Anunţ juridic important

|

52008PC0205

Propunere de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1212/2005 al Consiliului de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de anumite articole turnate din fontă, originare din Republica Populară Chineză  /* COM/2008/0205 final */

	[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |Bruxelles, 18.4.2008COM(2008)205 finalPropunere deREGULAMENT AL CONSILIULUIde modificare a Regulamentului (CE) nr. 1212/2005 al Consiliului de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de anumite articole turnate din fontă, originare din Republica Populară Chineză(prezentată de Comisie)EXPUNERE DE MOTIVECONTEXTUL PROPUNERII |110 | Motivele şi obiectivele propunerii Prezenta propunere se referă la aplicarea Regulamentului (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995, privind protecţia împotriva importurilor subvenţionate din ţări care nu sunt membre ale Comunităţii Europene (denumit în continuare „regulament de bază”)[1] în cadrul procedurii privind importurile de anumite articole turnate din fontă, originare din Republica Populară Chineză. |120 | Contextul general Prezenta propunere se face în contextul punerii în aplicare a regulamentului de bază şi este rezultatul unei anchete realizate în conformitate cu cerinţele de fond şi de procedură prevăzute în regulamentul de bază. |139 | Dispoziţiile în vigoare în domeniul propunerii Regulamentul (CE) nr. 1212/2005 al Consiliului[2], prin care se instituie o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de anumite articole turnate din fontă, originare din Republica Populară Chineză Propunere care vizează acordarea statutului de nou producător-exportator noilor exportatori ai produselor vizate către Comunitatea Europeană. |141 | Coerenţa cu alte politici şi obiective ale Uniunii Nu este cazul. |CONSULTAREA PăRţILOR INTERESATE şI EVALUAREA IMPACTULUI |Consultarea părţilor interesate |219 | Solicitanţii şi industria comunitară au fost informaţi cu privire la aceste constatări şi au avut oportunitatea să-şi prezinte observaţiile. |Obţinerea şi utilizarea expertizei |229 | Nu a fost nevoie de o expertiză externă. |230 | Evaluarea impactului Prezenta propunere este rezultatul punerii în aplicare a regulamentului de bază. Regulamentul de bază nu prevede o evaluare generală a impactului, însă conţine o listă exhaustivă de condiţii care trebuie evaluate. |ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII |305 | Sinteza acţiunii propuse Prin Regulamentul (CE) nr. 1212/2005, Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă pentru importurile de anumite articole turnate din fontă, originare din Republica Populară Chineză. În timpul investigaţiei care a dus la instituirea măsurilor, dat fiind numărul mare al producătorilor-exportatori ai produselor vizate în Republica Populară Chineză, s-a aplicat eşantionarea. Articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1212/2005 oferă posibilitatea producătorilor exportatori chinezi, care întrunesc anumite criterii, să beneficieze de acelaşi tratament ca şi cel acordat societăţilor cooperante neincluse în eşantion („tratament rezervat noilor producători-exportatori” sau „TNPE”). Nouă societăţi au cerut un tratament rezervat noilor producători-exportatori, iar cererile lor au fost examinate. Aşadar, se propune adoptarea de către Consiliu a propunerii de regulament anexată, care stabileşte identităţile şi cuantumul taxelor pentru societăţile cărora li se acordă tratamentul rezervat noilor producători-exportatori. Prezentul regulament urmează să fie publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |310 | Temei juridic Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecţia împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea ţărilor care nu sunt membre ale Comunităţii Europene („regulamentul de bază”). |329 | Principiul subsidiarităţii Propunerea intră în domeniul de competenţă exclusivă a Comunităţii. Prin urmare, principiul subsidiarităţii nu se aplică. |Principiul proporţionalităţii Propunerea se conformează principiului proporţionalităţii din următorul motiv/următoarele motive. |331 | Regulamentul (CE) nr. 1212/2005 al Consiliului, prin care se instituie o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de anumite articole turnate din fontă, originare din Republica Populară Chineză, nu permite luarea unei decizii la nivel naţional. |332 | Nu sunt necesare indicaţii privind măsura în care sarcina financiară şi administrativă care revine Comunităţii, guvernelor naţionale, autorităţilor locale şi regionale, agenţilor economici şi cetăţenilor este limitată şi proporţională cu scopul propunerii. |Alegerea instrumentelor |341 | Instrumente propuse: regulament. |342 | Alte mijloace nu ar fi adecvate din următorul motiv/următoarele motive: Regulamentul de bază menţionat anterior nu prevede opţiuni alternative. |IMPLICAţII BUGETARE |409 | Propunerea nu are nicio implicaţie asupra bugetului comunitar. |Propunere deREGULAMENT AL CONSILIULUIde modificare a Regulamentului (CE) nr. 1212/2005 al Consiliului de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de anumite articole turnate din fontă, originare din Republica Populară ChinezăCONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul de instituire a Comunităţii Europene,având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecţia împotriva importurilor în condiţii de dumping din partea ţărilor care nu sunt membre ale Comunităţii Europene („regulamentul de bază”)[3],având în vedere articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1212/2005 al Consiliului[4] din 25 iulie 2005 de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de anumite articole turnate din fontă originare din Republica Populară Chineză,având în vedere propunerea Comisiei prezentată după consultarea comitetului consultativ,întrucât:A. MĂSURI ÎN VIGOARE1.  Prin Regulamentul (CE) nr. 1212/2005, Consiliul a impus o taxă antidumping definitivă asupra importurilor în Comunitate de anumite articole din fontă nemaleabilă de tipul celor utilizate pentru a acoperi şi/sau a asigura accesul la sisteme de la suprafaţă sau din subteran şi părţi ale acestora, prelucrate sau nu, grunduite sau vopsite, sau asociate cu alte materiale, cu excepţia gurilor de incendiu, originare din Republica Populară Chineză („RPC”) (denumite în continuare „produsele vizate”), încadrate în mod normal la codurile NC 7325 10 50, 7325 10 92 şi ex 7325 10 99 (cod Taric 7325 10 99 10). Dat fiind numărul mare de părţi cooperante, a fost selectat, în timpul investigaţiei care a dus la instituirea măsurilor, un eşantion de producători-exportatori chinezi.2.  Societăţile testate au primit cuantumuri de taxe individuale, stabilite în timpul investigaţiei. Societăţilor cooperante care nu au fost testate şi cărora li s-a acordat tratament de economie de piaţă, în conformitate cu prevederile articolului 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază, li s-a atribuit o taxă antidumping de 0%, aceeaşi cu cea stabilită pentru singura companie eşantionată căreia i s-a acordat tratamentul de economie de piaţă. Societăţilor cooperante care nu au fost testate şi li s-a acordat tratament individual, în concordanţă cu prevederile articolului 9 alineatul (5) din regulamentul de bază, li s-a atribuit taxa mediu ponderată de 28,6%, aceeaşi cu cea stabilită pentru societăţile testate cărora li s-a acordat tratament individual. O taxă naţională de 47,8 % a fost aplicată tuturor celorlalte societăţi.3.  Articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1212/2005 oferă posibilitatea producătorilor exportatori chinezi care întrunesc cele patru criterii enunţate în acest articol să beneficieze de acelaşi tratament ca şi cel menţionat anterior în considerentul (2) pentru societăţile cooperante netestate („tratament rezervat noilor producători-exportatori” sau „TNPE”).B. CERERI ALE NOILOR PRODUCĂTORI-EXPORTATORI4.  Nouă societăţi au solicitat acordarea TNPE.5.  S-a efectuat o examinare pentru a determina dacă fiecare dintre solicitanţi întruneşte criteriile pentru acordarea TNPE în conformitate cu articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1212/2005, verificând dacă:6.  nu a exportat în Comunitate produsele descrise anterior la considerentul (1) în perioada de investigaţie (de la 1 aprilie 2003 , până la 31 martie 2004),7.  nu este în legătură cu nici un exportator şi nici un producător din Republica Populară Chineză care este supus măsurilor antidumping instituite de regulamentul respectiv;8.  a exportat produsele în cauză în Comunitate după perioada de anchetă pe care se bazează măsurile sau a încheiat o obligaţie contractuală irevocabilă de export al unei cantităţi importante în Comunitate,9.  operează în condiţii de economie de piaţă definite în articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază sau îndeplineşte cerinţele pentru a i se atribui o taxă individuală în conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază.10.  Întrucât al patrulea criteriu presupune ca solicitanţii să depună o cerere pentru acordarea tratamentului de economie de piaţă sau tratamentului individual, Comisia a trimis formulare de cerere tuturor solicitanţilor chinezi. Toate societăţile chineze solicitante au cerut tratamentul de economie de piaţă în temeiul articolului 2 alineatul (7) din regulamentul de bază.11.  Pe scurt şi numai în scop orientativ, mai jos sunt rezumate criteriile care trebuie îndeplinite pentru acordarea tratamentului de economie de piaţă:12.  deciziile strategice şi costurile se stabilesc ca răspuns la semnalele pieţei şi fără intervenţia semnificativă a statului; şi costurile contribuţiilor importante reflectă în mod semnificativ valorile pieţei.13.  societăţile dispun de un set clar de registre contabile de bază care sunt revizuite de către un auditor independent, în conformitate cu standardele internaţionale de contabilitate[5] şi sunt aplicate în toate privinţele.14.  nu există denaturări semnificative preluate de la sistemul anterior de economie nesupusă regulilor pieţei.15.  legislaţia cu privire la faliment şi proprietate garantează certitudinea juridică şi stabilitatea.16.  operaţiunile de schimb valutar sunt realizate la cursurile pieţei.17.  Au fost trimise chestionare tuturor solicitanţilor cărora li s-a cerut să ofere dovezi prin care să demonstreze că îndeplinesc criteriile menţionate anterior.18.  Producătorii-exportatori care îndeplinesc aceste criterii pot beneficia de nivelul de taxă aplicabil societăţilor cooperante netestate, în conformitate cu articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1212/2005 al Consiliului.C. CONSTATĂRISOCIETĂŢI CARE AU TRANSMIS RĂSPUNSURI INCOMPLETE19.  Una dintre societăţile chineze, care a solicitat TNPE, nu a răspuns la chestionar, iar o companie nu a răspuns scrisorii prin care i se solicita să corecteze anumite deficienţe din răspunsul la chestionar. De aceea, nu a fost posibil să se verifice dacă aceste societăţi îndeplinesc criteriile prevăzute la articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1212/2005 al Consiliului, iar solicitarea lor a trebuit să fie respinsă. Aceste societăţi au fost informate că solicitarea lor nu va mai fi luată în considerare şi li s-a dat posibilitatea de a depune observaţii. Nu au fost primite observaţii.SOCIETĂŢI CARE AU TRANSMIS RĂSPUNSURI COMPLETE20.  