile vor conține următoarele elemente principale:

               · o sinteză a planului;

               ·o prezentare generală a politicilor naționale actuale în domeniul climatic;

               ·o descriere a obiectivului național de partajare a eforturilor și a angajamentului LULUCF;

               ·o descriere a principalelor politici și măsuri existente și planificate prevăzute pentru realizarea obiectivului de partajare a eforturilor și a angajamentului LULUCF;

               ·o descriere a nivelurilor naționale actuale de emisii de gaze cu efect de seră și de absorbții, precum și proiecțiile privind obiectivul de partajare a eforturilor și angajamentul LULUCF bazate pe politicile și măsurile deja existente;

               ·o evaluare a impactului politicilor și măsurilor naționale planificate pentru realizarea obiectivului de partajare a eforturilor și a angajamentului LULUCF, cu realizarea unei comparații cu proiecțiile bazate pe politicile și măsurile existente și cu descrierea interacțiunilor dintre politicile și măsurile existente și cele planificate.

                     (1)

                        JO L 156, 19.6.2018, p. 1.

                     (2)

                        JO L 156, 19.6.2018, p. 26.

                     (3)

                        JO L 328, 21.12.2018, p. 1.

                     (4)

                        JO L 165, 18.6.2013, p. 13.

                     (5)

                        JO L 203, 11.7.2014, p. 23.

                     (6)

                        JO L 207, 4.8.2015, p. 1.

                     (7)

                        JO L 309, 8.11.2012, p. 38.

                     (8)
                  *
                        [Nu sunt indicate cerințe constituționale.] [Sunt indicate cerințe constituționale.]


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 1.2.2019
            COM(2019) 56 final
            2019/0028(NLE)
            Propunere de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            privind poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europenela cea de-a 14-a Adunare generală a Organizației Interguvernamentale pentru Transporturile Internaționale Feroviare (OTIF) în cea ce privește alegerea secretarului general al OTIF pentru perioada 8 aprilie 2019-31 decembrie 2021

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.Obiectul propunerii

               Prezenta propunere se referă la decizia de stabilire a poziției care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul celei de-a 14-a sesiuni a Adunării generale a Organizației Interguvernamentale pentru Transporturile Internaționale Feroviare (OTIF), care va avea loc la 27 februarie 2019, cu privire la alegerea secretarului general al OTIF pentru perioada 8 aprilie 2019-31 decembrie 2021. Documentele aferente reuniunii sunt disponibile (după autentificare) pe site-ul web al OTIF, la următoarea adresă:

                  http://extranet.otif.org/en/?page_id=1083

               2.Contextul propunerii

               2.1.Convenția privind transporturile internaționale feroviare (COTIF)

               Convenția COTIF
                  1
                reglementează funcționarea OTIF, obiectivele, atribuțiile și relațiile sale cu statele membre ale OTIF, precum și activitățile sale în general.

               Ea cuprinde convenția ca atare și șapte apendice care stabilesc o legislație uniformă a transporturilor feroviare, și anume cerințe tehnice și funcționale, precum și modele de contracte: Contract pentru transportul internațional feroviar de călători; Contract pentru transportul internațional feroviar de mărfuri; Transportul internațional feroviar al mărfurilor periculoase; Contract pentru utilizarea de vehicule în traficul internațional feroviar; Contract pentru utilizarea infrastructurii în traficul internațional feroviar; Validarea standardelor tehnice și adoptarea de specificații tehnice uniforme aplicabile materialului feroviar destinat utilizării în traficul internațional; Admiterea din punct de vedere tehnic a materialului feroviar utilizat în traficul internațional;

               Părțile la Convenția COTIF numără 50 de țări, inclusiv 26 de state membre ale UE, adică toate, cu excepția Ciprului și a Maltei. Uniunea este, de asemenea, parte contractantă începând din 2011.

