Anunţ juridic important

|

52008PC0162

Propunere de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 423/2004 în ceea ce priveşte refacerea rezervelor de cod şi de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 2847/93 {SEC(2008) 386} {SEC(2008) 389}  /* COM/2008/0162 final - CNS 2008/0063 */

	[pic] | COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE |Bruxelles, 2.4.2008COM(2008) 162 final2008/0063 (CNS)Propunere deREGULAMENT AL CONSILIULUIde modificare a Regulamentului (CE) nr. 423/2004 în ceea ce privește refacerea rezervelor de cod și de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 2847/93{SEC(2008) 386}{SEC(2008) 389}(prezentată de Comisie)EXPUNERE DE MOTIVECONTEXTUL PROPUNERII |110 | Motivele și obiectivele propunerii Obiectivul prezentei propuneri este de a modifica Regulamentul (CE) nr. 423/2004 al Consiliului din 26 februarie 2004 de stabilire a unor măsuri de refacere a rezervelor de cod, denumite „plan de refacere”. Obiectivul general al Regulamentului (CE) nr. 423/2004 este de a garanta refacerea în condiții de siguranță, într-un interval de timp de 5-10 ani, a rezervelor de cod la nivelurile de precauție recomandate de specialiști. Avizul științific primit din partea Comitetului științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP), pe baza avizului Consiliului Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime (ICES) a indicat faptul că reducerile generate de efectul cumulat al capturilor totale admisibile (TAC-uri), al măsurilor tehnice (de exemplu dimensiunea ochiurilor de plasă, conținutul descărcărilor, închiderea zonelor) și al reglementărilor complementare de gestionare a efortului de pescuit nu au fost suficiente pentru a reduce mortalitatea provocată de pescuit la nivelurile necesare care să permită reconstituirea rezervelor de cod. Din cele patru rezerve de cod incluse în plan, doar codul din Marea Nordului a prezentat unele semne de refacere (cu o clasă de vârstă mai mult decât în anii precedenți), în timp ce niciuna dintre celelalte rezerve de cod nu prezintă semne clare de refacere. Din cauza progreselor înregistrate în refacerea rezervelor de cod este necesară revizuirea termenilor și condițiilor planului. Experiența dobândită în contextul punerii în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 423/2004, precum și a regimului de gestionare a efortului de pescuit corespunzător (pus în aplicare începând cu anul 2003 în regulamentul anual privind TAC și cota), coroborată cu opiniile părților interesate sintetizate cu ocazia simpozionului privind refacerea rezervelor de cod, desfășurat în martie 2007, a permis identificarea principalelor aspecte ale planului care trebuie modificate pentru a îmbunătăți eficacitatea acestuia. Principalele elemente noi care trebuie introduse, care justifică prezenta modificare, sunt: Necesitatea de a revizui obiectivele Dovezile actuale privind efectul încălzirii globale impune revizuirea obiectivelor pe termen lung ale planurilor de refacere a rezervelor. În loc să vizeze niveluri specifice ale biomasei, care nu mai sunt realizabile în contextul condițiilor oceanice în schimbare, planul ar trebui să se concentreze asupra atingerii ratei de exploatare optime care să garanteze randamentul durabil maxim care poate fi obținut în noile condiții. Simplificarea sistemului de gestionare a efortului de pescuit Sistemul de gestionare a efortului de pescuit pus în aplicare în anexa la regulamentul anual privind TAC și cota a devenit atât de complex, în special din cauza numeroaselor derogări, încât este dificil de pus în aplicare, de monitorizat și de controlat. Este necesar un nou sistem, bazat pe plafoane ale efortului de pescuit care să fie gestionate la nivel național de statele membre, care să simplifice regulamentul, să asigure o mai mare flexibilitate pentru statele membre și punerea în aplicare mai eficientă. Adaptarea planului la diferitele niveluri de refacere a rezervelor Este necesar ca planul să ia în considerare faptul că, atunci când situația rezervelor se îmbunătățește, pot fi aplicate abordări mai graduale. Din acest motiv, planul modificat introduce o abordare modulară, în care ajustarea mortalității provocate de pescuit se face în funcție de nivelul atins de refacere a rezervelor. Punerea în aplicare a normelor privind capturarea în situațiile în care datele sunt insuficiente De asemenea, experiența recentă arată faptul că, adesea, oamenii de știință nu au fost în măsură să furnizeze parametrii pentru aplicarea strictă a planului actual, din cauza calității scăzute a datelor. Aceasta a determinat luarea de decizii ad-hoc de către Consiliu. Este necesar să se stabilească norme clare care să se aplice atunci când oamenii de știință nu pot furniza estimări precise privind situația rezervelor. Necesitatea de a reduce numărul de capturi aruncate înapoi în mare Reducerea numărului de capturi aruncate înapoi în mare trebuie să reprezinte o parte importantă a planului revizuit. Trebuie introduse noi mecanisme pentru a încuraja pescarii să participe la programe care vizează evitarea capturilor accidentale de cod. Includerea rezervelor de cod din Marea Celtică Aceste rezerve au fost excluse din planul de refacere a rezervelor de cod pe anul 2004 datorită situației mai bune de conservare. Cu toate acestea, evaluări recente confirmă faptul că aceste rezerve se află într-o situație similară de exploatare excesivă ca și celelalte rezerve de cod din apele comunitare. De aici și necesitatea de le include în planul de refacere a rezervelor. În acest context, măsurile de control trebuie adaptate, de asemenea, la noua structură și la noile dispoziții. Prin urmare, este necesar să se modifice planul actual de refacere a rezervelor de cod pentru a-l completa, a-l actualiza în funcție de evoluțiile recente, a-l simplifica, a-i spori eficiența și a-i ușura punerea în aplicare, monitorizarea și controlul. Ținând seama de modificările propuse la planul de refacere a rezervelor, ar trebui îmbunătățite anumite măsuri de control instituite în Regulamentul (CEE) nr. 2847/93 al Consiliului din 12 octombrie 1993 de stabilire a unui sistem de control aplicabil politicii comune din domeniul pescuitului, pentru a asigura conformitatea cu măsurile instituite în planul modificat de refacere a rezervelor. |120 | Context general Cu ocazia reformei din 2002 a politicii comune în domeniul pescuitului, Comisia și Consiliul au convenit să pună în aplicare, în mod treptat, planuri multianuale și planuri de refacere a rezervelor privind resursele piscicole de interes pentru Comunitate. Au fost întocmite planuri privind majoritatea rezervelor de cod din apele comunitare, două rezerve de merluciu, două rezerve de Nephrops, două rezerve de limbă-de-mare, precum și rezervele de cambulă de Baltica și de limbă-de-mare din Marea Nordului. De asemenea, în 2002, statele membre au semnat Planul de punere în aplicare stabilit la Summit-ul mondial privind dezvoltarea durabilă (Johannesburg). Acest plan de punere în aplicare include angajamentul de exploatare a resurselor piscicole în conformitate cu principiul randamentelor durabile maxime (RDM), cel mai târziu în 2015. Rezervele de cod din apele comunitare au reprezentat primul caz în care a fost pus în aplicare un plan multianual de refacere a rezervelor. Deși au fost adoptate mai multe planuri de refacere și de gestionare, refacerea rezervelor de cod rămâne o componentă esențială a politicii comune în domeniul pescuitului, astfel cum a fost reformată în 2002. Importanța zonelor de pescuit pentru cod, implicațiile pescuitului de cod asupra activităților de pescuit