Şapte societăţi au trimis răspunsuri complete la chestionare. Comisia a solicitat şi verificat toate informaţiile considerate necesare pentru a determina dacă se îndeplineşte cel de-al patrulea criteriu (tratament de economie de piaţă/tratament individual) stabilit în articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1212/2005 al Consiliului. S-au efectuat verificări la sediile următoarelor şapte societăţi:21.  Wuxi Norlong Foundry Co., Ltd (Wuxi New District, Jiangsu) ('Norlong'),22.  Baoding City Maikesaier Casting Ltd. (Xinanli, Hebei) ('Maikesaier'),23.  XianXian Guozhuang Precision Casting Co., Ltd. (Gouzhuang, Hebei) ('XianXian'),24.  Changsha Wuxing Foundry Co., Ltd. (Wangcheng County, Changsha) ('Wuxing') şi societatea sa afiliată Changsha J & J Sunshine Machinery and Electronic Co., Ltd (189 Wuyi Road, Changsha) ('Sunshine'),25.  Baoding Yuehai Machine Manufacturing Co., Ltd. (Baoding, Hebei) ('Yuehai'),26.  HanDan County Yan Yuan Smelting and Casting Co., Ltd. (Han Dan County, Hebei) ('Yan Yuan'),27.  Tianjin Loiselet Art Casting Co., Ltd. (Jinghai, Tianjin) ('Loiselet').28.  La fiecare dintre cele şapte societăţi vizitate, s-a verificat dacă sunt îndeplinite cele patru criterii menţionate anterior în considerentul (5).29.  Pentru doi dintre producătorii-exportatori chinezi, Maikesaier şi Yuehai, examinarea informaţiei avute la dispoziţie a arătat că au furnizat suficiente dovezi pentru a demonstra că îndeplinesc cele patru criterii stabilite în articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1212/2005 al Consiliului şi, în privinţa ultimului criteriu, că îndeplinesc cele cinci condiţii pentru tratamentul de economie de piaţă. Prin urmare, acestor producători li se poate atribui taxa medie ponderată pentru societăţile cărora li s-a acordat tratament de economie de piaţă, aplicabil societăţilor cooperante netestate (adică 0%) în concordanţă cu articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul (CE) 1212/2005 al Consiliului şi pot fi adăugaţi la lista de producători-exportatori cuprinsă în articolul 1 alineatul (2) din respectivul regulament.30.  Patru producători-exportatori chinezi, Norlong, XianXian, Yan Yuan şi Loiselet au oferit suficiente dovezi pentru a demonstra că îndeplinesc cele patru criterii prevăzute la articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1212/2005 al Consiliului. Cu toate acestea, în privinţa ultimului criteriu, aceste societăţi nu au putut demonstra că îndeplinesc condiţiile pentru acordarea tratamentului de economie de piaţă.31.  S-a constatat că Norlong primise o rambursare substanţială a taxei pentru utilizarea domeniului public. Prin urmare s-a considerat că nu este îndeplinit criteriul 3 pentru tratamentul de economie de piaţă. De asemenea, s-a ajuns la concluzia că, având în vedere neîndeplinirea criteriului 3, nu se poate lua o decizie finală cu privire la criteriul 1. Cu toate acestea, nu s-a găsit nici o dovadă conform căreia această companie nu îndeplineşte cele cinci criterii pentru tratamentul individual.32.  S-a constatat că XianXian nu îndeplineşte criteriile 1,2 şi 3 pentru tratamentul de economie de piaţă. Societatea nu a oferit suficiente dovezi pentru a demonstra că operează în condiţii de economie de piaţă şi că în costurile sale se reflectă valorile pieţei. Mai mult, s-a constatat că societatea nu posedă un set clar de standarde de contabilitate, care să facă obiectul unui audit în conformitate cu standardele internaţionale de contabilitate. În sfârşit, s-a constatat că societatea obţinuse contracte de închiriere de terenuri la preţuri anormal de scăzute atât în valoare absolută, cât şi relativă.33.  S-a constatat că Yan Yuan nu îndeplineşte criteriul 2 pentru tratamentul de economie de piaţă. Contabilitatea pentru anul 2006 a acestei societăţi nu fusese auditată, contrar legilor chineze şi standardelor internaţionale de contabilitate şi au mai fost descoperite alte nereguli contabile, mai ales cumpărarea de materie primă de la persoane fizice, fără factură.34.  În cazul Loiselet, s-a constatat că nu sunt îndeplinite criteriile 2 şi 3 pentru tratamentul de economie de piaţă. S-a stabilit, mai ales, că cele mai multe dintre activele principale ale societăţii nu apar în contabilitate. În plus, se pare că nu era respectat contractul de închiriere pentru teren şi clădiri.35.  În lumina concluziilor la care s-a ajuns cu privire la practicile contabile de la XianXian, Yan Yuan şi Loiselet, nu se poate stabili că preţurile de export ale acestor societăţi sunt suficient de demne de încredere pentru a fi folosite la calculul unor marje individuale de dumping şi, astfel, nu se poate stabili dacă îndeplinesc al doilea criteriu pentru tratament individual. Toate celelalte patru criterii pentru tratament individual sunt îndeplinite. Totuşi, ţinând cont că preţurile lor de export nu vor fi folosite pentru calculul marjei de dumping, dacă aceste trei societăţi intră la taxa medie ponderată de 28,6% calculată pentru companiile eşantionate cărora li s-a acordat tratament individual în ancheta iniţială, se trage concluzia că, în contextul acestei examinări, acestor companii li se poate acorda acelaşi tratament ca cele care intră la taxa medie ponderată.36.  În consecinţă, Norlong, XianXian, Yan Yuan şi Loiselet pot primi taxa medie ponderată pentru companiile cărora li s-a acordat tratament individual, aplicabil societăţilor cooperante netestate (şi anume 28,6 %) în conformitate cu articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1212/2005 al Consiliului şi pot fi adăugate pe lista de producători-exportatori cuprinsă în articolul 1 alineatul (2) din respectivul regulament.37.  S-a constatat că Wuxing nu a oferit suficiente dovezi care să demonstreze că este producătorul produsului vizat exportat către CE. Astfel, acest producător nu a îndeplinit cel de-al treilea criteriu specificat în articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1212/2005 al Consiliului, iar solicitarea sa de TNPE a fost, de aceea, respinsă.D. MODIFICAREA LISTEI COMPANIILOR CARE BENEFICIAZĂ DE NIVELE INDIVIDUALE DE TAXARE38.  Ţinând cont de constatările investigaţiei, indicate anterior în considerentul (13), s-a ajuns la concluzia că societăţile Maikesaier şi Yuehai trebuie să fie adăugate la lista companiilor individuale menţionate în articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE) 1212/2005 al Consiliului cu un nivel de taxare de 0%.39.  Pentru societăţile Norlong, XianXian, Yan Yuan şi Loiselet, pe baza constatărilor investigaţiei indicate anterior în considerentele (14) până la (20), s-a ajuns la concluzia că aceste patru companii trebuie să fie adăugate la lista companiilor individuale menţionate în articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE) 1212/2005 al Consiliului cu un nivel de taxare de 28,6%.40.  Compania Wuxing, având în vedere constatările investigaţiei, indicate anterior în considerentul (21), nu poate primi TNPE şi trebuie, astfel, să rămână supusă taxei reziduale de 47,8%, conform articolului 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE) 1212/2005 al Consiliului.41.  Toţi solicitanţii şi industria comunitară au fost informaţi cu privire la constatările investigaţiei şi au avut ocazia să-şi prezinte observaţiile. După notificare, s-au primit observaţii din partea Norlong, XianXian şi Loiselet. Nu a fost adusă nici o altă informaţie care să permită să se ajungă la concluzii diferite pentru niciuna dintre cele trei societăţi.ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:Articolul 1Articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1212/2005 al Consiliului se înlocuieşte cu următorul text:'2. Nivelul taxei antidumping definitive aplicabil preţului net franco frontieră comunitară, înainte de vămuire, se stabileşte după cum urmează pentru produsele descrise la alineatul (1), fabricate în Republica Populară Chineză de către următoarele societăţi:Societatea | Taxa antidumping (%) | Cod adiţional TARIC |Shijiazhuang Transun Metal Products Co. Ltd, Xinongcheng Liulintun, Luancheng County, Shijiazhuang City Hebei Province, 051430 PRC | 0 | A675 |Shaoshan Huanqiu Castings Foundry, Fengjia Village Yingtian Township, Shaoshan, Hunan, PRC | 0 | A676 |Fengtai Handan Alloy Casting Co. Ltd Beizhangzhuang Town, Handan County, Hebei, PRC | 0 | A677 |Shanxi Jiaocheng Xinglong Casting Co. Ltd Jiaocheng County, Shanxi Province, PRC | 0 | A678 |Tianjin Jinghai Chaoyue Industrial and Commercial Co. Ltd Guan Pu Tou Village, Yang Cheng Zhuang Town Jinghai District, 301617 Tianjin, PRC | 0 | A679 |Baoding City Maikesaier Casting Ltd Xin'anli Town, Tang County Hebei; Baoding 072350, PRC | 0 | A867 |Baoding Yuehai Machine Manufacturing Co., Ltd., No 333 Building A Tian E West Road, Baoding, Hebei, PRC | 0 | A868 |Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co Ltd Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co. Ltd, No. 8 DiZangAn, Taiyuan, Shanxi, 030002, RPC | 18,6 | A680 |Botou City Simencum Town Bai Fo Tang Casting Factory Bai Fo Tang Village, Si Men Cum Town, Bo Tou City 062159, Hebei Province, PRC | 28,6 | A681 |Hebei Shunda Foundry Co. Ltd., Qufu Road, Quyang 073100, PRC | 28,6 | A682 |XianXian Guozhuang Precision Casting Co., Ltd. Guli Village, Xian County, Hebei, Gouzhuang, PRC | 28,6 | A869 |Wuxi Norlong Foundry Co., Ltd. Wuxi New District Jiangsu, PRC | 28,6 | A870 |HanDan County Yan Yuan Smelting and Casting Co., Ltd South of Hu Cun Village, Hu Cun Town, Han Dan County, Hebei, PRC | 28,6 | A871 |Tianjin Loiselet Art Casting Co., Ltd Dongzhuangke, Yangchenzhuang, Jinghai, Tianjin, PRC | 28,6 | A872 |Changan Cast Limited Company of Yixian Hebei Taiyuan main street, Yi County, Hebei Province 074200, PRC | 31,8 | A683 |Shandong Huijin Stock Co. Ltd., North of Kouzhen Town Laiwu City, Shandong Province, 271114, PRC. | 37,9 | A684 |Toate celelalte societăţi | 47,8 | A999 |'Articolul 2Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale şi se aplică direct în toate statele membre.Adoptat la Bruxelles,Pentru ConsiliuPreşedintele [1] JO L 56, 6.3.1996, p. 1. Regulament, modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 al Consiliului (JO L 340, 23.12.2005, p. 17).[2] JO L 199, 29.7.2005, p. 1. Regulament, modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 268/2006 al Consiliului (JO L 47, 17.2.2006, p. 3).[3] JO L 56, 06.03.1996, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 al Consiliului (JO L 340, 23.12.2005, p. 17).[4] JO L 199, 29.7.2005, p. 1. Regulament, modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 268/2006 al Consiliului (JO L 47, 17.2.2006, p. 3).[5] Standardele internaţionale de contabilitate înseamnă toate standardele majore de contabilitate recunoscute la nivel internaţional, inclusiv GAAP din Statele Unite şi lucrările Fundaţiei comitetului pentru standarde internaţionale de contabilitate (IASCF), efectuate de Consiliul pentru standarde internaţionale de contabilitate (IASB), cuprinzând Cadrul consiliului pentru standardele internaţionale de contabilitate (IASBF), Standardul internaţional de contabilitate (IAS), Standardele internaţionale de raportare financiară (IFRS) şi publicaţiile Comitetului internaţional pentru interpretarea raportărilor financiare (IFRIC).