               2.2.Acordul între Uniunea Europeană și Organizația Interguvernamentală pentru Transporturile Internaționale Feroviare (OTIF)

               La 16 iunie 2011, Consiliul a adoptat Decizia 2013/103/UE a Consiliului privind semnarea și încheierea Acordului între Uniunea Europeană și Organizația Interguvernamentală pentru Transporturile Internaționale Feroviare privind aderarea Uniunii Europene la Convenția privind transporturile internaționale feroviare (COTIF) din 9 mai 1980, astfel cum a fost modificată prin Protocolul de la Vilnius din 3 iunie 1999 (JO L 51, 23.2.2013, p. 1). Acordul a intrat în vigoare la 1 iulie 2011. Decizia Consiliului prevede că Uniunea este reprezentată la reuniunile OTIF de către Comisie. De asemenea, decizia conține o Declarație a Uniunii în ceea ce privește exercitarea competențelor și prevede proceduri interne pentru Consiliu, pentru statele membre și pentru Comisie în ceea ce privește lucrările din cadrul OTIF.

               2.3.Adunarea generală a OTIF

               Adunarea generală este organul decizional suprem al OTIF. Ea adoptă decizii privind propunerile de modificare a convenției. În funcție de caz, modificările adoptate trebuie aprobate de două treimi sau de jumătate din statele membre ale OTIF.

               În temeiul articolului 14 alineatul 2 litera (c) din Convenția COTIF, Adunarea generală are competența de a alege secretarul general, pentru o perioadă de trei ani, reînnoibilă de maximum două ori [articolul 21 alineatul (2) din COTIF]. Regulamentul de procedură al Adunării generale [articolul 21 alineatul (2)] precizează că „În principiu, deciziile Adunării vor fi luate de o majoritate a numărului total de voturi reprezentate în mod corespunzător în sala de reuniune la momentul votului.”

               Adunarea se reunește într-o sesiune ordinară o dată la trei ani și poate organiza sesiuni extraordinare. Ultima Adunare generală a avut loc în septembrie 2018
                  2
               .

               Uniunea și/sau statele sale membre participă la acest proces în conformitate cu dispozițiile Convenției COTIF, cu regulamentul de procedură al Adunării generale și cu dispozițiile din Acordul privind aderarea Uniunii la Convenția COTIF.

               2.4.Actul avut în vedere de Adunarea generală a OTIF în cadrul celei de-a 14-a sesiuni a acesteia

               2.4.1.Cadrul contextual

               Mandatul secretarului general s-a încheiat la 31 decembrie 2018. Acesta a fost ales pentru trei ani în cadrul celei de-a 12-a Adunări generale a OTIF în septembrie 2015.

               Secretarul general pentru perioada 1 ianuarie 2019-31 decembrie 2021 ar fi trebuit să fie ales în cadrul celei de-a13-a Adunări generale din septembrie 2018. Cu toate acestea, singurul candidat pentru acest post și-a retras candidatura pentru a efectua alte sarcini cu începere de la 1 ianuarie 2019, iar alegerile nu au putut avea loc astfel cum erau prevăzute în cursul acestei sesiuni.

               Prin urmare, cea de-a 13-a Adunare generală i-a încredințat secretarului său general sarcina de a convoca o Adunare generală extraordinară (a 14-a sesiune) la 27 februarie 2019 cu un singur punct pe ordinea de zi: alegerea următorului secretar general. Cea de-a 13-a Adunare generală a adoptat cererea de candidaturi pentru postul de secretar general, care a fost publicată la 5 octombrie 2018, cu termen-limită la 5 ianuarie 2019 pentru primirea candidaturilor în bună și cuvenită formă.

               Următorul secretar general își va prelua postul la 8 aprilie 2019.

               Cea de-a 13-a Adunare generală l-a numit, de asemenea, pe domnul Bas Leermakers (în prezent șeful departamentului tehnic al OTIF) secretar general interimar cu începere de la 1 ianuarie 2019 până la data la care noul secretar general își preia postul.