care vizează alte specii, interesele economice și sociale importante care sunt în joc și valoarea codului ca specie simbolică impun necesitatea garantării faptului că refacerea rezervelor de cod va fi un succes. Din acest motiv, este necesară modificarea planului actual în vederea remedierii deficiențelor constatate, deopotrivă, de oamenii de știință și de părțile interesate. |130 | Dispoziții în vigoare în domeniul propunerii Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului stabilește cadrul general pentru exploatarea durabilă a resurselor piscicole și identifică situațiile în care Consiliul adoptă planuri de gestionare și planuri de refacere a rezervelor. Regulamentul (CE) nr. 423/2004 al Consiliului din 26 februarie 2004 de stabilire a unor măsuri de refacere a rezervelor de cod |140 | Coerența cu celelalte politici și obiective ale Uniunii Obiectivul propunerii referitor la dezvoltarea durabilă este coerent cu politica de mediu a Comunității, în special cu elemente acestei politici care vizează protejarea habitatelor naturale și conservarea resurselor naturale. |CONSULTAREA PăRţILOR INTERESATE şI EVALUAREA IMPACTULUI |Consultarea părților interesate |211 | Metode de consultare, principalele sectoare vizate și profilul general al respondenților Prezenta propunere este fundamentată pe baza mai multor consultări cu statele membre, precum și cu reprezentați ai părților interesate din cadrul consiliilor consultative regionale. Comisia a furnizat, în mai 2007, consiliilor consultative regionale și statelor membre, un document tehnic neoficial, care se baza pe ideea că rezervele de cod pot (și ar trebui) să se refacă dacă mortalitatea provocată de pescuit scade în mod suficient. Documentul a studiat două abordări în vederea obținerii unor astfel de reduceri. O primă abordare, bazată pe reducerea generalizată a efortului de pescuit în numeroase zone de pescuit pentru cod, a fost respinsă în mod covârșitor. Cea de-a doua abordare, care viza găsirea de modalități de „disociere” a pescuitului de cod de alte activități de pescuit, precum și de reducere a acestora, a fost sprijinită, în principiu, dar au fost propuse doar câteva măsuri specifice pentru a o pune în practică. Consiliile consultative regionale și-au afirmat preferința pentru o abordare specifică în funcție de tipul de rezerve; cu toate acestea, au fost recomandate doar câteva măsuri specifice de gestionare. Principalele contribuții din partea consiliilor consultative regionale sunt: un sistem facultativ de închideri temporare impuse într-un termen scurt (denumite închideri „în timp real”) și un angajament din partea fiecărei nave de a evita captura accidentală de cod („planuri de evitare a capturilor accidentale de cod”). În ceea ce privește gestionarea efortului de pescuit, Comisia a discutat cu statele membre și cu consiliile consultative regionale posibilitatea unei noi abordări bazate pe stabilirea de plafoane maxime ale efortului de pescuit, exprimate în kW-zile. În decursul anului 2008, administrațiile statelor membre și organizațiile profesionale pot introduce măsurile administrative pentru ca noul sistem să devină operațional în 2009. |212 | Sinteza răspunsurilor și modul în care acestea au fost luate în considerare |Obținerea și utilizarea expertizei |221 | Domeniile științifice / de expertiză relevante S-a solicitat ICES și CSTEP să furnizeze, acolo unde este posibil, avize științifice privind gestionarea pe termen lung a activităților de pescuit. CSTEP a prezentat raportul său privind refacerea rezervelor de cod în martie 2007. |2249 | Sinteza avizelor primite și utilizate Principalele puncte sunt: reducerile rezultate ca urmare a efectului cumulat al capturilor totale admisibile (TAC-uri), al măsurilor tehnice (precum dimensiunea ochiurilor de plasă, conținutul descărcărilor, închiderea zonelor) și al reglementărilor complementare de gestionare a efortului de pescuit nu au fost suficiente pentru a reduce mortalitatea provocată de pescuit la nivelurile necesare, care să permită reconstituirea rezervelor de cod, iar niciuna din cele patru rezerve de cod nu prezintă semne clare de refacere. CSTEP recomandă reducerea imediată a presiunii exercitate de pescuit asupra rezervelor de cod, mai degrabă decât concentrarea asupra unei misiuni dificile de definire și îndeplinire a unor obiective pe termen lung. Se estimează că astfel de obiective pe termen lung ar fi rate de exploatare de aproximativ 50% sau mai puțin în raport cu cele prognozate pentru anii anteriori. Orice scădere a efortului de pescuit în vederea reducerii presiunii exercitate de pescuit asupra rezervelor de cod ar trebui să fie în compatibilă cu alte măsuri de gestionare și să fie realizată într-un mod care să nu permită ca efortul de pescuit remanent să se focalizeze asupra codului. sistemul de gestionare a efortului de pescuit ar trebui să fie conceput în funcție de zonă și ar trebui să includă măsuri pentru penalizarea acelor activități de pescuit care induc cele mai ridicate rate de mortalitate a codului. Propunerea se bazează pe avizele primite. |225 |226 | Mijloace utilizate pentru a pune la dispoziția publicului avizele formulate de experți Avizele din partea ICES și CSTEP sunt puse la dispoziția publicului pe site-urile internet ale acestora (www.ices.dk și fishnet.jrc.it/web/stecf). |230 | Evaluarea impactului Studiul de impact se bazează, în special, pe două tipuri de date: analiza științifică efectuată, în special, de Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP), care a analizat în detaliu, începând cu anul 2005, punerea în aplicare a planului actual și a exemplificat din punct de vedere cantitativ modul în care acțiunea de refacere avansează în ceea ce privește aspectul biologic; consultările cu părțile interesate, începând printr-un simpozion privind refacerea rezervelor de cod, desfășurat la Edinburgh, în martie 2007, cu o largă participare a tuturor părților interesate și opiniile ulterioare ale consiliilor consultative regionale interesate, susținute de un document neoficial detaliat privind opțiunile și variantele posibile, pregătit de serviciile Comisiei după simpozionul menționat anterior. Aceste elemente au permis o analiză clară a motivelor pentru care planul actual nu își îndeplinește obiectivele și au identificat mai multe variante care pot fi studiate. Principalele elemente au fost: înlocuirea obiectivelor de biomasă cu obiective privind mortalitatea provocată de pescuit; asigurarea unei abordări treptate, proporționale cu stadiul de conservare a diferitelor rezerve; favorizarea unei abordări bazate pe criterii regionale; acordarea unei mai mari flexibilități în gestionarea efortului de pescuit; disocierea codului de speciile asociate pentru a evita reduceri generale ale efortului de pescuit pentru zone de pescuit în care codul reprezintă doar o captură accidentală. |ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII |310 | Temei juridic Temeiul juridic al Regulamentului (CE) nr. 423/2004 îl constituie articolul 37 din Tratatul de instituire a Comunității Europene. |329 | Principiul subsidiarității Propunerea intră în sfera competenței exclusive a Comunității. Prin urmare, principiul subsidiarității nu se aplică. Cu toate acestea, modificarea propusă prevede o mai mare descentralizare în favoarea statelor membre, în special în ceea ce privește gestionarea efortului de pescuit al navelor care se află sub pavilionul acestora. Această descentralizare oferă o mai mare flexibilitate statelor membre și contribuie la simplificarea legislației comunitare. |Principiul proporționalității Propunerea respectă principiul proporționalității din următorul (următoarele) motiv(e): |331 | este o modificare a unui regulament existent; obiectivul său este de a îmbunătăți și actualiza anumite aspecte ale unui plan existent, ținând seama de noile elemente și pe baza experienței dobândite din punerea în aplicarea a planului actual. |IMPLICAţII BUGETARE |409 | Propunerea nu are nicio implicație asupra bugetului comunitar. |INFORMAţII SUPLIMENTARE |Reexaminare/revizuire/clauză de caducitate |531 | Propunerea include un articol care prevede evaluarea măsurilor de gestionare la fiecare trei ani de la data intrării în vigoare a regulamentului. |532 |570 | Explicarea detaliată a propunerii Obiectivul propus privind ratele mortalității provocate de pescuit este fundamentat pe avizele științifice din partea CSTEP și ICES, reflectând situația biologică actuală. În propunere este inclusă o clauză privind evaluarea pentru a garanta faptul că obiectivul referitor la ratele mortalității provocate de pescuit poate fi modificat ținând seama de noile informații și avize științifice. |1.  