				|

		52012PC0394

			Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI de modificare a Regulamentului (UE) nr. 510/2011 pentru a defini modalitățile de realizare a obiectivului prevăzut pentru anul 2020 de reducere a emisiilor de CO2 produse de vehiculele utilitare ușoare noi /* COM/2012/0394 final - 2012/0191 (COD) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
1.           CONTEXTUL PROPUNERII
·
Contextul general
UE și-a stabilit drept obiectiv limitarea
schimbărilor climatice globale la o creștere a temperaturii cu 2° C
peste nivelurile epocii preindustriale. Pentru a atinge acest obiectiv,
emisiile globale trebuie să atingă nivelul maxim în 2020 și
să fie reduse cu cel puțin 50% pe plan mondial până în 2050 în
comparație cu 1990. Consiliul European a confirmat încă o
dată obiectivul UE de reducere a emisiilor cu 80-95 % până în 2050,
comparativ cu nivelul înregistrat în 1990 în contextul reducerilor necesare
care trebuie realizate în ansamblu de țările dezvoltate.
Politicile actuale ar permite doar o reducere
de aproximativ 40 % a emisiilor de GES („gaze cu efect de seră”) până
în anul 2050. Documentul Comisiei intitulat „Foaie de parcurs pentru
trecerea la o economie competitivă cu emisii scăzute de dioxid de
carbon până în 2050”[1]
stabilește modalitatea de realizare a obiectivului 2050 de reducere a
emisiilor interne cu 80 % în modul cel mai rentabil. Foaia de parcurs
arată că fiecare sector al economiei trebuie să contribuie
și, în funcție de scenariu, în comparație cu 1990, emisiile
produse de transporturi trebuie să fie între + 20 și -9 % până
în 2030 și să scadă cu 54 până la 67 % până în 2050[2].
În timp ce emisiile produse de celelalte
sectoare sunt în general în scădere, transportul rutier este unul dintre
puținele sectoare în care emisiile au crescut cu rapiditate: între anii 1990
și 2008, emisiile generate de transportul rutier au crescut cu 26 %. În 2008,
aproximativ 70 % din emisiile de CO2 generate de sectorul
transporturilor erau generate de transportul rutier[3]. Prin urmare, acest sector
constituie a doua mare sursă de emisii de GES în UE și contribuie cu
aproximativ o cincime la emisiile totale de CO2 ale UE.
În martie 2011, Comisia a adoptat documentul
intitulat „Foaie de parcurs pentru un spațiu european unic al
transporturilor – Către un sistem de transport competitiv și eficient
din punct de vedere al resurselor”. Aceasta stabilește o strategie
a transporturilor în scopul realizării unei reduceri de 60% a emisiilor de
GES generate de acest sector până în anul 2050.
·
Regulamentul
Regulamentul (UE) nr. 510/2011 stabilește
cadrul reducerii emisiilor de CO2 generate de parcurile de vehicule
utilitare ușoare noi până în 2020. Regulamentul prevede o
acțiune în două etape. În prima perioadă, până în 2017, au
fost stabilite modalitățile de îndeplinire a obiectivelor. Pentru a
doua perioadă, până în 2020, obiectivul nu poate deveni eficace
fără punerea în aplicare a modalitățile necesare, care
urmează a fi determinate în cadrul unei reexaminări. Comisia este
invitată să confirme că obiectivul prevăzut până în
anul 2020 pentru vehiculele utilitare ușoare este fezabil. Acest obiectiv
a fost stabilit în cadrul procedurii de codecizie și, pe lângă
confirmarea sa, nu face obiectul niciunei reexaminări.
Incapacitatea de a determina sau de a pune în
aplicare modalitățile ar avea un efect prejudiciabil pentru
producătorii de vehicule și furnizorii de piese care au nevoie de
siguranță în privința tehnologiei și de vehiculele necesare
pentru atingerea obiectivului.
Modalitățile sunt aspecte ale
punerii în aplicare care au un impact asupra modului în care sunt realizate
obiectivele privind emisiile. Modalitățile esențiale în actualul
regulament includ curba valorii limită care este definită de
parametrul de utilitate și funcția care descrie relația dintre
parametrul de utilitate și emisiile de CO2 (fixarea formei
și a pantei). Alte modalități includ regimul de prime
pentru emisiile suplimentare, ecoinovații, derogările, punerea în
comun, introducerea progresivă a obiectivelor și acordarea de credite
suplimentare pentru o perioadă limitată de timp.
2.           CONSULTAREA
PĂRȚILOR INTERESATE ȘI EVALUAREA IMPACTULUI
Consultarea părților interesate
·
Expertiza externă
Un studiu extern[4], intitulat „Support for the
revision of Regulation (EU) 510/2011 on CO2 emissions from light
commercial vehicles”[5]
(sprijin pentru revizuirea Regulamentului (CE) 510/2011 privind emisiile de
CO2 generate de vehiculele utilitare ușoare) constituie
principala analiză care stă la baza prezentei propuneri. Acesta
include o evaluare a diferitelor modalități și evaluează
costurile acestora. Pentru evaluarea efectelor globale ale obiectivului pentru 2020
a fost utilizat modelul PRIMES-TREMOVE.
·
Consultarea părților interesate
Părțile interesate au fost
consultate prin intermediul unui chestionar online și în cursul unei
reuniuni cu părțile interesate. Informațiile primite de la
părțile interesate au fost luate în considerare la evaluarea
diverselor opțiuni posibile de reglementare a emisiilor de CO2
generate de vehiculele utilitare ușoare („VUU”).
–
Consultarea publică
O consultare publică online a fost
realizată în toamna anului 2011. În general, răspunsurile transmit un
mesaj potrivit căruia reglementarea emisiilor VUU este importantă, ar
trebui să fie efectuată în conformitate cu obiectivele de reducere a
GES pe termen lung, ar trebui să se bazeze pe emisiile medii ale
vehiculelor noi și să fie neutră din punct de vedere tehnologic.
Opiniile au fost extrem de divergente cu privire la funcționarea eficace a
legislației actuale. Principalul motiv pare a fi faptul că
legislația actuală, conform multor opinii, nu este suficient de solidă.
Există o opinie foarte favorabilă pentru stabilirea obiectivelor
dincolo de 2020, independent de alte măsuri care ar putea fi puse în
aplicare. Rezultatele consultării publice au fost rezumate și
publicate[6].
–
Reuniunea părților interesate
O reuniune a părților interesate a
avut loc la 6 decembrie 2011. Concluziile preliminare ale studiului au fost
prezentate și un rezumat al dezbaterilor împreună cu
prezentările din cadrul reuniunii au fost publicate[7]. Participanții nu
și-au exprimat niciun dezacord substanțial în legătură cu
analiza prezentată; Organizațiile neguvernamentale au argumentat
că, întrucât costurile sunt mai scăzute decât cele așteptate,
iar emisiile sunt în mod semnificativ mai mici decât se prevăzuse,
obiectivele ar trebui să fie mai severe.
Evaluarea impactului
A fost elaborată o evaluare comună a
impactului care susține propunerea actuală și o propunere
echivalentă de modificare a Regulamentului (CE) nr. 443/2009. A fost
adoptată o abordare amplă pentru identificarea opțiunilor
politice care acoperă problemele ridicate în legislație, cele legate
de punerea în aplicare și cele evaluate în studiile care analizează
metodele potențiale de îmbunătățire a
eficacității legislației. Au fost analizate următoarele
aspecte:
a) opțiunea menținerii
situației actuale;
b) confirmarea fezabilității obiectivului
2020 pentru camionete;
c) modalitățile de realizare a
obiectivelor privind camionetele;
d) simplificarea și reducerea sarcinii
administrative;
e) adaptarea la noul ciclu de testare;
f) forma și severitatea legislației
dincolo de 2020.
Pe baza analizei incidențelor economice,
de mediu și sociale ale diferitelor modalități, evaluarea
impactului a ajuns la următoarele concluzii:
·
Obiectivul prevăzut pentru anul 2020 de 147g/km
pentru camionete este confirmat ca fiind realizabil la un cost mai mic.
·
Parametrul de utilitate ar trebui să
rămână masa; curba valorii limită ar trebui să
rămână liniară și panta curbei ar trebui să fie
stabilită la 100 %.
·
Prima pentru emisiile suplimentare ar trebui
să fie menținută la o valoare de 95 EUR per g/km pe vehicul.
·
Procedura de derogare ar trebui să fie
simplificată pentru cei mai mici producători prin introducerea unei
excluderi „de minimis” de la obligația realizării obiectivului
privind CO2. În plus, ar trebui să se permită o mai mare
flexibilitate în ceea ce privește data acordării derogărilor
pentru micii producători.
3.           ELEMENTE JURIDICE ALE
PROPUNERII
UE a luat deja măsuri în acest domeniu
atunci când a adoptat Regulamentul (UE) nr. 510/2011 pe baza capitolului
referitor la mediu din Tratat. Piața unică oferă, de asemenea,
motive de a acționa la nivelul UE, mai degrabă decât la nivelul
statelor membre, pentru a asigura cerințele comune la nivelul UE și,
prin urmare, a reduce la minimum costurile pentru producători.
Adoptarea propunerii nu va duce la abrogarea
legislației în materie existente.
Rezumatul măsurilor propuse
Propunerea confirmă fezabilitatea
obiectivului mediu de 147 g de CO2/km pentru vehiculele utilitare
ușoare noi, care trebuie atins până în 2020. Ea își propune
să definească modalitățile de realizare a obiectivului
după cum urmează:
–
Parametrul de utilitate continuă să fie
masa vehiculului în stare de funcționare.
–
Curba valorilor limită rămâne
liniară, cu o pantă de 100% în comparație cu parcul de vehicule
inițial.
–
Constructorii care reprezintă mai puțin
de 500 de înmatriculări de vehicule utilitare ușoare noi pe an sunt
scutiți de obligația realizării obiectivului lor privind
emisiile specifice.
–
Se permite o mai mare flexibilitate a calendarului
deciziilor prin care se acordă derogări pentru micii
producători.
–
Atunci când se pune în aplicare o procedură de
testare revizuită, se rețin ecoinovațiile.
–
Prima pentru emisiile excedentare este
menținută la o valoare de 95 EUR per g/km per vehicul.
Întrucât industria beneficiază de indicații
referitoare la regimul de reglementare care urmează să se aplice
după anul 2020, propunerea prevede ca o nouă reexaminare să
aibă loc până la 31 decembrie 2014.
4.           IMPLICAȚIILE BUGETARE
Propunerea nu necesită resurse financiare
suplimentare.
5.           ELEMENTE OPȚIONALE
·
Clauza de reexaminare / de revizuire / privind
încetarea de drept a efectelor juridice
Propunerea include o clauză de
reexaminare.
·
Spațiul Economic European
Actul propus se referă la un subiect de
interes pentru Spațiul Economic European și ar trebui, prin urmare,
extins la acesta.
2012/0191 (COD)
Propunere de
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN
ŞI AL CONSILIULUI
de modificare a Regulamentului (UE) nr. 510/2011
pentru a defini modalitățile de realizare a obiectivului
prevăzut pentru anul 2020 de reducere a emisiilor de CO2 produse
de vehiculele utilitare ușoare noi
(Text cu relevanță pentru SEE)
PARLAMENTUL EUROPEAN ŞI
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 192 alineatul (1),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectului de act
legislativ către parlamentele naționale,
având în vedere avizul Comitetului Economic
și Social European[8],