               2.4.2.Profilul calificărilor pentru titularul postului de secretar general al OTIF

               Profilul calificărilor stabilit în anexa la cererea de candidaturi este formulat după cum urmează:

                        Candidatul trebuie să îndeplinească următoarele cerințe:

                        1. Să dețină cetățenia unui stat membru al OTIF, dar nu neapărat cetățenia statului membru care formulează propunerea.

                        2. Să fie o persoană cu mulți ani de experiență profesională în diferite sectoare de activitate și care și-a demonstrat capacitățile într-un post cu răspundere majoră.

                        3. Să cunoască cele trei limbi de lucru ale OTIF (engleză, franceză, germană), având capacitate de a redacta cu ușurință și în mod fluent documente într-una dintre limbile de lucru. Candidații ar trebui să fie în măsură să se exprime suficient de bine în celelalte două limbi astfel încât să poată conduce negocieri și să poată redacta documente în mod comprehensibil.

                        4. Să fie titular al unei diplome într-o disciplină relevantă pentru activitatea OTIF, de preferință în drept și științe politice; ar constitui un avantaj cunoștințele în domeniul dreptului public internațional, al legislației privind transportul feroviar, al transportului de mărfuri periculoase, al transportului feroviar în general și al logisticii transporturilor.

                        5. Să aibă capacitatea dovedită de a conduce un serviciu administrativ precum cel al secretariatului OTIF, utilizând tehnologia modernă a informațiilor, o experiență de mai mulți ani în gestionarea personalului pe baza principiilor generale și a normelor specifice de drept al personalului și capacitatea de a conduce activitățile financiare ale organizației.

                        6. Să cunoască modul de funcționare a organizațiilor internaționale, a negocierilor diplomatice și să aibă experiență profesională în sectorul transporturilor internaționale.

                        7. Să dețină capacitatea de a reprezenta în mod eficace OTIF în statele membre ale [OTIF], la nivel internațional – în special în cadrul conferințelor – și în public. Să aibă capacitatea de a lua cuvântul în cadrul conferințelor internaționale.

                        8. Să aibă o înțelegere cuprinzătoare a corelărilor și proceselor economice (inclusiv în context internațional) și un interes dovedit pentru sectorul transporturilor și cel feroviar. Este necesară experiență în activități legislative.

                        9. Să aibă minimum zece ani de experiență profesională, de preferință în cadrul unei administrații de stat, al unui organism internațional, al unei asociații internaționale, al unei întreprinderi care își desfășoară activitățile în sectorul transporturilor internaționale sau într-un cadru academic și de cercetare. Candidații ar trebui să aibă minimum zece ani de experiență pe plan internațional și trebuie să poată demonstra că în cursul acestei perioade au desfășurat activități care au implicat responsabilități decizionale majore.

                        10. Experiență îndelungată în negocieri la nivel internațional; candidații trebuie să fie, de asemenea, capabili să facă față unui volum de lucru foarte mare și să fie disponibili să întreprindă călătorii oficiale numeroase și solicitante

                        Secretarul general trebuie să fie, de asemenea, dinamic, să aibă spirit de echipă, să fie orientat spre viitor, abordabil și dotat cu capacități decizionale, precum și să aibă experiență în colaborarea interculturală. Candidații trebuie să dețină, de asemenea, capacitatea de a dezvolta concepte politice, juridice, instituționale și financiare.

               Adunarea generală va trebui să evalueze ea însăși dacă și în ce măsură candidații îndeplinesc cerințele cererii de candidaturi. La 21.1.2019, secretariatul OTIF a comunicat lista oficială a candidaților cu dosarele lor de candidatură, care au fost primite în cursul perioadei de depunere a candidaturilor.

               Alegerea secretarului general al OTIF este o decizie a Adunării generale prin intermediul unei proceduri de votare, descrise în secțiunea 2.3 de mai sus. Aceasta va deveni efectivă de la data la care secretarul general nou ales își preia postul, în mod normal la 8 aprilie 2019. Decizia Adunării generale produce efecte juridice asupra părților la Convenția COTIF, astfel cum se detaliază în secțiunea 4 de mai jos.