2008/0063 (CNS)Propunere deREGULAMENT AL CONSILIULUIde modificare a Regulamentului (CE) nr. 423/2004 în ceea ce privește refacerea rezervelor de cod și de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 2847/93CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 37,având în vedere Regulamentul (CE) nr. 423/2004 al Consiliului din 26 februarie 2004 de stabilire a unor măsuri de refacere a rezervelor de cod[1], în special articolul 6, alineatul (4),având în vedere propunerea Comisiei[2],întrucât:(1) Potrivit unui aviz științific recent din partea Consiliului Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime (ICES), reducerile înregistrate în ceea ce privește capturile de cod, determinate de efectul cumulat al capturilor totale admisibile (TAC-uri), al măsurilor tehnice și al măsurilor complementare de gestionare a efortului de pescuit nu au fost suficiente pentru a reduce mortalitatea provocată de pescuit la nivelurile necesare care să permită reconstituirea rezervelor de pescuit și niciuna dintre rezervele de cod acoperite de Regulamentul (CE) nr. 423/2004 nu prezintă semne clare de refacere.(2) Se consideră că a fost atins obiectivul planului actual de refacere a rezervelor de cod pentru o rezervă în cazul în care, timp de doi ani consecutivi, cantitatea de cod adult este mai mare decât cea prevăzută la articolele 3 și 5 ca situându-se în limitele biologice de securitate. Acest obiectiv nu a fost îndeplinit.(3) Conform contribuțiilor științifice recente, în special privind tendințele pe termen lung ale ecosistemelor marine, nu se pot fixa, cu precizie, niveluri dezirabile pe termen lung ale biomasei. În consecință, obiectivul oricărui plan de refacere a rezervelor de cod ar trebui să fie transformat dintr-unul bazat pe criterii de biomasă într-unul bazat pe criterii de mortalitate provocată de pescuit, care să se aplice, de asemenea, nivelurilor autorizate ale efortului de pescuit.(4) Codul din Marea Celtică ar trebui să fie inclus în planul de refacere al rezervelor de cod având în vedere deteriorarea situației acestor rezerve față de anul 2005.(5) Trebuie introduse noi mecanisme pentru a încuraja pescarii să participe la programe de evitare a capturilor accidentale de cod.(6) În cazul în care CSTEP nu este în măsură să avizeze o TAC datorită absenței unor informații precise și reprezentative, este necesar să se prevadă dispoziții pentru a garanta faptul că o TAC poate fi stabilită, într-un mod adecvat, chiar și în condițiile unor date insuficiente.(7) Pentru a se asigura atingerea obiectivelor legate de mortalitatea provocată de pescuit și a contribui la reducerea cantităților capturate și aruncate înapoi în mare, este necesar ca posibilitățile de pescuit, din punctul de vedere al efortului de pescuit, să fie fixate la niveluri adecvate în raport cu strategia de refacere a rezervelor. Pe cât posibil, astfel de oportunități de pescuit ar trebui definite pe tipuri de echipamente de pescuit, pe baza practicilor de pescuit actuale.(8) Pentru a se asigura conformitatea cu măsurile stabilite de prezentul regulament, ar trebui îmbunătățite măsurile de control care le completează pe cele prevăzute de Regulamentul (CEE) nr. 2847/93 al Consiliului din 12 octombrie 1993 de instituire a unui sistem de control aplicabil politicii comune în domeniul pescuitului[3], astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2846/98[4].(9) Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 423/2004 ar trebui modificat în consecință.(10) Regulamentul (CEE) nr. 2847/93 ar trebui adaptat în funcție de modificările aduse planului de refacere a rezervelor,ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:Articolul 1 Modificări la Regulamentul (CE) nr. 423/2004Regulamentul (CE) nr. 423/2004 se modifică după cum urmează:(1) Capitolul I se înlocuiește cu următorul text:„CAPITOLUL IOBIECT ȘI DEFINIȚIIArticolul 1ObiectPrezentul regulament stabilește un plan de refacere pentru cinci rezerve de cod (denumite în continuare „rezerve de cod epuizate”), care corespund următoarelor zone geografice:(a) codul din Kattegat;(b) codul din Marea Nordului, din Skagerrak și din partea de est a Canalului Mânecii;(c) codul din vestul Scoției;(d) codul din Marea Irlandei;(e) codul din Marea Celtică.Articolul 2DefinițiiÎn sensul prezentului regulament se aplică următoarele definiții:(a) definițiile prevăzute la articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002;(b) „grup de efort de pescuit” înseamnă un grup de nave aflate sub pavilionul unui stat membru, care pescuiesc într-una din zonele stabilite la articolul 1 și care utilizează echipamente de pescuit care aparțin uneia dintre categoriile de echipamente prevăzute în anexa I;(c) „captură pe unitatea de efort de pescuit” (cpue) înseamnă cantitatea de pește capturat, exprimată în greutatea pe unitate de efort de pescuit, măsurată în kW zile timp de un an.Articolul 2aDefiniții geograficeÎn sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții geografice ale zonelor geografice:(a) „Kattegat” înseamnă acea parte din diviziunea IIIa, delimitată de Consiliul Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime (IECS), mărginită la nord de o linie care se întinde de la farul Skagen la farul Tistlarna, prelungindu-se din acest punct până la cel mai apropiat punct de pe coasta suedeză, iar la sud de o linie care se întinde de la Hasenore la Gnibens Spids, de la Korshage la Spodsbjerg și de la Gilbjerg Hoved la Kullen;(b) „Marea Nordului” înseamnă subzona IV ICES și acea parte din diviziunea ICES IIIa care nu este cuprinsă în definiția Skagerrak, precum și acea parte din diviziunea ICES IIa care se situează în apele aflate sub suveranitatea sau jurisdicția statelor membre;(c) „Skagerrak” înseamnă acea parte din diviziunea ICES IIIa delimitată la vest de o linie care se întinde de la farul Hanstholm la farul Lindesnes, iar la sud de o linie care se întinde de la farul Skagen la farul Tistlarna, iar din acel punct la cel mai apropiat punct de pe coasta suedeză;(d) „partea de est a Canalului Mânecii” înseamnă diviziunea ICES VIId;(e) „Marea Irlandei” înseamnă diviziunea ICES VIIa;(f) „vestul Scoției” înseamnă diviziunea ICES VIa și partea din diviziunea ICES Vb situată în apele aflate sub suveranitatea sau jurisdicția statelor membre.