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor[9],
hotărând în conformitate cu procedura
legislativă ordinară,
întrucât:
(1)       Articolul 13 alineatul (1)
din Regulamentul (UE) nr. 510/2011 al Parlamentului European și a
Consiliului din 11 mai 2011 de stabilire a unor standarde de
performanță pentru vehiculele utilitare ușoare noi, ca parte a
abordării integrate a Uniunii de reducere a emisiilor de CO2
generate de vehiculele ușoare[10]
solicită Comisiei, sub rezerva confirmării fezabilității acesteia,
reexaminarea modalităților de realizare a obiectivului de 147 g/km
până în 2020, inclusiv a formulelor din anexa I și a derogărilor
de la articolul 11. Propunerea de modificare a regulamentului trebuie să
fie formulată într-un mod cât mai neutru posibil din punct de vedere
concurențial, echitabil din punct de vedere social și durabil.
(2)       Este necesar să se
precizeze că, în scopul de a verifica respectarea obiectivului de 147 g CO2/km,
emisiile de CO2 ar trebui să continue să fie măsurate
în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 715/2007 al Parlamentului European
și al Consiliului din 20 iunie 2007 privind omologarea de tip a
autovehiculelor în ceea ce privește emisiile provenind de la vehiculele
ușoare pentru pasageri și de la vehiculele ușoare comerciale
(Euro 5 și Euro 6) și privind accesul la informațiile
referitoare la repararea și întreținerea vehiculelor[11], precum și cu
măsurile de punere în aplicare a acestuia și cu tehnologiile
inovatoare.
(3)       În conformitate cu analiza
tehnică efectuată în cadrul evaluării impactului, tehnologiile
care permit realizarea obiectivului de 147 g CO2/km sunt
disponibile, iar reducerile necesare pot fi obținute la un cost mai mic
decât cel estimat în analiza anterioară realizată înainte de
adoptarea Regulamentului (UE) nr. 510/2011. În plus, distanța dintre media
actuală a emisiilor specifice de CO2 generate de vehiculele
utilitare ușoare noi și obiectiv a scăzut și ea. Prin
urmare, fezabilitatea obiectivului de 147 g de CO2/km care trebuie
să fie realizat până în 2020 este confirmată.
(4)       Ca urmare a
implicațiilor disproporționate asupra micilor producători, care
decurg din respectarea obiectivelor privind emisiile specifice definite în
funcție de utilitatea vehiculului, de sarcina administrativă
considerabilă a procedurii de derogare și de avantajele marginale
privind reducerea emisiilor de CO2 ale vehiculelor vândute de
acești producători, constructorii care reprezintă mai puțin
de 500 de înmatriculări de vehicule utilitare ușoare noi pe an sunt
excluși din domeniul de aplicare al obiectivelor privind emisiile
specifice și de la prima pentru emisii excedentare.
(5)       Procedura de acordare a
derogării pentru micii producători va fi simplificată pentru a
permite o mai mare flexibilitate în ceea ce privește calendarul cererilor
de derogare de către producători și decizia de acordare a
acestora de către Comisie.
(6)       Pentru a permite industriei
de automobile să realizeze investiții pe termen lung și să
inoveze, este de dorit să fie oferite indicații cu privire la modul
în care acest regulament urmează să fie modificat pentru perioada de
după 2020. Aceste indicații trebuie să se bazeze pe o evaluare a
ratei de reducere necesare în cadrul obiectivelor climatice pe termen lung ale
Uniunii și pe consecințele asupra dezvoltării unei tehnologii
rentabile de reducere a emisiilor de CO2 pentru autoturisme. Prin
urmare, este de dorit ca aceste aspecte să fie reexaminate, Comisia
să înainteze un raport și, dacă este cazul, să facă
propuneri privind obiectivele pentru perioada de după 2020.
(7)       Articolul 13 alineatul (3)
cere Comisiei să publice un raport privind disponibilitatea datelor
referitoare la amprenta la sol și la sarcina utilă, precum și
privind utilizarea acestora ca parametri de utilitate în formulele din anexa I.
Considerând că aceste informații sunt disponibile și că
posibila lor utilizare a fost evaluată în studiul de impact, s-a
concluzionat că este mai rentabil să se mențină masa în
stare de funcționare ca parametru de utilitate pentru obiectivul
prevăzut pentru anul 2020 pentru vehiculele utilitare ușoare.
(8)       Este necesar să se
rețină metoda care permite stabilirea unui obiectiv pe baza unei
relații liniare între utilitatea vehiculului utilitar ușor și
obiectivul său de reducere a emisiilor de CO2, astfel cum este
exprimat în formulele din anexa I, întrucât aceasta permite menținerea
diversității pieței vehiculelor utilitare ușoare, precum
și capacitatea producătorilor de a satisface diversele cerințe
ale consumatorilor și, prin urmare, se evită orice denaturare nejustificată
a concurenței. Cu toate acestea, este oportun ca această metodă
să fie actualizată, pentru a reflecta cele mai recente date
disponibile privind înmatriculările de vehicule utilitare ușoare noi.

(9)       Comisia a evaluat
disponibilitatea datelor referitoare la amprenta la sol și utilizarea
acestora în calitate de parametru de utilitate în formulele din anexa I. Aceste
date sunt disponibile și posibila lor utilizare a fost evaluată în
cadrul studiului de impact; pe baza acestei evaluări s-a concluzionat că
parametrul de utilitate utilizat în formula pentru 2020 ar trebui să fie
masa.
(10)     Regulamentul solicită
Comisiei să efectueze o evaluare de impact cu scopul de a reexamina
procedurile de testare astfel încât acestea să reflecte în mod adecvat
performanțele reale în materie de emisii de CO2 ale
autoturismelor. Această sarcină se efectuează prin elaborarea
unei proceduri mondiale de omologare a motoarelor utilitare ușoare în
cadrul Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor
Unite, dar nu este încă finalizată. Având în vedere cele de mai sus,
anexa I la Regulamentul (CE) nr. 443/2009 stabilește limitele de emisii
pentru anul 2020, măsurate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 715/2007
și cu anexa XII la Regulamentul (CE) nr. 692/2008. În cazul în care
procedurile de testare sunt modificate, limitele stabilite în anexa I trebuie
să fie adaptate pentru a se asigura o rigurozitate comparabilă pentru
producători și clase de vehicule.
(11)     Prin urmare, Regulamentul (UE)
nr. 510/2011 trebuie modificat în consecință,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1

Regulamentul (UE) nr. 510/2011 se
modifică după cum urmează:
(1)
La articolul 1, alineatul (2) se înlocuiește
cu următorul text:
‘2.      Începând din 2020, prezentul regulament
stabilește un obiectiv de 147 g CO2/km pentru media emisiilor
generate de vehiculele utilitare ușoare noi înmatriculate în Uniune,
măsurat în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 715/2007 și cu
măsurile de punere în aplicare a acestuia, precum și prin intermediul
tehnologiilor inovatoare.”
(2)
La articolul 2, se adaugă următorul
alineat (4):
‘4.      Articolul 4, articolul 8 alineatul (4)
literele (b) și (c), articolul 9 și articolul 10 alineatul (1)
literele (a) și (c) nu se aplică în cazul unui producător care
reprezintă, împreună cu toate întreprinderile sale asociate, mai
puțin de 500 de vehicule utilitare ușoare noi înmatriculate în UE în
anul calendaristic precedent. ”
(3)
La articolul 11, ultima teză de la alineatul (3)
se elimină.
(4)
Articolul 13 se modifică după cum
urmează:
(a)
Alineatul (1) se înlocuiește cu următorul
text:
„Până la data de 31 decembrie 2014, Comisia
reexaminează obiectivele privind emisiile specifice,
modalitățile și alte aspecte din prezentul regulament în vederea
stabilirii obiectivelor privind emisiile de CO2 pentru vehiculele
utilitare ușoare noi pentru perioada de după 2020.”
(b)
Alineatul (6) se modifică după cum
urmează:
–
al doilea paragraf se elimină;
–
al treilea paragraf se înlocuiește cu
următorul text:
„Pentru a reflecta orice schimbare în procedura de
testare reglementară pentru măsurarea emisiilor specifice de CO2,
Comisia adaptează formulele prevăzute în anexa I prin acte delegate,
în conformitate cu articolul 15 și în condițiile prevăzute în
articolele 16 și 17, asigurându-se, în același timp, de faptul
că în cadrul vechilor și noilor proceduri de testare, există
obligații la fel de severe privind reducerile pentru producătorii de
vehicule cu utilități diferite.”
(5)
La punctul 1 din anexa I, se adaugă
următoarea literă (c):
„(c)    începând din 2020:
Emisiile specifice de CO2 indicative = 147
+ a × (M – M0)
unde:
M = masa vehiculului în kilograme (kg)
M0 = valoarea adoptată în
conformitate cu articolul 13 alineatul (2)
a = 0,096.”
Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în
a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii
Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu
în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles,
Pentru Parlamentul European,                     Pentru
Consiliu,
Președintele                                                  Președintele
[1]               COM/2011/0112 final
[2]               Cu excepția emisiilor generate de transportul
maritim internațional
[3]               Transportul în UE în 2011 în cifre, Comisia
Europeană
[4]               În contextul contractului-cadru
ENV.C.3/FRA/2009/0043 privind emisiile vehiculelor
[5]               http://ec.europa.eu/clima/policies/transport/vehicles/vans/studies_en.htm
[6]               http://ec.europa.eu/clima/consultations/0012/index_en.htm

[7]               http://ec.europa.eu/clima/events/0048/index_en.htm
[8]               JO C , , p. .
[9]               JO C , , p. .
[10]             JO L 145, 31.5.2011, p. 1.
[11]             JO L 171, 29.6.2007, p. 1.


|

52011PC0039

Propunere de REGULAMENT AL CONSILIULUI de modificare a Regulamentului (CE) nr. 367/2006 de instituire a unui drept compensatoriu definitiv la importurile de folii din polietilenă tereftalată (PET) originare din India  /* COM/2011/0039 final - NLE 2011/0018 */