               3.Poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii

               3.1.Lista candidaților comunicată oficial de secretariatul OTIF

               În urma comunicării secretariatului OTIF din 21.1.2019, lista candidaților pentru postul de secretar general al OTIF pentru perioada 8 aprilie 2019-31 decembrie 2021 este stabilită oficial după cum urmează (prezentare în ordine alfabetică):

               ·Dl CRINIER Raphaël (candidatură depusă de Franța);

               ·Dl D’ALFONSO Salvatore (candidatură depusă de Italia);

               ·Dl EBNER Stefan (candidatură depusă de Austria);

               ·Dl GROOT Hinne (candidatură depusă de Țările de Jos);

               ·Dl KÜPPER Wolfgang (candidatură depusă de Germania).

               Se remarcă faptul că toate cele cinci candidaturi au fost depuse de state membre ale Uniunii Europene.

               3.2.Propunere privind poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii

               3.2.1.Sarcinile secretarului general al OTIF și interesul Uniunii legat de alegeri

               3.2.1.1.Sarcinile secretarului general al OTIF

               Sarcinile secretarului general al OTIF le depășesc pe cele legate de gestionarea, aplicarea și funcționarea Convenției COTIF. În mod specific, secretarul general are următoarele funcții:

               –Articolul 21 alineatul (4) din Convenția COTIF prevede că „secretarul general poate să prezinte din proprie inițiativă propuneri de modificare a Convenției.”;

               –Secretarul general reprezintă OTIF în afara acesteia, elaborează programul de lucru, proiectul de buget și raportul de gestiune și gestionează finanțele organizației [articolul 21 alineatul (3) literele (b), (h) și (i) din Convenția COTIF];

               Aceste sarcini conferă secretarului general o anumită marjă de manevră;

               –La fel de important, secretarul general joacă un rol discret și independent în soluționarea litigiilor dintre părțile contractante. Acesta trebuie „ să încerce, la solicitarea uneia din părțile în cauză, să soluționeze, punând la dispoziție bunele sale oficii, diferendele dintre acestea create ca urmare a interpretării sau a aplicării Convenției” [articolul 21 alineatul (3) litera (j) din Convenția COTIF];

               –De asemenea, secretarul general trebuie„ emite, la cererea tuturor părților implicate, un aviz privind litigiile care decurg din interpretarea sau aplicarea convenției” [articolul 21 alineatul (3) litera (k) din Convenția COTIF].

               Prin urmare, alegerea unei persoane în locul alteia poate avea consecințe importante asupra modului în care sunt îndeplinite sarcinile, dincolo de aspectele pur tehnice.

               Acest lucru se reflectă și în profilul calificărilor. Printre altele, candidatul ar trebui să demonstreze o „experiență îndelungată în negocieri la nivel internațional” și „capacitatea de a dezvolta concepte politice, juridice, instituționale și financiare”.

               3.2.1.2.Interesul Uniunii legat de alegeri

               Uniunea are un interes substanțial în alegerea secretarului general al OTIF.

               Activitățile OTIF intră în sfera de competențe ale Uniunii și, multe dintre ele, în sfera exclusivă de competențe la nivel extern ale Uniunii.

               Astfel, anexa I la Decizia 2013/103/UE a Consiliului include un apendice în care sunt enumerate instrumentele Uniunii existente la momentul respectiv și legate de subiecte vizate în Convenția COTIF; Lista include peste 20 de regulamente și directive ale Uniunii referitoare la legislația feroviară a Uniunii în ceea ce privește accesul economic/pe piață, siguranța, interoperabilitatea și obligațiile de serviciu public.

               În anumite domenii specifice ( de exemplu, siguranța, interoperabilitatea sistemelor feroviare) domeniul de aplicare al normelor uniforme elaborate de OTUF este legat în mod direct de prevederile acquis-ului Uniunii în domeniul feroviar și necesită o armonizare precisă pentru a se evita apariția conflictelor sau a neconcordanțelor dintre cele două seturi de cerințe.