(g) „Marea Celtică” înseamnă diviziunile ICES de la VIIe la VIIk inclusiv.Articolul 2bCalcularea efortului de pescuitÎn sensul prezentului regulament:(a) capacitatea unei nave este măsurată în kilowați;(b) activitatea unei nave este măsurată în zile de prezență într-una din zonele geografice stabilite la articolul 2a. O zi de prezență într-o zonă reprezintă orice perioadă neîntreruptă de 24 de ore (sau o parte a acesteia) în care o navă este prezentă în zonă și absentă din port.Articolul 3Obiectivul planului(1) Planul menționat la articolul 1 asigură exploatarea durabilă a rezervelor de cod pe baza randamentului durabil maxim.(2) Obiectivul stabilit la alineatul (1) este atins în același timp cu menținerea ratei mortalității provocate de pescuit la 0,4 pentru grupele de vârstă de 4-7 ani.”(2) Capitolul II se elimină.(3) Capitolul III se înlocuiește cu următorul text:„CAPITOLUL IIICAPTURILE TOTALE ADMISIBILEArticolul 5Niveluri minime și de precauțieNivelul minim și nivelul de precauție pentru fiecare dintre rezervele de cod epuizate este după cum urmează:Rezerve | Niveluri minime în tone | Niveluri de precauție în tone |Codul din Kattegat | 6 400 | 10 500 |Codul din Marea Nordului, Skagerrak și partea de est a Canalului Mânecii | 70 000 | 150 000 |Codul din vestul Scoției | 14 000 | 22 000 |Codul din Marea Irlandei | 6 000 | 10 000 |Codul din Marea Celtică | 6 300 | 8 800 |Articolul 6Procedura de stabilire a TAC-urilor(1) În fiecare an, Consiliul decide cu privire la TAC pentru următorul an pentru fiecare dintre rezervele de cod epuizate. Pe baza avizului CSTEP, TAC-urile îndeplinesc următoarele condiții:a) dacă volumul rezervelor în anul anterior anului de aplicare a TAC este inferior nivelului minim stabilit la articolul 5, rata mortalității provocate de pescuit se reduce cu 25% în anul de aplicare a TAC, în comparație cu rata mortalității provocate de pescuit din anul anterior;b) dacă volumul rezervelor în anul anterior anului de aplicare a TAC este inferior nivelului de precauție stabilit la articolul 5 și este superior sau egal cu nivelul minim stabilit la articolul 5, rata mortalității provocate de pescuit se reduce cu 15% în anul de aplicare a TAC, în comparație cu rata mortalității provocate de pescuit din anul anterior; șic) dacă volumul rezervelor în anul anterior anului de aplicare a TAC este superior sau egal cu nivelul de precauție stabilit la articolul 5, rata mortalității provocate de pescuit se reduce cu 10% în anul de aplicare a TAC, în comparație cu rata mortalității provocate de pescuit din anul anterior.(2) Dacă aplicarea alineatului (1) literele (b) și (c), pe baza avizului CSTEP, determină o rată a mortalității provocate de pescuit inferioară valorii de 0,4 pe grupele de vârstă 2, 3 și 4, Consiliul stabilește TAC la un nivel care determină o rată a mortalității provocate de pescuit de 0,4 pentru grupele de vârstă menționate.(3) Atunci când își dă avizul conform alineatelor (1) și (2), CSTEP consideră că rezervele sunt pescuite, în anul anterior anului de aplicare a TAC, în condițiile unei reduceri a ratei mortalității provocate de pescuit egală cu reducerea efortului de pescuit maxim admisibil care se aplică în anul respectiv.(4) Fără a aduce atingere alineatului (1) literele (b) și (c) și alineatului (2), Consiliul nu fixează TAC la un nivel care este inferior sau superior cu mai mult de 15% decât TAC stabilită în anul anterior.(5) TAC este calculată prin deducerea următoarelor cantități din totalul disparițiilor de cod care sunt prognozate de CSTEP ca fiind corespunzătoare ratelor mortalității provocate de pescuit menționate la alineatele (1) și (2):(a) o cantitate de pește echivalentă cu cantitățile de cod aruncate înapoi în mare din rezervele în cauză;(b) după caz o cantitate care corespunde altor cauze relevante de mortalitate a codului și care urmează să fie fixată pe baza unei propuneri a Comisiei.Articolul 6aProcedura de stabilire a TAC-urilor în condiții de date insuficienteÎn măsura în care, din cauza absenței unor informații suficient de precise și reprezentative, CSTEP nu este în măsură să ofere un aviz care să-i permită Consiliului să stabilească TAC conform articolului 6, Consiliul decide după cum urmează:(a) dacă CSTEP recomandă să se reducă capturile de cod la nivelul cel mai scăzut posibil, TAC este stabilită prin aplicarea unei reduceri de 25 % în comparație cu TAC din anul anterior;(b) în toate celelalte cazuri, TAC se stabilește prin aplicarea unei reduceri de 15% în comparație cu TAC din anul anterior.Articolul 7Evaluarea măsurilor de gestionare(1) La fiecare trei ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament, Comisia solicită CSTEP să evalueze progresele fiecăreia dintre rezervele de cod epuizate sub raportul refacerii rezervelor.2. În cazul în care CSTEP semnalează că oricare dintre rezervele de cod epuizate nu este pe cale să se refacă, Consiliul ia o decizie:(a) de stabilire a TAC pentru rezerva respectiva la un nivel mai scăzut decât cel prevăzut la articolele 6 și 6a;(b) de stabilire a efortului de pescuit maxim admisibil la un nivel mai scăzut decât cel prevăzut la articolul 8a;(c) de stabilire a condițiilor conexe, în funcție de necesitate.3. În cazul în care CSTEP semnalează faptul că nivelurile minim și de precauție de la articolul 5 sau nivelul ratei mortalității provocate de pescuit de la articolul 6 alineatul (2) nu mai corespund necesității de a menține un risc redus de epuizare a rezervelor și un randament durabil maxim, Consiliul decide cu privire la noile valori ale acestor niveluri.”4) Capitolul IV se înlocuiește cu următorul text:„CAPITOLUL IVLimitarea efortului de pescuitArticolul 8Regimul efortului de pescuitTAC-urile stabilite la articolele 6 și 6a sunt completate printr-un regim al efortului de pescuit prin care posibilitățile de pescuit, din punctul de vedere al efortului de pescuit, sunt alocate statelor membre anual.Articolul 8aAlocările efortului de pescuit(1) În fiecare an, Consiliul decide cu privire la efortul de pescuit maxim admisibil pentru fiecare grup de efort de pescuit dintr-un stat membru.(2) Efortul de pescuit maxim admisibil este calculat cu ajutorul unei valori de referință, după cum urmează:(a) pentru primul an de aplicare a prezentului regulament, valoarea de referință este stabilită ca fiind efortul de pescuit mediu în kW-zile, realizat în anii 2005, 2006 și 2007, în funcție de avizul CSTEP;(b) pentru anii următori de aplicare a prezentului regulament, valoarea de referință este egală cu efortul de pescuit maxim admisibil pentru anul anterior.(3) Pentru grupurile de efort de pescuit care, pe baza evaluării anuale a datelor privind gestionarea efortului de pescuit prezentate conform articolelor 18, 19 și 20 din Regulamentul (CE) nr. xxx/2008[5], au contribuit în ceea mai mare măsură la captura totală de cod și a căror captură totală pe baza acestei evaluări constă în proporție de cel puțin 80% din cod, efortul de pescuit maxim admisibil este calculat după cum urmează:(a) în cazul în care se aplică articolul 6, valorii de referință i se aplică același procentaj de reducere care este stabilit la articolul 6 pentru rata mortalității provocate de pescuit;(b) în cazul în care se aplică articolul 6a, valorii de referință i se aplică același procentaj de reducere în ceea ce privește efortul de pescuit, ca și în cazul reducerii TAC.(4) Pentru grupurile de efort de pescuit altele decât cele menționate la alineatul (3), efortul de pescuit maxim admisibil este menținut la nivelul valorii de referință.Articolul 8bObligațiile statului membru(1) Pentru navele aflate sub pavilionul său, fiecare stat membru decide în legătură cu metoda de alocare a efortului de pescuit maxim admisibil pentru fiecare navă, pe baza următoarelor criterii:(a) promovarea bunelor practici de pescuit, inclusiv îmbunătățirea colectării datelor, reducerea numărului de capturi aruncate înapoi în mare și minimizarea impactului asupra puietului de pește;(b) participarea la programe de cooperare pentru evitarea capturilor accidentale și inutile de cod;(c) impactul redus asupra mediului, inclusiv consumul de combustibil și emisiile de gaze cu efect de seră;(d) proporționalitatea în raport cu alocarea posibilităților de pescuit din punctul de vedere al cotelor de pescuit.