	[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |Bruxelles, 4.2.2011COM(2011) 39 final2011/0018 (NLE)Propunere deREGULAMENT AL CONSILIULUIde modificare a Regulamentului (CE) nr. 367/2006 de instituire a unui drept compensatoriu definitiv la importurile de folii din polietilenă tereftalată (PET) originare din IndiaEXPUNERE DE MOTIVECONTEXTUL PROPUNERII |Motivele și obiectivele propunerii Prezenta propunere se referă la aplicarea Regulamentului (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene, (denumit în continuare „regulamentul de bază”) în cadrul procedurii antisubvenție aplicate importurilor de folii din polietilenă tereftalată (PET) originare din India. |Context general Prezenta propunere este făcută în contextul punerii în aplicare a regulamentului de bază și este rezultatul unei anchete care a fost realizată în conformitate cu cerințele de fond și de procedură expuse în regulamentul de bază. |Măsuri existente în domeniul propunerii Regulamentul (CE) nr. 367/2006 de instituire a unui drept compensatoriu definitiv la importurile de folii din polietilenă tereftalată (PET) originare din India, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 806/2010 al Consiliului. |Coerența cu celelalte politici și obiective ale Uniunii Nu este cazul. |CONSULTAREA PăRțILOR INTERESATE șI EVALUAREA IMPACTULUI |Consultarea părților interesate |Părțile interesate vizate de procedură au avut posibilitatea de a-și apăra interesele în timpul anchetei, în conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază. |Obținerea și utilizarea expertizei |Nu a fost nevoie de expertiză externă. |Evaluarea impactului Prezenta propunere este rezultatul punerii în aplicare a regulamentului de bază. Regulamentul de bază nu prevede o evaluare generală a impactului, dar conține o listă completă de condiții care trebuie evaluate. |ELEMENTE JURIDICE ALE PROPUNERII |Rezumatul acțiunii propuse La 14 ianuarie 2010, Comisia a deschis o reexaminare intermediară parțială, limitată la aspectele privind subvențiile, a măsurilor compensatorii aplicabile importurilor de folii din polietilenă tereftalată (PET) originare din India. Reexaminarea a fost deschisă deoarece solicitantul, un producător-exportator din India a furnizat suficiente elemente de probă prima facie care indicau că împrejurările privind practicile de subvenționare în temeiul cărora au fost instituite măsurile s-au schimbat și că respectivele schimbări sunt de durată. Ancheta de reexaminare intermediară parțială a confirmat că (i) nivelul de subvenționare privind producătorul indian în cauză a scăzut; (ii) modalitățile efective ale sistemelor anchetate și caracterul lor compensator nu s-au modificat. Deoarece s-a demonstrat că solicitantul va continua să beneficieze de un nivel de subvenționare cu mult mai mic decât nivelul taxei în vigoare aplicabile acestuia, nivelul măsurilor ar trebui să fie modificat, astfel încât să țină seama de noile constatări. S-a constatat că modificarea circumstanțelor este de natură durabilă. Prin urmare, i se propune Consiliului să adopte propunerea anexată de regulament, astfel încât să modifice nivelul taxei aplicabile producătorului indian în cauză la 11%. Prezentul regulament ar trebui publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene cel târziu la 14 aprilie 2011. |Temeiul juridic Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene, în special articolele 19 și 22. |Principiul subsidiarității Propunerea face parte din domeniul de competență exclusivă a Uniunii. În consecință, principiul subsidiarității nu se aplică. |Principiul proporționalității Propunerea respectă principiul proporționalității deoarece tipul acțiunii este descris în regulamentul de bază menționat anterior și nu permite luarea unei decizii la nivel național. Nu sunt necesare indicații privind măsura în care sarcina financiară și administrativă care revine Uniunii, guvernelor naționale, autorităților locale și regionale, operatorilor economici și cetățenilor este limitată la minimum și proporțională cu obiectivul propunerii. |Alegerea instrumentelor |Instrumente propuse: regulament al Consiliului. |Alte instrumente nu ar fi adecvate deoarece regulamentul de bază nu prevede alte opțiuni. |IMPLICAțII BUGETARE |Propunerea nu are nicio implicație pentru bugetul Uniunii. |2011/0018 (NLE)Propunere deREGULAMENT AL CONSILIULUIde modificare a Regulamentului (CE) nr. 367/2006 de instituire a unui drept compensatoriu definitiv la importurile de folii din polietilenă tereftalată (PET) originare din IndiaCONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,având în vedere Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene[1] (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolele 19 și 22,având în vedere propunerea prezentată de Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) după consultarea comitetului consultativ,întrucât:A. PROCEDURĂ1.  Ancheta precedentă și măsurile compensatorii existente2.  În decembrie 1999, prin Regulamentul (CE) nr. 2597/1999[2], Consiliul a instituit o taxă compensatorie definitivă la importurile de folii din polietilenă tereftalată (PET) (denumite în continuare „produsul în cauză”) care se încadrează în prezent la codurile NC ex 3920 62 19 și ex 3920 62 90, originare din India. Măsurile s-au prezentat sub forma unei taxe compensatorii ad valorem cuprinsă între 3,8 % și 19,1 % și instituită asupra importurilor provenind de la exportatori desemnați individual, cu un nivel al taxei reziduale de 19,1% aplicabil importurilor produsului în cauză de la toate celelalte societăți. Ancheta inițială s-a desfășurat în perioada cuprinsă între 1 octombrie 1997 și 30 septembrie 1998.3.  În martie 2006, prin Regulamentul (CE) nr. 367/2006[3] [denumit în continuare „Regulamentul (CE) nr. 367/2006”], Consiliul, în urma unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, efectuate în temeiul articolului 18 din regulamentul de bază, a menținut taxa compensatorie definitivă instituită prin Regulamentul (CE) nr. 2597/1999 la importurile de folii din PET originare din India. Ancheta de reexaminare s-a desfășurat în perioada cuprinsă între 1 octombrie 2003 și 30 septembrie 2004.4.  În august 2006, prin Regulamentul (CE) nr. 1288/2006[4], Consiliul, în urma unei reexaminări intermediare privind subvenționarea unui producător indian de folii din PET, a modificat taxa compensatorie definitivă impusă acestei societăți prin Regulamentul (CE) nr. 367/2006.5.  În septembrie 2007, prin Regulamentul (CE) nr. 1124/2007[5], Consiliul, în urma unei reexaminări intermediare parțiale privind subvenționarea unui alt producător indian de folii din PET, a modificat taxa compensatorie definitivă impusă acestei societăți prin Regulamentul (CE) nr. 367/2006.6.  În ianuarie 2009, prin Regulamentul (CE) nr. 15/2009[6], Consiliul, în urma unei reexaminări intermediare parțiale inițiate de Comisie din proprie inițiativă privind subvenționarea a cinci producători indieni de folii din PET, a modificat taxa compensatorie definitivă impusă respectivelor societăți prin Regulamentul (CE) nr. 367/2006 și taxele antidumping definitive impuse prin Regulamentul (CE) nr. 1292/2007[7].7.  În iunie 2010, prin Regulamentul (UE) nr. 579/2010[8], Consiliul, în urma unei reexaminări intermediare parțiale privind subvenționarea unui producător indian de folii din PET, a modificat taxa compensatorie definitivă impusă acestei societăți prin Regulamentul (CE) nr. 367/2006.8.  Este de remarcat faptul că Vacmet India Limited este supusă în prezent unei taxe compensatorii de 19,1% în baza Regulamentului (CE) nr. 367/2006, astfel cum a fost modificat.9.  Măsurile antidumping existente10.  Este de remarcat faptul că Vacmet India Limited este supusă unei taxe antidumping reziduale de 17,3% în baza Regulamentului (CE) nr. 1292/2007, astfel cum a fost modificat.11.  Deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale12.  La 7 august 2009, Comisia a primit o cerere pentru o reexaminare intermediară parțială în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază. Cererea, având domeniul de aplicare limitat la examinarea subvenției, a fost depusă de Vacmet India Limited, un producător-exportator din India (denumit în continuare „solicitantul”). În cererea sa, solicitantul a afirmat că circumstanțele pe baza cărora au fost instituite măsurile se schimbaseră și că aceste schimbări erau durabile. Solicitantul a furnizat elemente de probă prima facie conform cărora menținerea măsurii la nivelul său actual nu mai este necesară pentru a contrabalansa subvenția.13.  În urma consultării comitetului consultativ și după ce a constatat că există suficiente dovezi care să justifice deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale, Comisia a anunțat la 14 ianuarie 2010, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene[9] (denumit în continuare „aviz de deschidere”) deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale, în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază, având domeniul de aplicare limitat la examinarea subvenției cu privire la solicitant.14.  În funcție de constatările acesteia, ancheta de reexaminare intermediară parțială ar evalua, de asemenea, necesitatea modificării nivelului taxei în vigoare aplicabile importurilor produsului în cauză provenind de la producătorii-exportatori din țara în cauză nespecificați în mod individual la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 367/2006, și anume taxa indicată ca fiind aplicabilă „tuturor celorlalte societăți” din India.15.  De asemenea, Comisia a anunțat la 14 ianuarie 2010, printr-un aviz de deschidere publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene[10] , deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale a măsurilor antidumping, având domeniul de aplicare limitat la examinarea dumpingului cu privire la solicitant.16.  Ancheta17.  Ancheta cu privire la nivelul de subvenționare a cuprins perioada dintre 1 ianuarie 2009 și 31 decembrie 2009 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”).18.  Comisia a informat oficial solicitantul, Guvernul Indiei (denumit în continuare „GI”) și industria Uniunii despre deschiderea unei anchete intermediare parțiale. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și exprima punctele de vedere în scris și de a fi audiate.19.  În vederea obținerii informațiilor necesare anchetei sale, Comisia a trimis un chestionar solicitantului. În plus, a fost trimis un chestionar autorităților publice indiene.20.  În timp ce solicitantul a cooperat pe deplin la anchetă, autoritățile relevante ale Guvernului Indiei nu au trimis răspunsul la chestionar în termenul stabilit. Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru a determina acordarea subvențiilor. S-a efectuat o vizită de verificare în spațiile de lucru ale solicitantului.B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR21.  Produsul în cauză22.  Produsul vizat de prezenta reexaminare este același cu cel definit de regulamentul care instituie măsurile în vigoare [Regulamentul (CE) nr. 367/2006, astfel cum a fost modificat ultima dată], și anume, folia din polietilenă tereftalată (PET) originară din India, care se încadrează în prezent la codurile NC ex 3920 62 19 și ex 3920 62 90.23.  Produsul similar24.  Ca și anchetele anterioare, și prezenta anchetă a demonstrat că foliile PET produse în India și exportate în Uniune și foliile PET produse și vândute intern, pe piața indiană, precum și foliile PET produse și vândute în UE de producătorii din Uniune au aceleași caracteristici fizice și chimice de bază și aceleași utilizări de bază.25.  Prin urmare, aceste produse sunt considerate ca fiind similare, în sensul articolului 2 litera (c) din regulamentul de bază.C. SUBVENȚIONARE26.  IntroducereSisteme naționale27.  Pe baza informațiilor trimise de solicitant și de industria Uniunii, au făcut obiectul anchetei următoarele sisteme, în cadrul cărora se presupune că se acordă subvenții:(a) sistemul de credite pentru taxe de import;(b) sistemul taxelor preferențiale la importul de mijloace de producție;(c) sistemul autorizațiilor prealabile (cunoscut anterior drept sistemul licențelor prealabile);(d) subvenții de capital.28.  