               Explicațiile de mai sus
                  3
                arată că secretarului general i se conferă marje importante de manevră în mai multe domenii, îndeosebi în ceea ce privește prezentarea propunerilor și soluționarea litigiilor.

               Prin urmare, activitatea secretarului general este susceptibilă de a avea impact asupra funcționării OTIF în sectoare direct legate de dezvoltarea și de aplicarea politicii Uniunii în domeniul feroviar. În mod similar, aceasta este susceptibilă de a avea efecte asupra Uniunii în calitatea sa de membru al OTIF.

               Având în vedere interesul Uniunii legat de alegerea secretarului general, Uniunea ar trebui să adopte o poziție cu privire la alegerea respectivă.

               3.2.2.Cu privire la cererile de candidatură

               Din documentele comunicate de secretariatul OTIF reiese că toți cei cinci candidați îndeplinesc cerințele stabilite în profilul calificărilor anexat la cererea de candidaturi.

               Mai mult, toți cei cinci candidați au fost propuși de state membre și sunt cetățeni ai UE.

               Considerațiile privind alegerea pe care trebuie să o facă statele membre ar trebui să fie elaborate în acest context:

               în primul rând, ar trebui să fie clar că voturile ar trebui să fie exprimate doar pentru candidați care sunt cetățeni ai Uniunii, au fost propuși de un stat membru și îndeplinesc toate cerințele din profilul calificărilor. Deși termenul-limită pentru depunerea candidaturilor a expirat, acest prim set de criterii ar trebui să permită evitarea surprizelor de ultimă oră. În al doilea rând, cu privire la interesul specific al Uniunii în cadrul exercițiului, votul at trebui să fie acordat candidatului care îndeplinește cel mai bine o serie de criterii relevante pentru acel interes. Unele dintre aceste criterii sunt deja stabilite în cererea de candidaturi. Un alt criteriu este legat de o cerință din cererea de candidaturi dar este mai specific, fiind legat de interesul Uniunii pentru alegeri.

               În ansamblu, se sugerează următoarea listă de criterii:

                        Criteriile de selecție posibile

                        Cerințele privind cererea de candidaturi

                        Competențele UE

                        Criteriu nemenționat în mod explicit în anexa la cererea de candidaturi: Cunoașterea cadrului instituțional al Uniunii Europene și a aquis-ului și politicilor Uniunii în domeniul feroviar (legate de cerința menționată la punctul 4 din anexa la cererea de candidaturi)

                        Competențe tehnice

                        Criteriile menționate la punctele 4, 5 și 6 din anexa la cerea de candidaturi

                        Competențe generale

                        Criteriile menționate la punctele 8 și 9 din anexa la cererea de candidaturi, în plus față de criteriile menționate la paragraful de încheiere a listei cerințelor din anexa respectivă:

                        dinamic, să aibă spirit de echipă, să fie orientat spre viitor, abordabil și dotat cu capacități decizionale, precum și să aibă experiență în colaborarea interculturală.

                        Capacitatea de a dezvolta concepte politice, juridice, instituționale și financiare.

               4.Temei juridic

               4.1.Temeiul juridic procedural

               4.1.1.Principii

               Articolul 218 alineatul (9) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) prevede posibilitatea adoptării unor decizii de stabilire „a pozițiilor care trebuie adoptate în numele Uniunii în cadrul unui organism creat printr-un acord, în cazul în care acest organism trebuie să adopte acte cu efecte juridice, cu excepția actelor care modifică sau completează cadrul instituțional al acordului.”

               Noțiunea de „acte cu efecte juridice” include actele care au efecte juridice în temeiul normelor de drept internațional aplicabile organismului în cauză.