(2) Fiecare stat membru eliberează permise speciale de pescuit conform Regulamentului nr. 1627/94[6] al Consiliului pentru navele aflate sub pavilionul statului respectiv și care participă la activități de pescuit în zonele geografice stabilite la articolul 2a.(3) Pentru fiecare grup de efort de pescuit, capacitatea totală exprimată atât în GT, cât și în kW, a navelor care dețin permise de pescuit eliberate conform alineatului (2) nu depășește capacitatea navelor care au fost în activitate în 2007 și care au utilizat echipamente și au pescuit în zona respectivă.(4) Fiecare stat membru întocmește și ține la zi o listă cu navele care dețin permisul special menționat la alineatul (2) și o pune, pe site-ul său internet oficial, la dispoziția Comisiei și a celorlalte state membre.Articolul 8cReglementarea efortului de pescuitStatele membre monitorizează capacitatea și activitatea flotei proprii pe grupuri de efort și iau măsurile necesare în cazul în care efortul de pescuit maxim admisibil este pe punctul de a fi atins, pentru a garanta faptul că efortul de pescuit nu va depăși limitele stabilite.Articolul 8dSchimbul de efort de pescuit maxim admisibil între statele membreEfortul de pescuit maxim admisibil stabilit conform articolului 8s este adaptat de statele membre respective ținând cont de:(a) schimburile de cote efectuate în conformitate cu articolul 20 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002; și(b) realocările și/sau deducerile efectuate în conformitate cu articolul 23 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002, precum și cu articolul 21 alineatul (4), articolul 23 alineatul (1) și articolul 32 alineatul (2) din Regulamentul (CEE) nr. 2847/93.Articolul 8eSchimbul de efort de pescuit maxim admisibil între grupurile de efort(1) La solicitarea întemeiată a unui stat membru, Comisia poate, conform procedurii prevăzute la articolul 30 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002, să modifice alocările efortului de pescuit pentru statul membru respectiv, transferând capacitatea de pescuit între grupuri de efort de pescuit, conform condițiilor prevăzute la alineatele (2)-(4).(2) Transferul este permis între categorii de echipamente, dar nu între zone geografice.(3) Transferul este permis numai dacă provine dintr-o categorie de echipamente care a prezentat, în cazul codului, o captură pe unitate de efort (cpue) superioară celei a categoriei de echipamente care primește transferul. Statul membru care solicită transferul furnizează informații necesare privind cpue.(4) Transferul este efectuat pe baza unui kW-zi pentru fiecare kW-zi.”(5) Articolul 9 se înlocuiește cu următorul text:”Articolul 9Raportul cu Regulamentul (CE) nr. 2847/93Măsurile de control stabilite în prezentul capitol se aplică în completarea celor prevăzute în Regulamentul (CEE) nr. 2847/93.Articolul 9aVerificările tabloului de bord(1) Pentru navele echipate cu un sistem de monitorizare a navelor (SMN), statele membre verifică dacă informațiile primite de centrele de monitorizare a pescuitului (CMP) corespund activităților înregistrate în jurnalul de bord, folosind datele SMN. Astfel de verificări încrucișate sunt înregistrate pe suport electronic, pentru o perioadă de trei ani.(2) Fiecare stat membru păstrează și pune la dispoziție, pe site-ul săi internet oficial, coordonatele la care trebuie transmise jurnalele de bord și declarațiile de descărcare.Articolul 9bCântărirea codului descărcatComandantul unei nave de pescuit se asigură că orice cantitate de cod capturat în zonele stabilite la articolul 2a și descărcat într-un port comunitar este cântărită înainte de vânzare sau înainte de a fi transportată din portul de descărcare. Cântarele utilizate sunt aprobate de către autoritățile naționale competente. Cifrele obținute ca urmare a cântăririi sunt folosite pentru declarația menționată la articolul 8 din Regulamentul (CEE) nr. 2847/93.Articolul 9cCriteriile de inspecțieFiecare stat membru ale cărui nave fac obiectul prezentului regulament stabilește criterii de inspecție specifice. Acestea sunt reexaminate periodic în urma realizării unei analize a rezultatelor obținute. Criteriile de inspecție evoluează progresiv până la atingerea criteriilor țintă prevăzute în anexa II.Articolul 9dInterdicția de transbordareTransbordarea codului pe mare este interzisă în zonele geografice stabilite la articolul 2a.Articolul 9eSupravegherea comună și schimbul de inspectoriStatele membre vizate se implică în activități comune de inspecție și supraveghere.Articolul 9fPrograme naționale de control(1) Statele membre ale căror nave fac obiectul prezentului regulament elaborează un program național de control în conformitate cu anexa III.(2) În fiecare an, înainte de 31 ianuarie, statele membre ale căror nave fac obiectul prezentului regulament, pun la dispoziția Comisiei și a celorlalte state membre, pe site-ul lor internet oficial, programele naționale de control proprii, însoțite de un calendar de punere în aplicare.(3) Comisia convoacă, cel puțin o dată pe an, o întâlnire a Comitetului pentru pescuit și acvacultură pentru a evalua respectarea și rezultatele programelor naționale de control pentru rezervele de cod care fac obiectul prezentului regulament.”(6) Capitolul VI se înlocuiește cu următorul text:„CAPITOLUL VILuarea deciziilor și dispoziții finaleArticolul 17 Procedura de luare a deciziilorÎn cazul în care prezentul regulament prevede că deciziile sunt luate de Consiliu, acesta hotărăște cu majoritate calificată, pe baza propunerii Comisiei.Articolul 17a Modificări ale anexei IPe baza avizului CSTEP, Comisia poate modifica anexa I la prezentul regulament conform procedurii prevăzute la articolul 30 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 și ținând seama de următoarele principii:(a) grupurile de efort de pescuit sunt stabilite ca fiind cât se poate de omogene posibil din punctul de vedere al rezervelor biologice capturate, al dimensiunilor peștilor capturați în mod voit sau accidental și al efectelor asupra mediului ale activităților de pescuit corespunzătoare grupurilor de efort;(b) numărul și dimensiunea grupurilor de efort de pescuit răspund criteriilor de eficiență în raport cu costurile prin prisma obligației de gestionare referitoare la necesitățile de conservare.”Articolul 2 Modificări la Regulamentul (CE) nr. 2847/93Regulamentul (CE) nr. 2847/93 se modifică după cum urmează:(1) Articolul 19j se înlocuiește cu următorul text:„Articolul 19jFiecare stat membru notifică de îndată celorlalte state membre datele de identificare ale navelor care arborează pavilionul său pentru care s-a suspendat sau s-a retras autorizația de desfășurare a activităților de pescuit într-una sau mai multe dintre zonele de pescuit menționate la articolele 3 și 6 din Regulamentul (CE) nr. 1954/2003 ori s-a retras sau suspendat permisul special de pescuit eliberat în conformitate cu articolul 8b alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 423/2004.”