Sistemele de la (a) la (c) menționate anterior se bazează pe Legea comerțului exterior (dezvoltare și reglementare) din 1992 (Legea nr. 22 din 1992), care a intrat în vigoare la 7 august 1992 (denumită în continuare „Legea comerțului exterior”). Legea comerțului exterior autorizează GI să emită avize privind politica de export și import. Aceste politici sunt rezumate în documentele intitulate „Politica în domeniul comerțului exterior”, publicate o dată la cinci ani de Ministerul Comerțului și actualizate în mod periodic. Două documente legate de politica în domeniul comerțului exterior sunt relevante pentru PAR în cazul de față, și anume „Politica în domeniul comerțului exterior 04-09” și „Politica în domeniul comerțului exterior 09-14”. Mai mult, GI stabilește procedurile care guvernează „Politica în domeniul comerțului exterior 04-09” și „Politica în domeniul comerțului exterior 09-14” într-un „Manual de proceduri, volumul I” („HOP I 04-09” și, respectiv, „HOP I 09-14”). Manualul de proceduri este, de asemenea, actualizat periodic.29.  Sistemul indicat anterior la litera (d) este gestionat de autoritățile statului Uttar Pradesh.30.  Sistemul de credite pentru taxe de import (Duty Entitlement Passbook Scheme - „DEPBS”)(a) Temeiul juridic31.  Descrierea detaliată a acestui sistem se regăsește la alineatul 4.3 din „Politica în domeniul comerțului exterior 04-09” și „Politica în domeniul comerțului exterior 09-14”, precum și în capitolul 4 din „HOP I 04-09” și „HOP I 09-14”.(b) Eligibilitate32.  Orice producător-exportator sau comerciant-exportator poate beneficia de acest sistem.(c) Aplicarea practică a DEPBS33.  Un exportator poate solicita credite DEPBS care sunt calculate ca procentaj din valoarea produselor exportate în cadrul acestui sistem. Autoritățile indiene au stabilit astfel de rate DEPBS pentru majoritatea produselor, inclusiv pentru produsul în cauză. Ratele sunt determinate pe baza normelor standard de intrări/ieșiri (denumite în continuare „SION”), ținându-se seama de presupusa parte de inputuri importate în produsul exportat și de incidența taxelor vamale asupra acestor importuri presupuse, indiferent dacă taxele de import au fost sau nu achitate.34.  Pentru a putea fi eligibilă pentru beneficiile acordate în cadrul acestui sistem, o societate trebuie să exporte. În momentul tranzacției de export, exportatorul trebuie să prezinte autorităților indiene o declarație care să precizeze că exportul se efectuează în cadrul DEPBS. Pentru ca mărfurile să poată fi exportate, autoritățile vamale indiene eliberează, în timpul procedurii de expediere, un aviz de expediere. Acest document indică, printre altele, valoarea creditului DEPBS care urmează să fie acordat pentru tranzacția de export respectivă. În acest stadiu, exportatorul cunoaște beneficiul pe care urmează să îl primească. Odată ce avizul de expediere a fost eliberat de către autoritățile vamale, GI nu mai poate reveni asupra deciziei de acordare a creditului DEPBS.35.  De asemenea, s-a constatat că, în conformitate cu standardele indiene de contabilitate, creditele DEPBS pot fi înscrise ca profituri în conturile comerciale, pe baza principiilor contabilității de angajamente, odată ce obligația de export a fost îndeplinită. Astfel de credite pot fi utilizate pentru achitarea taxelor vamale datorate la orice import ulterior de mărfuri, cu excepția mijloacelor de producție și a mărfurilor supuse unor restricții la import. Mărfurile importate utilizând aceste credite pot fi vândute pe piața internă (fiind supuse taxei de vânzare) sau utilizate în alt fel. Creditele DEPBS sunt liber transferabile și au o valabilitate de 12 luni de la data acordării.36.  Cererile de credite DEPBS se completează electronic și pot acoperi o cantitate nelimitată de tranzacții de export. De facto , nu se aplică niciun termen strict pentru creditele DEPBS. Sistemul electronic utilizat pentru gestionarea DEPBS nu exclude în mod automat tranzacțiile de export efectuate după termenul de depunere a cererilor menționat în capitolul 4.47 din HOP I 04-09 și 09-14. În plus, după cum se prevede explicit în capitolul 9.3 din HOP I 04-09 și 09-14, cererile primite după expirarea termenelor pot fi întotdeauna luate în considerare, cu condiția impunerii unei mici taxe de penalizare (și anume, 10 % din credit).37.  S-a stabilit că solicitantul a beneficiat de acest sistem în cursul PAR.(d) Concluzii privind DEPBS38.  Sistemul DEPBS acordă subvenții în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Creditele DEPBS constituie o contribuție financiară din partea GI, deoarece acestea sunt utilizate în cele din urmă pentru compensarea taxelor de import, diminuând astfel veniturile din taxe ale GI, care în mod normal ar trebui să fie percepute. În plus, creditul DEPBS conferă un avantaj exportatorului, deoarece îmbunătățește lichiditatea acestuia.39.  În afară de aceasta, DEPBS este condiționat în drept de rezultatele obținute la export și, prin urmare, este considerat specific și poate face obiectul unor măsuri compensatorii în conformitate cu articolul 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază.40.  Acest sistem nu poate fi considerat ca fiind un sistem autorizat de drawback al taxelor sau un sistem de drawback autorizat pentru inputuri de substituire în sensul articolului 3 punctul 1 litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Acesta nu respectă normele enunțate în anexa I litera (i), în anexa II (definiția și normele privind sistemele de drawback) și în anexa III (definiția și normele privind sistemele de drawback pentru inputuri de substituire) din regulamentul de bază. În special, exportatorul nu are obligația de a consuma efectiv mărfurile importate cu scutire de taxe în procesul de producție, iar valoarea creditelor nu se calculează în funcție de cantitatea reală de inputuri utilizate. În afară de aceasta, nu există niciun sistem sau procedură care verifică ce inputuri sunt consumate în procesul de fabricare a produsului exportat sau dacă s-a realizat o plată excesivă a taxelor de import în sensul anexei I litera (i) și al anexelor II și III la regulamentul de bază. În final, un exportator poate fi eligibil pentru beneficiile sistemului DEPBS, fie că importă sau nu inputuri. Pentru a obține beneficiul, un exportator trebuie doar să exporte mărfuri, fără să demonstreze că a importat vreo materie primă. În consecință, chiar și exportatorii care își achiziționează toate inputurile de pe piața internă și care nu importă niciunul dintre produsele care pot fi utilizate ca inputuri sunt îndreptățiți să beneficieze de DEPBS.(e) Calculul valorii subvenției41.  În conformitate cu articolul 3 alineatul (2) și articolul 5 din regulamentul de bază și cu metodologia de calcul folosită pentru acest sistem în Regulamentul (CE) nr. 367/2006 al Consiliului, valoarea subvenției compensatorii a fost calculată în funcție de beneficiul acordat beneficiarului, constatat pe parcursul PAR. În această privință, s-a considerat că beneficiul era conferit beneficiarului în momentul tranzacției de export efectuate în temeiul acestui sistem. În momentul respectiv, GI poate renunța la perceperea taxelor vamale, fapt care constituie o contribuție financiară în sensul articolului 3 punctul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Odată ce autoritățile vamale eliberează un aviz de expediere care precizează, printre altele, valoarea creditului DEPBS care trebuie acordat pentru tranzacția de export respectivă, autoritățile publice indiene nu mai pot interveni în sensul acordării sau neacordării subvenției. Ținând seama de cele prezentate mai sus, se consideră adecvat ca beneficiul conferit în cadrul DEPBS să fie calculat prin însumarea creditelor obținute pentru tranzacțiile de export realizate în cadrul acestui sistem în cursul PAR.42.  În urma prezentării unor cereri justificate, costurile suportate în mod necesar pentru a beneficia de subvenție au fost deduse din creditele astfel stabilite pentru a obține valorile subvenției ca numărător, în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției a fost repartizată pe cifra de afaceri totală realizată la export în perioada anchetei de reexaminare (numitor), deoarece subvenția este subordonată rezultatelor la export și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.43.  Rata subvenției stabilită conform acestui sistem pentru solicitant în cursul PAR se ridică la 7,9 %.44.  Sistemul taxelor preferențiale la importul de mijloace de producție (Export Promotion Capital Goods Scheme - „EPCGS”)(a) Temeiul juridic45.  Descrierea detaliată a acestui sistem se regăsește în capitolul 5 din „Politica în domeniul comerțului exterior 04-09” și „Politica în domeniul comerțului exterior 09-14”, precum și în capitolul 5 din „HOP I 04-09” și „HOP I 09-14”.(b) Eligibilitate46.  Sistemul este deschis producătorilor-exportatori, precum și comercianților-exportatori „asociați” producătorilor și furnizorilor de servicii.(c) Aplicare practică47.  Sub rezerva unei obligații de export, societățile sunt autorizate să importe mijloace de producție (noi și, din aprilie 2003, de mâna a doua, vechi de maximum 10 ani) cu un nivel redus al taxei vamale. În acest scop, GI eliberează, la cerere și în schimbul unei taxe, o licență EPCGS. Din aprilie 2000, sistemul prevede aplicarea unui nivel redus al taxei de import de 5 % tuturor mijloacelor de producție importate în temeiul acestui sistem.48.  Titularul unei licențe EPCGS poate, de asemenea, să achiziționeze mijloace de producție pe piața internă. În acest caz, producătorul național de mijloace de producție poate să profite el însuși de acest beneficiu și să importe cu scutire de taxe vamale componentele necesare pentru fabricarea unor astfel de mijloace de producție. În mod alternativ, producătorul național poate solicita să beneficieze de avantajul aferent exporturilor prevăzute în cazul livrării mijloacelor de producție titularului licenței EPCGS.49.  S-a stabilit că solicitantul a beneficiat de acest sistem în cursul PAR.(d) Concluzie privind sistemul taxelor preferențiale la importul de mijloace de producție50.  Sistemul EPCGS acordă subvenții în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Reducerea taxei constituie o contribuție financiară din partea GI, care renunță astfel la veniturile vamale în mod normal exigibile. În plus, aceasta conferă un avantaj exportatorului, deoarece taxele economisite la import îmbunătățesc lichiditățile societății.51.  În plus, sistemul EPCGS este subordonat de drept rezultatelor la export, deoarece licențele nu pot fi obținute fără a încheia un angajament de export. Prin urmare, acesta este considerat specific și poate face obiectul unor măsuri compensatorii în conformitate cu articolul 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază.52.  Acest sistem nu poate fi considerat ca fiind un sistem autorizat de drawback al taxelor sau un sistem de drawback autorizat pentru inputuri de substituire în sensul articolului 3 punctul 1 litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Mijloacele de producție nu fac obiectul unor astfel de sisteme autorizate, definite la anexa I punctul (i) din regulamentul de bază, deoarece nu sunt consumate în procesul de fabricare a produselor exportate.(e) Calculul valorii subvenției53.  Valoarea subvenției a fost calculată, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din regulamentul de bază, pe baza valorii taxelor vamale neachitate pentru mijloacele de producție importate, repartizate pe o perioadă corespunzătoare duratei normale de depreciere a acestor mijloace de producție în industria în cauză. Pe baza practicilor consacrate, valoarea astfel calculată, care poate fi atribuită PAR, a fost ajustată prin adăugarea dobânzii corespunzătoare acestei perioade, astfel încât să reflecte valoarea totală a beneficiului în timp. Rata dobânzii comerciale în perioada anchetei de reexaminare în India a fost considerată adecvată în acest scop. În urma prezentării unor cereri justificate, costurile suportate în mod necesar pentru a beneficia de subvenție au fost deduse în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază.54.  