               4.1.2.Aplicarea la cazul în discuție

               Adunarea generală a OTIF este un organism instituit printr-un acord, și anume prin Convenția COTIF. Alegerea secretarului general al OTIF, pe care Adunarea generală este solicitată să o decidă, constituie un act cu efecte juridice. Efectele juridice decurg din sarcinile atribuite secretarului general, care depășesc simpla gestionare, aplicare și funcționare a acordului internațional. Detaliile sunt descrise în subsecțiunea 3.2.2.1 de mai sus. Astfel cum se explică în subsecțiunea respectivă, alegerea unei persoane în locul alteia poate avea consecințe importante asupra modului în care sunt îndeplinite sarcinile, dincolo de aspectele pur tehnice. Mulțumită, îndeosebi, capacității de a prezenta propuneri care vizează modificarea Convenției și de a interveni în litigiile dintre membri, secretarul general este în măsură să asigure orientarea politică și juridică a lucrărilor OTIF.

               Din aceste motive, trebuie să se concluzioneze că alegerea secretarului general al OTIF are efecte juridice. Decizia nu completează și nu modifică cadrul instituțional al acordului. Prin urmare, temeiul juridic procedural al deciziei propuse este articolul 218 alineatul (9) din TFUE.

               4.2.Temeiul juridic material

               Temeiul juridic material al unei decizii adoptate în temeiul articolului 218 alineatul (9) din TFUE depinde în primul rând de obiectivul și de conținutul actului avut în vedere cu privire la care se adoptă o poziție în numele Uniunii. În cazul în care actul avut în vedere urmărește două obiective sau include două elemente, iar unul dintre aceste obiective sau elemente poate fi identificat ca fiind obiectivul sau elementul principal, iar celălalt obiectiv sau element are mai degrabă un caracter accesoriu, decizia adoptată în temeiul articolului 218 alineatul (9) din TFUE trebuie să se întemeieze pe un singur temei juridic material, respectiv cel impus de obiectivul sau de elementul principal sau predominant.

               Obiectivul principal și conținutul actului avut în vedere se referă la „transportul feroviar”.

               Prin urmare, temeiul juridic material al deciziei propuse este articolul 91 din TFUE.

               4.3.Concluzie

               Temeiul juridic al deciziei propuse ar trebui să fie articolul 91 din TFUE coroborat cu articolul 218 alineatul (9) din TFUE.

               2019/0028 (NLE)

               Propunere de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               privind poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene
                  la cea de-a 14-a Adunare generală a Organizației Interguvernamentale pentru Transporturile Internaționale Feroviare (OTIF) în cea ce privește alegerea secretarului general al OTIF pentru perioada 8 aprilie 2019-31 decembrie 2021

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 91 coroborat cu articolul 218 alineatul (9),

               având în vedere propunerea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)Uniunea a aderat la Convenția privind transporturile internaționale feroviare din 9 mai 1980, astfel cum a fost modificată prin Protocolul de la Vilnius din 3 iunie 1999 („Convenția COTIF”), în temeiul Deciziei 2013/103/UE a Consiliului
                  4
               .

               (2)Adunarea generală a OTIF a fost instituită în conformitate cu articolul 13 alineatul (1) litera (a) din Convenția COTIF („Adunarea generală”). Uniunea participă la Adunarea generală în conformitate cu dispozițiile Convenției OTIF, cu regulamentul de procedură al Adunării generale și cu dispozițiile din Acordul privind aderarea Uniunii la Convenția COTIF.

               (3)În cursul celei de-a 14-a sesiuni care urmează să aibă loc la 27 februarie 2019, se preconizează că Adunarea generală va decide cu privire la alegerea secretarului general al OTIF pentru perioada 8 aprilie 2019- 31 decembrie 2021.

               (4)Uniunea are un interes substanțial în alegerea secretarului general al OTIF. Activitățile OTIF intră în sfera de competențe ale Uniunii și, multe dintre ele, în sfera exclusivă de competențe la nivel extern ale Uniunii. Secretarului general i se conferă marje importante de manevră în mai multe domenii, îndeosebi în ceea ce privește formularea propunerilor de modificare a Convenției COTIF și soluționarea litigiilor. Prin urmare, activitatea secretarului general este susceptibilă de a avea impact asupra funcționării OTIF în sectoare direct legate de dezvoltarea și de aplicarea politicii Uniunii în domeniul feroviar. În mod similar, aceasta este, de asemenea, susceptibilă de a avea efecte asupra Uniunii în calitatea sa de membru al OTIF. Având în vedere interesul Uniunii pentru alegerea secretarului general, Uniunea ar trebui să adopte o poziție cu privire la alegerea respectivă.