(2) Articolul 21a se înlocuiește cu următorul text:„Articolul 21aFiecare stat membru stabilește data la care se consideră că navele sau un grup de nave care arborează pavilionul său au atins nivelul maxim al efortului de pescuit într-o zonă de pescuit, prevăzut în regulamentul menționat la articolul 11 alineatul (2) sau (3) din Regulamentul (CE) nr. 1954/2003 și la articolul 8a din Regulamentul (CE) nr. 423/2004. De la data respectivă, se interzic temporar activitățile de pescuit ale navelor sau grupurilor de nave menționate, în zona respectivă. Măsura respectivă este notificată de îndată Comisiei care informează celelalte state membre cu privire la aceasta.”(3) Articolul 21b se înlocuiește cu următorul text:„Articolul 21bÎn cazul în care se consideră că navele sau un grup de nave care arborează pavilionul unui stat membru au epuizat 70% din efortul maxim de pescuit care le-a fost alocat în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1954/2003 și Regulamentul (CE) nr. 423/2004, statul membru respectiv adresează o notificare Comisiei în legătură cu măsurile adoptate în conformitate cu al doilea paragraf al articolului 7 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 685/95.”(4) Articolul 21c se înlocuiește cu următorul text:„Articolul 21c(1) Pe baza informațiilor prevăzute la articolul 19i, Comisia asigură respectarea nivelurilor maxime ale efortului de pescuit fixate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1954/2003 și Regulamentul (CE) nr. 423/2004.(2) În urma notificării în conformitate cu articolul 21a sau din proprie inițiativă, Comisia stabilește, pe baza informațiilor disponibile, data la care se consideră că a fost atins nivelul maxim al efortului de pescuit al navelor sau al unui grup de nave care arborează pavilionul unui stat membru, pentru o zonă de pescuit. Începând de la data respectivă, navele sau grupul de nave aflate sub pavilionul statului membru în cauză nu pot să desfășoare activități de pescuit în zonele de pescuit respective.”Articolul 3 Intrarea în vigoarePrezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .Se aplică de la 1 ianuarie 2009.Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.Adoptat la Bruxelles,Pentru ConsiliuPreședintele ANEXĂSe inserează următoarea anexă în Regulamentul (CE) nr. 423/2004:„ANEXA IGrupuri de efort de pescuit1. Categorii de echipamente(1) Traule de fund (OTB, OTT, PTB) cu ochiuri de plasă:TR.1 egale sau mai mari de 100 mm;TR.2 egale sau mai mari de 70 mm și mai mici de 100 mm;TR.3 până la 70mm.(2) Traule laterale, (TBB) cu ochiuri de plasă:BT.1 egale sau mai mari de 80 mm;BT.2 până la 80mm.(3) Setci, plase de încurcare (cu excepția setcilor cu sirec) cu ochiuri de plasă:GN.1 egale sau mai mari de 150 mm;GN.2 egale sau mai mari de 110 mm și mai mici de 150 mm;GN.3 până la 110mm.(4) Setci cu sirec (TN.1)(5) Paragate (LL.1)2. Categorii de zone geografice2.1. În sensul prezentei anexe, se aplică următoarele categorii geografice:(a) Kattegat;(b) (i) Skagerrak;(ii) acea parte din zona ICES IIIa neinclusă în Skagerrak și Kattegat;zona ICES IV și apele CE din zona ICES IIa;(iii) zona ICES VIId;(c) zona ICES VIIa;(d) zona ICES VIa;(e) Marea Celtică (zonele ICES de la VIIe la VIIk inclusiv).3. Grupuri de efort de pescuit:La transmiterea datelor privind efortul de pescuit prognozat la articolul 19i din Regulamentul (CE) nr. 2847/93 se utilizează următoarele coduri pentru fiecare grup de efort:Zone |Categorii de echipamente | (a) | (b) | (c) | (d) | (e) |TR1 | TR1a | TR1b | TR1c | TR1d | TR1e |TR2 | TR2a | TR2b | TR2c | TR2d | TR2e |TR3 | TR3a | TR3b | TR3c | TR3d | TR3e |BT1 | BT1a | BT1b | BT1c | BT1d | BT1e |BT2 | BT2a | BT2b | BT2c | BT2d | BT2e |GN1 | GN1a | GN1b | GN1c | GN1d | GN1e |GN2 | GN2a | GN2b | GN2c | GN2d | GN2e |GN3 | GN3a | GN3b | GN3c | GN3d | GN3e |TN1 | TN1a | TN1b | TN1c | TN1d | TN1e |LL1 | LL1a | LL1b | LL1c | LL1d | LL1e |ANEXA IICRITERII SPECIFICE DE INSPECȚIEObiectiv1. Fiecare stat membru stabilește criterii de inspecție specifice în conformitate cu prezenta anexă.Strategie2. Inspecția și supravegherea activităților de pescuit se concentrează asupra navelor care sunt susceptibile de a captura cod. Inspecțiile aleatorii asupra transportului și comercializării codului reprezintă un mecanism complementar de verificare încrucișată pentru a testa eficiența inspecției și a supravegherii.Priorități3. Diferitele categorii de echipamente sunt supuse unor niveluri de prioritate diferite, în funcție de măsura în care flotele sunt afectate de limitele aplicate posibilităților lor de pescuit. Din acest motiv, fiecare stat membru stabilește priorități specifice.Criterii țintă4. În termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament, statele membre pun în aplicare programele lor de inspecție, ținând seama de obiectivele stabilite mai jos.Statele membre precizează și descriu strategia de sondaj pe care o vor aplica.La cerere, Comisia poate avea acces la planul de sondaj folosit de statul membru respectiv.(a) Nivelul inspecției în porturiCa regulă generală, nivelul de precizie dorit trebuie să fie cel puțin echivalent cu cel obținut prin folosirea unei metode simple de sondaj aleatoriu, prin intermediul căreia inspecțiile acoperă 20 % (după greutate) din cantitățile totale de cod descărcate într-un stat membru.(b) Nivelul inspecției comercializăriiInspectarea a 5 % din cantitățile de cod oferite spre vânzare la licitație.(c) Nivelul inspecției maritimeCriteriu flexibil: se stabilește după o analiză detaliată a activității de pescuit din fiecare zonă. Criteriile maritime se referă la numărul de zile de patrulare pe mare în zonele de gestionare a codului, cu posibilitatea stabilirii unui criteriu separat pentru zilele de patrulare în zone specifice.(d) Nivelul supravegherii aerieneCriteriu flexibil: se stabilește după o analiză detaliată a activității de pescuit din fiecare zonă și ținând seama de resursele disponibile ale statului membru.ANEXA IIIConținutul programelor naționale de acțiuni de controlProgramele naționale de acțiuni de control stabilesc, inter alia , următoarele aspecte:1. MIJLOACELE DE CONTROLResurse umane1.1. Numărul inspectorilor care își desfășoară activitatea pe uscat și pe mare, precum și perioadele și zonele în care vor fi mobilizați.Resurse tehnice1.2. Numărul navelor și al avioanelor de patrulare, precum și perioadele și zonele în care vor interveni.Resurse financiare1.3. Alocarea bugetară pentru mobilizarea resurselor umane, a navelor și a avioanelor de patrulare.2. ÎNREGISTRAREA ELECTRONICĂ ȘI RAPORTAREA INFORMAȚIILOR PRIVIND ACTIVITĂȚILE DE PESCUITDescrierea sistemelor puse în aplicare pentru a se asigura respectarea dispozițiilor articolelor 9a, 10, 11 și 12 .3. PORTURILE DESEMNATEDupă caz, o listă a porturilor desemnate pentru descărcarea codului, în conformitate cu articolul 9e.4. INTRAREA SAU IEȘIREA DIN ANUMITE ZONEDescrierea sistemelor puse în aplicare pentru a se asigura respectarea dispozițiilor articolului 11.5. CONTROLUL DESCĂRCĂRILORDescrierea tuturor mijloacelor și/sau sistemelor puse în aplicare pentru a se asigura respectarea dispozițiilor articolelor 9a, 9b, 9c și 15.6. PROCEDURILE DE INSPECȚIEProgramele naționale de acțiuni de control specifică procedurile care vor fi urmate:(a) în cursul inspecțiilor maritime și terestre;(b) în cursul comunicării cu autoritățile competente desemnate de alte state membre ca fiind responsabile pentru programul național de acțiuni de control pentru cod;(c) pentru supravegherea comună și schimbul de inspectori, incluzând precizări privind competențele și autoritatea inspectorilor care își desfășoară activitatea în apele altor state membre.”[1] JO L 70, 9.3.2004, p. 8.[2] JO C, p. .[3] JO L 261, 20.10.1993, p. 1.[4] JO L 358, 31.12.1998, p.5.[5] A se insera referința la noul regulament privind colectarea datelor.[6] JO L 171, 6.7.1994, p. 7.