În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, valoarea subvenției pentru cifra de afaceri realizată la export în perioada anchetei de reexaminare a fost considerată ca un numitor adecvat, deoarece subvenția este condiționată de rezultatele obținute la export și nu a fost acordată în funcție de cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.55.  Referitor la importurile efectuate utilizând acest sistem, ancheta a arătat că au existat un număr de elemente care ar fi putut fi utilizate atât pentru fabricarea produsului în cauză, cât și pentru fabricarea altor produse. Cu toate acestea, s-a constatat că anumite elemente au fost utilizate într-o uzină utilizată exclusiv pentru producerea foliilor din PET. Prin urmare, în ceea ce privește calcularea beneficiilor solicitantului, numitorul utilizat pentru aceste elemente ar trebui să fie cifra de afaceri realizată la export a produsului în cauză, în loc de cifra de afaceri totală realizată la export.56.  Rata subvenției stabilită conform acestui sistem pentru solicitant în cursul PAR se ridică la 2,4 %.57.  Sistemul autorizațiilor prealabile (Advance Authorisation Scheme - „AAS”)(a) Temeiul juridic58.  Descrierea detaliată a acestui sistem se regăsește la punctele 4.1.1 - 4.1.14 din „Politica în domeniul comerțului exterior 04-09” și „Politica în domeniul comerțului exterior 09-14”, precum și în capitolele 4.1 - 4.30 din „HOP I 04-09” și „HOP I 09-14”. Acest sistem era denumit „sistem de licențe prealabile” în cadrul anchetei anterioare care a condus la instituirea taxei compensatorii definitive în vigoare prin Regulamentul (CE) nr. 367/2006 al Consiliului.(b) Eligibilitate59.  AAS este alcătuit din șase subsisteme, descrise mai detaliat în considerentul (50) de mai jos. Aceste subsisteme se deosebesc, printre altele, prin criteriile de eligibilitate. Producătorii-exportatori și comercianții-exportatori „asociați” producătorilor sunt eligibili în cadrul AAS pentru subsistemele „exporturi fizice” și „cerințe anuale”. Producătorii-exportatori care aprovizionează un exportator final sunt eligibili pentru subsistemul „mărfuri intermediare”. Contractanții principali care aprovizionează categoriile „exporturi prevăzute” menționate la punctul 8.2 din „Politica în domeniul comerțului exterior 04-09”, cum sunt furnizorii unei unități axate pe export („Export Oriented Unit - EOU”), sunt eligibili în cadrul AAS pentru subsistemul „exporturi prevăzute”. În cele din urmă, furnizorii intermediari ai producătorilor-exportatori sunt eligibili pentru beneficiile legate de categoria „exporturi prevăzute” în cadrul subsistemelor „bonuri de aprovizionare anticipată” („Advance Release Order - ARO”) și al „acreditivului intern de tip back to back” („back to back inland letter of credit”).(c) Aplicare practică60.  Autorizațiile prealabile pot fi emise pentru:(i) Exporturile fizice: acestea reprezintă subsistemul principal. Subsistemul permite importul cu scutire de taxe vamale al materiilor prime necesare pentru fabricarea unui produs de export specific. „Fizic” înseamnă, în acest context, că produsul de export trebuie să părăsească teritoriul indian. Importurile autorizate și exporturile obligatorii, inclusiv tipul de produs de export, sunt specificate în licență.(ii) Cerințe anuale: o astfel de autorizație nu este asociată unui produs de export specific, ci unui grup mai larg de produse (de exemplu, produse chimice și produse conexe). În limitele unui plafon determinat de rezultatele la export anterioare, titularul licenței poate importa cu scutire de taxe vamale orice input necesar fabricării oricărui produs din grupul de produse care fac obiectul licenței. Acesta poate exporta orice produs din grupul de produse menționat în cadrul căruia materiile prime sunt scutite de taxe.(iii) Mărfuri intermediare: acest subsistem include cazurile în care doi fabricanți intenționează să producă unul și același produs de export, împărțindu-și procesul de producție. Producătorul-exportator care fabrică produsul intermediar poate importa materii prime scutite de taxe vamale și poate obține, în acest scop, o autorizație prealabilă pentru mărfuri intermediare. Ultimul exportator finalizează producția și are obligația de a exporta produsul finit;(iv) Exporturile prevăzute: acest subsistem permite unui contractant principal să importe cu scutire de taxe inputuri necesare fabricării de produse destinate să fie vândute ca „exporturi prevăzute” categoriilor de clienți menționate la punctul 8.2 literele (b)-(f), (g), (i) și (j) din „Politica în domeniul comerțului exterior 04-09”. Exporturile prevăzute se referă la tranzacțiile pentru care produsele furnizate nu părăsesc țara. Anumite categorii de aprovizionări sunt considerate ca fiind exporturi prevăzute, cu condiția ca produsele să fie fabricate în India, de exemplu, aprovizionarea unităților axate pe export (EOU) sau a unei societăți situate într-o zonă economică specială („ZES”).(v) Bonurile de aprovizionare anticipată (ARO): titularul AAS care are intenția să se aprovizioneze cu inputuri de pe piața internă, în loc să le importe direct, are posibilitatea de a le procura în schimbul ARO. În acest caz, autorizațiile prealabile sunt validate ca ARO și andosate în favoarea furnizorului local în momentul livrării elementelor specificate în acestea. Andosarea ARO permite furnizorului local să beneficieze de avantajele exporturilor prevăzute, definite la punctul 8.3 din „Politica în domeniul comerțului exterior 04-09” (și anume autorizații prealabile pentru mărfuri intermediare/exporturi prevăzute, exporturi prevăzute cu rambursare și rambursarea accizei finale). Mecanismul ARO constă în rambursarea impozitelor și a taxelor în favoarea furnizorului, și nu a exportatorului final, sub forma unui sistem de drawback/rambursări de taxe. Rambursarea impozitelor/taxelor este valabilă atât pentru inputurile naționale, cât și pentru cele importate.(vi) Acreditiv intern de tip „back to back”: acest subsistem cuprinde, de asemenea, livrările naționale către un titular de autorizație prealabilă. Titularul unei autorizații prealabile poate solicita unei bănci să deschidă un acreditiv intern în favoarea unui furnizor local. Banca validează autorizația pentru importurile directe numai în ceea ce privește valoarea și volumul elementelor obținute în țară, nu și ale celor importate. Furnizorul local are dreptul la beneficiile legate de exporturile prevăzute, definite la punctul 8.3 din Politica FT 04-09 (și anume AAS pentru mărfurile intermediare/exporturile prevăzute, exporturi prevăzute cu rambursare și rambursarea accizei finale).61.  Solicitantul a beneficiat de concesii în cadrul AAS cu privire la produsul în cauză în timpul PAR. Solicitantul a utilizat unul dintre subsisteme, și anume AAS pentru „exporturile fizice”. Prin urmare, nu este necesar să se stabilească dacă subsistemele restante neutilizate pot face obiectul unor măsuri compensatorii.62.  În scopul verificării de către autoritățile indiene, titularul unei autorizații prealabile este obligat, din punct de vedere juridic, să mențină „o situație contabilă bună și adecvată a consumului și utilizării mărfurilor procurate pe plan intern sau importate cu scutire de taxe vamale” într-un format specificat (capitolele 4.26, 4.30 și apendicele 23 din HOP I 04-09 și HOP I 09-14), și anume un registru al consumului efectiv. Acest registru trebuie verificat de un expert contabil extern/contabil de management care emite un certificat în care se declară că registrele obligatorii și înregistrările relevante au fost examinate, iar informațiile oferite conform apendicelui 23 sunt adevărate și corecte din toate punctele de vedere.63.  În ceea ce privește subsistemele utilizate în timpul PAR de către solicitant, și anume exporturile fizice, volumul și valoarea importurilor autorizate și ale exporturilor obligatorii sunt stabilite de către GI și sunt înregistrate în autorizație. În plus, în momentul importului și al exportului, funcționarii guvernamentali trebuie să înregistreze tranzacțiile respective în autorizație. Volumul importurilor autorizate în cadrul AAS este stabilit de către GI, pe baza unor norme standard de intrări/ieșiri (SION) care există pentru majoritatea produselor, inclusiv pentru produsul în cauză. Materiile prime importate nu sunt transferabile și trebuie utilizate pentru fabricarea produsului de export. Obligația de export trebuie îndeplinită într-un anumit termen de la eliberarea licenței (24 de luni, cu două prelungiri posibile, de 6 luni fiecare).64.  Prezenta anchetă intermediară de reexaminare a stabilit, de asemenea, că cerințele de verificare stipulate de autoritățile indiene nu au fost respectate și încă nu au fost testate în practică. Solicitantul nu a menținut un sistem prin care să se poată verifica ce inputuri s-au consumat în procesul fabricării produsului exportat și în ce cantități, astfel cum se prevede în „Politica în domeniul comerțului exterior” (apendicele 23) și în conformitate cu anexa II partea II punctul 4 din regulamentul de bază. De fapt, nu existau înregistrări privind consumul real.65.  Modificările survenite la nivelul administrării „Politicii în domeniul comerțului exterior 04-09”, care au intrat în vigoare în toamna anului 2005 (trimiterea obligatorie a registrului de consum către autoritățile indiene în contextul procedurii de rambursare) nu au fost aplicate încă în cazul solicitantului. În consecință, aplicarea de facto a acestei dispoziții nu a putut fi verificată în acest stadiu.(d) Concluziile cu privire la sistemul AAS66.  Scutirea de taxe de import constituie o subvenție, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, și anume o contribuție financiară a GI, care a conferit un beneficiu exportatorului anchetat.67.  În plus, subsistemul AAS „exporturi fizice” se subordonează de drept rezultatelor la export și este, prin urmare, considerat specific și poate face obiectul unor măsuri compensatorii în temeiul articolului 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază. O societate nu poate obține beneficii în cadrul acestui sistem fără a încheia un angajament de export.68.  Subsistemul aplicat în cazul de față nu poate fi considerat ca fiind sistem autorizat de drawback al taxelor sau un sistem autorizat de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Acesta nu respectă normele enunțate în anexa I litera (i), în anexa II (definiția și normele privind sistemele de drawback) și în anexa III (definiția și normele privind sistemele de drawback pentru inputuri de substituire) din regulamentul de bază. GI nu a aplicat în mod eficient nici noul și nici vechiul sistem sau procedură de verificare prin care să determine dacă și în ce cantitate au fost consumate inputurile în fabricarea produsului exportat [anexa II partea II punctul (4) din regulamentul de bază și, în cazul sistemelor de drawback pentru inputurile de substituire, anexa III partea II punctul (2) din regulamentul de bază]. Normele standard de intrări/ieșiri (SION) pentru produsul în cauză nu erau suficient de precise. Aceste SION în sine nu pot fi considerate un sistem de verificare a consumului real, deoarece aceste norme nu sunt concepute pentru a permite GI să verifice cu suficientă precizie cantitățile de inputuri consumate în fabricarea produsului exportat. În plus, GI nu a efectuat nicio examinare ulterioară pe baza inputurilor efective implicate, deși acest lucru ar fi trebuit să aibă loc în mod normal în absența unui sistem de verificare eficace [anexa II partea II punctul (5) și anexa III partea II punctul (3) din regulamentul de bază].69.  Prin urmare, acest subsistem poate face obiectul unor măsuri compensatorii.(e) Calculul valorii subvenției70.  