               (5)Toate cele cinci candidaturi pentru postul de secretar general al OTIF pentru perioada 8 aprilie 2019-31 decembrie 2021 au fost depuse de statele membre și toți candidații sunt resortisanți ai statelor membre. S-a considerat că toți cei cinci candidați îndeplinesc cerințele din profilul calificărilor pentru titularul postului de secretar general al OTIF.

               (6)Este oportun să se stabilească poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii la cea de-a 14-a Adunare generală a OTIF, deoarece decizia preconizată constituie o chestiune de interes pentru Uniune, care intră în sfera de competență a Uniunii și produce efecte juridice obligatorii pentru Uniune.

               (7)Voturile ar trebui să fie acordate unui candidat care este cetățean al Uniunii, a fost propus de un stat membru, îndeplinește toate cerințele stabilite în cererea de candidaturi prezentată de OTIF și îndeplinește cel mai bine un set de criterii legate de interesul specific al Uniunii pentru alegeri.

               (8)Prin urmare, poziția Uniunii în cadrul celei de a 14-a sesiuni a Adunării generale a OTIF ar trebui să fie de a vota în conformitate cu toate criteriile respective,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               (1)Poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul celei de-a 14-a sesiuni a Adunării generale a OTIF este aceea de a vota pentru candidatul care:

               (a)este cetățean al Uniunii, a fost propus de un stat membru, îndeplinește toate cerințele prevăzute în anexa la cererea de candidaturi pentru alegerea secretarului general al OTIF pentru perioada 8 aprilie 2019-31 decembrie 2021 (documentul SG-18106 din 5 octombrie 2018) și

               (b)îndeplinește cel mai bine următoarele criterii:

               –cunoaște cadrul instituțional al Uniunii Europene și acquis-ul și politicile Uniunii în domeniul feroviar;

               –îndeplinește criteriile stabilite la punctele 4, 5, 6, 8 și 9 din anexa la cerea de candidaturi;

               –îndeplinește criteriile care figurează sub enumerarea prezentată în anexa la cererea de candidaturi, potrivit cărora persoana este dinamică, are spirit de echipă, este orientată spre viitor, abordabilă și dotată cu capacități decizionale, are experiență în colaborarea interculturală și are capacitatea de a dezvolta concepte politice, juridice, instituționale și financiare.

               (2)Statele membre își exprimă votul în conformitate cu alineatul (1).

               Articolul 2

               Prezenta decizie se adresează statelor membre și Comisiei.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)

                        Convenția privind transporturile internaționale feroviare (COTIF) din 9 mai 1980, astfel cum a fost modificată prin Protocolul de la Vilnius în vigoare de la 1.7.2006.

                     (2)

                        Decizia (UE) 2018/1296 a Consiliului din 18 septembrie 2018 de stabilire a poziției care urmează să fie adoptată în numele Uniunii Europene la cea de a 13-a Adunare generală a Organizației Interguvernamentale pentru Transporturile Internaționale Feroviare (OTIF) în legătură cu anumite modificări ale Convenției privind transporturile internaționale feroviare (COTIF) și ale apendicelor la aceasta (JO L 243, 27.9.2018, p. 11).

                     (3)

                        Secțiunea 4.1.

                     (4)

                        Decizia 2013/103/UE a Consiliului din 16 iunie 2011 privind semnarea și încheierea Acordului între Uniunea Europeană și Organizația Interguvernamentală pentru Transporturile Internaționale Feroviare privind aderarea Uniunii Europene la Convenția privind transporturile internaționale feroviare (COTIF) din 9 mai 1980, astfel cum a fost modificată prin Protocolul de la Vilnius din 3 iunie 1999 (JO L 51, 23.2.2013, p. 1).