|

52010PC0782

/* COM/2010/0782 final - NLE 2010/0376 */  Propunere de REGULAMENT AL CONSILIULUI de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1292/2007 privind instituirea unei taxe antidumping definitive la importurile de folii din polietilen tereftalat (PET) originare din India

	[pic] | COMISIA EUROPEANĂ |Bruxelles, 20.12.2010COM(2010) 782 final2010/0376 (NLE)Propunere deREGULAMENT AL CONSILIULUIde modificare a Regulamentului (CE) nr. 1292/2007 privind instituirea unei taxe antidumping definitive la importurile de folii din polietilen tereftalat (PET) originare din IndiaEXPUNERE DE MOTIVEContextul propunerii |Motivele și obiectivele propunerii Prezenta propunere se referă la aplicarea Regulamentului (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene[1], (denumit în continuare „regulamentul de bază”) în cadrul procedurii privind importurile de folii din polietilen tereftalat (PET) originare din India. |Contextul general Prezenta propunere este formulată în contextul punerii în aplicare a regulamentului de bază și constituie rezultatul unei anchete care s-a desfășurat în conformitate cu cerințele de fond și de procedură prevăzute în regulamentul de bază. |Măsura în vigoare în prezent este o taxă antidumping definitivă instituită prin Regulamentul (CE) nr. 1292/2007 al Consiliului (JO L 288, 6.11.2007, p. 1.) privind importurile de folii din polietilen tereftalat (PET) originare din India, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 15/2009 al Consiliului (JO L 6, 10.1.2009, p. 1.) și prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 806/2010 al Consiliului (JO L 242, 15.9.2010, p. 6.). Există, de asemenea, taxe compensatorii în vigoare, instituite prin Regulamentul (CE) nr. 15/2009 al Consiliului (JO L 6, 10.1.2009, p. 1) |Coerența cu alte politici și obiective ale Uniunii Nu se aplică. |Consultarea părților interesate și evaluarea impactului |Consultarea părților interesate |Părțile interesate vizate de procedură au avut posibilitatea de a-și apăra interesele în timpul anchetei, în conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază. |Obținerea și utilizarea expertizei |Nu a fost nevoie de expertiză externă. |Evaluarea impactului Prezenta propunere este rezultatul punerii în aplicare a regulamentului de bază. Regulamentul de bază nu prevede o evaluare generală a impactului, dar include o listă exhaustivă a condițiilor care trebuie evaluate. |Elementele juridice ale propunerii |Rezumatul acțiunii propuse La data de 1 decembrie 2009, Comisia a inițiat o anchetă de reexaminare intermediară parțială a măsurilor antidumping aplicabile importurilor de folii din polietilen tereftalat (PET) originare din India, al cărei domeniu de aplicare s-a limitat la examinarea dumping-ului în ceea ce privește Garware Polyester Ltd. (denumit în continuare „solicitantul”). Reexaminarea a fost inițiată deoarece solicitantul, un producător-exportator din India a furnizat suficiente elemente de probă prima facie care indicau că împrejurările privind dumping-ul, în temeiul cărora au fost instituite măsurile, s-au schimbat și că respectivele schimbări sunt de durată. Comparația între valoarea normală a solicitantului și prețul său de export către UE a indicat că societatea nu a practicat dumping-ul în perioada anchetei de reexaminare. Ancheta a arătat, de asemenea, că circumstanțele modificate care au condus la inițierea reexaminării ar putea fi considerate în mod rezonabil ca fiind de durată, întrucât solicitantul a modificat semnificativ procesul și tehnologia de producție. Prin urmare, se propune adoptarea de către Consiliu a propunerii anexate de regulament de modificare la 0 % a taxei aplicabile Garware Polyester Ltd., care ar trebui publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene până la 1 martie 2011 cel târziu. |Temeiul juridic Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene, în special articolul 11 alineatul (3). |Principiul subsidiarității Propunerea intră în sfera competenței exclusive a Uniunii. Prin urmare, principiul subsidiarității nu se aplică. |Principiul proporționalității Propunerea respectă principiul proporționalității din următorul motiv: |Tipul acțiunii este descris în regulamentul de bază menționat anterior și exclude luarea unei decizii la nivel național. Nu sunt necesare indicații privind măsura în care sarcina financiară și administrativă care revine Uniunii, guvernelor naționale, autorităților regionale și locale, operatorilor economici și cetățenilor este limitată la minimum și proporțională cu obiectivul propunerii. |Alegerea instrumentelor |Instrument propus: regulament al Consiliului. |Alte instrumente nu ar fi adecvate deoarece regulamentul de bază nu prevede alte opțiuni. |Implicațiile bugetare |Propunerea nu are nicio implicație pentru bugetul Uniunii. |1.  2010/0376 (NLE)Propunere deREGULAMENT AL CONSILIULUIde modificare a Regulamentului (CE) nr. 1292/2007 privind instituirea unei taxe antidumping definitive la importurile de folii din polietilen tereftalat (PET) originare din IndiaCONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene[2] (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (4) și articolul 11 alineatele (3), (5) și (6),având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) după consultarea comitetului consultativ,întrucât:A. PROCEDURA2.  Anchete anterioare și măsuri antidumping existente3.  În august 2001, prin Regulamentul (CE) nr. 1676/2001[3], Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de folii din polietilen tereftalat (PET) originare, printre altele, din India. Măsurile constau într-o taxă antidumping ad valorem cuprinsă între 0 % și 62,6 %, aplicată importurilor provenind de la producători-exportatori desemnați individual, cu un nivel al taxei reziduale aplicabil importurilor de la toate celelalte societăți de 53,3 %.4.  În martie 2006, prin Regulamentul (CE) nr. 366/2006[4], Consiliul a modificat măsurile impuse de Regulamentul (CE) nr. 1676/2001. Taxa antidumping instituită varia între 0 % și 18 %, luând în considerare concluziile reexaminării efectuate în perspectiva expirării taxelor compensatorii definitive [Regulamentul (CE) nr. 367/2006[5]].5.  În august 2006, prin Regulamentul (CE) nr. 1288/2006[6], Consiliul, în urma unei reexaminări intermediare privind subvenționarea unui producător indian de folii din PET, Garware Polyester Limited, a modificat taxa antidumping definitivă instituită în cazul respectivei societăți prin Regulamentul (CE) nr. 1676/2001 menționat în considerentul 1 de mai sus.6.  În septembrie 2006, prin Regulamentul (CE) nr. 1424/2006([7]) Consiliul a modificat, în urma unei noi solicitări din partea unui producător-exportator, Regulamentul (CE) nr. 1676/2001, în ceea ce privește un exportator indian. Regulamentul modificat a stabilit o marjă de dumping de 15,5 % și un nivel al taxei antidumping aplicabil societății în cauză de 3,5 %, având în vedere marja de subvenție la export a societății respective, astfel cum a relevat ancheta antisubvenții care a dus la adoptarea Regulamentului (CE) nr. 367/2006 menționat anterior. Întrucât societatea nu dispunea de o taxă compensatorie individuală, s-a aplicat nivelul stabilit pentru toate celelalte societăți.7.  În noiembrie 2007, prin Regulamentul (CE) nr. 1292/2007[8], Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de folii din PET originare din India, ca urmare a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Prin același regulament s-a încheiat o reexaminare intermediară parțială în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, al cărei domeniu de aplicare s-a limitat la examinarea dumpingului cu privire la un producător-exportator indian.8.  În ianuarie 2009, prin Regulamentul (CE) nr. 15/2009[9], Consiliul, în urma unei reexaminări intermediare parțiale inițiate de Comisie din proprie inițiativă privind subvenționarea a cinci producători indieni de folii din PET, a modificat taxele antidumping definitive impuse în cazul respectivelor societăți prin Regulamentul (CE) nr. 1292/2007 și taxele compensatorii definitive impuse în cazul respectivelor societăți prin Regulamentul (CE) nr. 367/2006 .9.  