În lipsa unor sisteme autorizate de drawback al taxelor sau a unor sisteme de drawback pentru inputurile de substituire, beneficiul care poate face obiectul unor măsuri compensatorii este reprezentat de remiterea valorii totale a taxelor de import datorate în mod normal pentru importurile de inputuri. În acest sens, se remarcă faptul că regulamentul de bază nu oferă doar modalitatea de compensare a remiterii „excesive” a taxelor. În conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și cu anexa I punctul (i) din regulamentul de bază, remiterea excesivă a taxelor poate face obiectul unor măsuri compensatorii numai în cazul în care sunt îndeplinite condițiile menționate în anexele II și III din regulamentul de bază. Totuși, aceste condiții nu au fost îndeplinite în cazul de față. Prin urmare, dacă nu se demonstrează prezența unui proces de monitorizare adecvat, excepția menționată mai sus pentru sistemele de drawback nu este aplicabilă și se aplică regula normală de compensare a sumei taxelor neachitate (venituri nepercepute), mai degrabă decât a oricărei pretinse remiteri excesive. În conformitate cu anexa II partea II și cu anexa III partea II din regulamentul de bază, sarcina de a calcula remiterea excesivă nu îi revine autorității responsabile cu ancheta. Dimpotrivă, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază, autoritatea responsabilă cu ancheta trebuie doar să găsească dovezi suficiente pentru a respinge eficiența unui pretins sistem de verificare.71.  Valoarea subvenției acordate solicitantului care a folosit AAS a fost calculată pe baza taxelor vamale de import nepercepute (taxe vamale de bază și taxe vamale suplimentare speciale) asupra materialelor importate în cadrul subsistemului în timpul PAR (numărător). În conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază, costurile suportate în mod necesar pentru a obține subvenția au fost deduse, în cazul unor cereri justificate, din valoarea subvenției. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, această valoare a subvenției s-a alocat în funcție de cifra de afaceri realizată la export pentru produsul în cauză în timpul PAR (numitor), deoarece subvenția este condiționată de rezultatele la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.72.  Rata subvenției stabilită conform acestui sistem pentru solicitant în cursul PAR se ridică la 0,2%.73.  Subvenții de capital (SC).(a) Temeiul juridic74.  În anchetele anterioare cu privire la foliile din PET, inclusiv în cadrul anchetei care a dus la instituirea prin Regulamentul (CE) nr. 367/2006 a taxei compensatorii definitive în vigoare în prezent, au fost examinate mai multe sisteme de stat indiene care au acordat stimulente unor societăți locale. Sistemele de stat se înscriu în cadrul „sistemului de stimulente”, deoarece pot fi folosite diferite tipuri de stimulente. Ancheta anterioară a stabilit că dreptul la beneficii al unei societăți poate fi prevăzut în „certificatul de eligibilitate” sau în „certificatul de credite”. Cu toate acestea, așa cum este cazul și în prezenta anchetă, pot exista și subvenții ad-hoc, cum ar fi subvențiile de capital.(b) Eligibilitate75.  Pentru a fi eligibile, ca regulă generală, societățile trebuie să investească în regiunile mai puțin dezvoltate ale unui stat fie prin crearea unei noi unități industriale, fie prin realizarea unor importante investiții de capital sau diversificarea unei unități industriale existente.(c) Aplicarea practică76.  Conform răspunsului la chestionar, solicitantul a primit în 2009 din partea Guvernului statului Uttar Pradesh (denumit în continuare „GUP”) o sumă importantă sub formă de subvenții de capital pentru crearea de noi unități de producție. Au fost oferite explicații conform cărora subvenția de capital primită a fost legată de crearea de noi unități de producție, și anume pentru acoperirea cheltuielilor pentru investițiile făcute de solicitant. Conform solicitantului, aceasta a reprezentat o subvenție pură sub forma unui grant de îmbunătățire a capitalului.77.  De asemenea, ancheta a arătat că solicitantul este eligibil pentru rambursarea TVA-ului și a taxei centrale pe vânzări (CST) de către departamentul pentru taxe comerciale din Uttar Pradesh, ca urmare a unor investiții făcute anterior. În „certificatul de eligibilitate” există o limită pe care societatea poate să o solicite. Sistemul a fost utilizat de societate o perioadă de patru ani. Au fost solicitate lunar rambursări de TVA și CST plătite, aplicate vânzărilor efectuate în interiorul statului și, respectiv, în alte state, inclusiv în cursul PAR.(d) Concluzie78.  Subvențiile de capital reprezintă un transfer direct de fonduri, adică un grant către solicitant. Acestea reprezintă subvenții în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Acestea reprezintă o contribuție financiară din partea Guvernului statului Uttar Pradesh, care conferă solicitantului un beneficiu direct.79.  Rambursarea TVA și CST acordă subvenții în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Rambursarea constituie o contribuție financiară a Guvernului statului Uttar Pradesh, deoarece această concesie diminuează veniturile guvernului statului provenite din taxe care ar fi exigibile în mod normal. În plus, rambursarea taxelor conferă un avantaj solicitantului, deoarece taxele economisite îmbunătățesc lichiditatea acestuia.80.  Subvențiile nu se subordonează de drept rezultatelor la export. Cu toate acestea, din cauza lipsei de cooperare a Guvernului statului Uttar Pradesh, Comisia nu a fost în măsură să ajungă la o concluzie definitivă referitoare la acest sistem, în ceea ce privește specificitatea și aplicarea practică a acestei legi și gradul de libertate de care se bucură autoritatea care acordă subvenția atunci când emite decizii cu privire la cererile depuse. Într-adevăr, nu se poate determina cu certitudine dacă se respectă articolul 4 alineatul (2) primul paragraf litera (b), având în vedere că nu s-a putut stabili faptul că Guvernul statului Pradesh aplică criterii sau condiții obiective pentru acordarea subvenției. Prin urmare, chiar dacă s-a demonstrat că sistemul nu este specific de drept, nu este încă clar că acesta nu este specific de facto . În consecință, acesta este considerat drept specific și poate face obiectul unor măsuri compensatorii în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) primul paragraf litera (c) și cu articolul 4 alineatul (2) al patrulea paragraf din regulamentul de bază.(e) Calculul valorii subvenției81.  Referitor la subvenția de capital primită pentru crearea de noi unități de producție, valoarea subvenției a fost calculată, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din regulamentul de bază, pe baza subvenției de capital repartizate pe o perioadă care reflectă perioada normală de depreciere/durata de viață utilă a mijloacelor de producție din industria în cauză, deoarece subvenția poate fi legată de achiziția de active corporale. La această valoare s-au adăugat dobânzi pentru a reflecta valoarea totală a beneficiului în timp. Rata dobânzii comerciale în perioada anchetei de reexaminare în India a fost considerată adecvată în acest scop. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, valoarea subvențiilor s-a repartizat pe cifra de afaceri totală realizată la export și la vânzarea pe piața internă în cursul PAR, ca numitor corespunzător, deoarece subvenția nu este subordonată exporturilor și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.82.  Referitor la rambursarea TVA și a taxei centrale pe vânzări, valoarea subvenției a fost calculată pe baza valorii rambursărilor din cursul PAR. În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, valoarea subvențiilor (numărător) s-a repartizat pe cifra de afaceri totală realizată la export și la vânzarea pe piața internă în cursul PAR, ca numitor corespunzător, deoarece subvenția nu este subordonată exporturilor și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.83.  Pe baza celor de mai sus, rata subvenției stabilită pentru solicitant conform acestor subvenții de capital în cursul PAR se ridică la 0,5%.84.  VALOAREA SUBVENȚIILOR CARE FAC OBIECTUL UNOR MĂSURI COMPENSATORII85.  În prezent, solicitantul face obiectul unei taxe compensatorii de 19,1%.86.  Pe parcursul prezentei reexaminări intermediare parțiale, valoarea subvențiilor solicitantului care fac obiectul unor măsuri compensatorii exprimate ad valorem a fost de 11,0%, după cum este detaliat mai jos:SISTEM→ | DEPBS(*) | EPCGS(*) | AAS(*) | CS | Total |SOCIETATEA↓ | % | % | % | % | % |Vacmet India Limited | 7,9 | 2,4 | 0,2 | 0,5 | 11,0 |(*) Subvențiile marcate cu asterisc sunt subvenții la export87.  Luând în considerare cele de mai sus, se concluzionează că nivelul de subvenționare în ceea ce privește producătorul-exportator în cauză a scăzut.88.  MĂSURI COMPENSATORII89.  De asemenea, a fost examinată eventualitatea în care modificarea circumstanțelor cu privire la sistemele examinate ar putea fi considerată ca fiind de natură durabilă.90.  Ancheta a confirmat că valoarea subvenției solicitantului a scăzut mult sub rata taxei care i se aplică în prezent. Această reducere a nivelului total al subvenției se datorează în principal unei scăderi semnificative a beneficiilor disponibile în cadrul sistemului DEPBS. Pe baza celor de mai sus, se pare că există indicii conform cărora solicitantul va continua să beneficieze, în viitor, de subvenții cu o valoare inferioară ratei care i se aplică în prezent.91.  Întrucât s-a demonstrat că solicitantul beneficiază de subvenții mult mai reduse decât în trecut și că este probabil că va continua să primească subvenții cu o valoare inferioară celei care a fost stabilită în cursul anchetei inițiale, nivelul măsurii ar trebui, în consecință, să fie modificat pentru a ține seama de noile constatări.92.  În lumina celor de mai sus, nivelurile taxei compensatorii modificate ar trebui stabilite ținându-se cont de noile niveluri de subvenționare constatate în cursul prezentei reexaminări intermediare parțiale, dat fiind că marjele de prejudiciu calculate în ancheta antisubvenție inițială rămân superioare.93.  În conformitate cu articolul 24 alineatul (1) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 597/2009[11], niciun produs nu poate fi supus în același timp atât unor taxe antidumping, cât și unor taxe compensatorii, în vederea remedierii aceleiași situații care rezultă din dumping sau din acordarea unei subvenții la export. Cu toate acestea, deoarece taxa antidumping stabilită pentru solicitant ca urmare a anchetei intermediare antidumping efectuate în paralel este de 0% în ceea ce privește produsul în cauză, această situație nu se aplică în cazul de față.94.  În ceea ce privește nivelul taxei în vigoare aplicabile importurilor produsului în cauză de la producătorii-exportatori care nu sunt menționați în mod individual la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 367/2006, și anume taxa indicată care este aplicabilă „tuturor celorlalte societăți” din India, se observă că nici modalitățile efective ale sistemelor care au fost examinate, nici măsurile compensatorii din cadrul acestora, nu s-au schimbat față de situația constatată în cursul anchetei precedente. Prin urmare, nu există niciun motiv să se recalculeze subvenția și nivelul taxei în cazul acestor societăți. În consecință, nivelul taxei aplicabile tuturor societăților, altele decât solicitantul, rămân neschimbate.95.  Părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora s-a intenționat să se propună modificarea taxei aplicabile solicitantului și au avut posibilitatea să formuleze observații.96.  Observațiile prezentate oral și în scris de către părți au fost examinate și, după caz, concluziile definitive au fost modificate în consecință,ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:Articolul 1Tabelul prevăzut la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 367/2006 se modifică prin introducerea următorului text:Vacmet India Limited, Anant Plaza, IInd Floor, 4/117-2A, Civil Lines, Church Road, Agra-282002, Uttar Pradesh, India | 11,0 | „A992” |Articolul 2Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.Adoptat la Bruxelles, […]Pentru Consiliu,Președintele [1] JO L 188, 18.7.2009, p. 93.[2] JO L 316, 10.12.1999, p. 1.[3] JO L 68, 8.3.2006, p. 15.[4] JO L 236, 31.8.2006, p. 1.[5] JO L 255, 29.9.2007, p. 1.[6] JO L 6, 10.1.2009, p. 1.[7] JO L 288, 6.11.2007, p. 1.[8] JO L 168, 2.7.2010, p. 1.[9] JO C 8, 14.1.2010, p. 29[10] JO C 8, 14.11.2010, p. 27[11] JO L 188, 18.07.2009, p. 93.