Regulamentul (CE) nr. 1292/2007 a menținut, de asemenea, extinderea măsurilor pentru Brazilia și Israel, exceptând anumite societăți. Ultima modificare în acest sens la Regulamentul (CE) nr. 1292/2007 a fost făcută prin Regulamentul (UE) nr. 806/2010[10].10.  Solicitantul acestei reexaminări intermediare – Garware Polyester Limited este supus în prezent unei taxe antidumping definitive de 14,7 %.11.  Măsuri compensatorii existente12.  Trebuie menționat, de asemenea, că Garware Polyester Limited este supusă unei taxe compensatorii de 5,4 % în temeiul Regulamentului (CE) nr. 15/2009 menționat în considerentul 6.13.  Cerere pentru o reexaminare intermediară parțială14.  În august 2009, Comisia a primit o cerere pentru o reexaminare intermediară parțială în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază. Cererea, având domeniul de aplicare limitat la examinarea dumpingului, a fost depusă de Garware Polyester Limited, un producător-exportator din India (denumit în continuare „Garware” sau „solicitantul”). În cererea sa, solicitantul a afirmat că circumstanțele pe baza cărora au fost instituite măsurile s-au schimbat și că aceste schimbări sunt de durată. Solicitantul a furnizat elemente de probă prima facie conform cărora menținerea măsurii la nivelul său actual nu mai este necesară pentru a contrabalansa dumpingul.15.  Inițierea unei reexaminări16.  În urma consultării comitetului consultativ și după ce a constatat că există suficiente dovezi care să justifice inițierea unei reexaminări intermediare parțiale, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat la 1 decembrie 2009 în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene [11] (denumit în continuare „aviz de deschidere”) deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, având domeniul de aplicare limitat la examinarea dumpingului cu privire la solicitant.17.  În funcție de constatările reexaminării, ancheta de reexaminare intermediară parțială ar fi evaluat, de asemenea, necesitatea modificării nivelului taxei în vigoare aplicabile importurilor produsului vizat provenind de la producătorii-exportatori din țara în cauză nespecificați în mod individual la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1292/2007, și anume taxa antidumping indicată ca fiind aplicabilă „tuturor celorlalte societăți” din India.18.  Ancheta19.  Ancheta cu privire la nivelul de dumping a cuprins perioada dintre 1 octombrie 2008 și 30 septembrie 2009 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”).20.  Comisia a informat oficial solicitantul, autoritățile din țara exportatoare și industria Uniunii despre deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și exprima punctele de vedere în scris și de a fi audiate.21.  Pentru a obține informațiile necesare anchetei sa, Comisia a trimis un chestionar solicitantului și a primit răspunsul în termenul limită stabilit în acest scop.22.  Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru stabilirea dumpingului. S-a efectuat o vizită de verificare în spațiile de lucru ale solicitantului.B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR23.  Produsul în cauză24.  Produsul vizat de această reexaminare este același cu cel definit de regulamentul care instituie măsurile în vigoare [Regulamentul (CE) nr. 1292/2007 astfel cum a fost modificat ultima dată], și anume, folia din polietilen tereftalat (PET) originară din India, care intră în prezent sub incidența codurilor NC ex 3920 62 19 și ex 3920 62 90.25.  Produsul similar26.  Ca și anchetele anterioare, și aceasta a demonstrat că foliile PET produse în India și exportate în Uniune și foliile PET produse și vândute intern, pe piața indiană, precum și foliile PET produse și vândute în UE de producătorii din Uniune au aceleași caracteristici fizice și chimice de bază și aceleași utilizări de bază.27.  Aceste produse sunt, prin urmare, considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.C. DUMPING(a) Valoarea normală28.  În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat mai întâi dacă vânzările pe piața internă ale produsului similar, efectuate de solicitant către clienți independenți sunt reprezentative, adică dacă volumul total al unor astfel de vânzări reprezintă cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export corespunzătoare către Uniune.29.  Comisia a identificat apoi tipurile de produs similar vândute de către societate pe piața internă care erau identice sau direct comparabile cu tipurile de produse vândute la export către Uniune.30.  Comisia a examinat ulterior dacă vânzările pe piața internă ale solicitantului sunt reprezentative pentru fiecare tip de produs, adică dacă vânzările pe piața internă ale fiecărui tip de produs reprezintă cel puțin 5 % din volumul vânzărilor aceluiași tip de produs către Uniune. Pentru tipurile de produs vândute în cantități reprezentative, s-a examinat apoi dacă aceste vânzări au fost efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază.31.  Pentru a se determina dacă vânzările pe piața internă ale fiecarui tip de produs, vândut intern în cantități reprezentative, pot fi considerate ca fiind efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale, s-a stabilit proporția de vânzări profitabile către clienți independenți pentru tipul de produs în cauză. În toate cazurile în care vânzările pe piața internă ale tipului de produs specific au fost realizate în cantități suficiente și în cadrul unor operațiuni comerciale normale, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern real, calculat sub forma unei medii ponderate a tuturor vânzărilor de acest tip pe piața internă efectuate în cursul PAR.32.  Pentru celelalte tipuri de produse ale căror vânzări pe piața internă nu au fost reprezentative sau nu au fost efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale, valoarea normală a fost calculată în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază. Valoarea normală a fost determinată prin adăugarea la costurile de producție, eventual ajustate, ale tipurilor exportate, a unui procent rezonabil corespunzător cheltuielilor de vânzare, cheltuielilor generale și cheltuielilor administrative, precum și a unei marje rezonabile a profitului, pe baza datelor reale referitoare la producție și vânzări, în cadrul unor operațiuni comerciale normale, ale produsului similar de către producătorul-exportator care face obiectul anchetei, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) prima teză din regulamentul de bază.(b) Prețul de export33.  Întrucât toate vânzările la export realizate pe piața Uniunii de către producătorul-exportator indian cooperant au fost efectuate direct către clienți independenți, prețul de export a fost stabilit pe baza prețurilor efectiv plătite sau care trebuie să fie plătite pentru produsul în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.(c) Comparație34.  Comparația între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat a fost efectuată la nivelul franco fabrică și la același stadiu comercial. În vederea asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, de diferențele constatate în ceea ce privește factorii despre care s-a demonstrat că afectează prețurile și comparabilitatea acestora. În acest scop, s-a ținut cont în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele în materie de transport, asigurare, manipulare, încărcare și costuri auxiliare, comisioane, costuri financiare și costuri de ambalare plătite, după caz, de solicitant, în mod justificat.(d) Marja de dumping35.  În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, valoarea normală medie ponderată în funcție de tip a fost comparată cu prețul de export mediu ponderat pentru tipul corespunzător de produs în cauză. Această comparație nu a dovedit existența unui dumping.D. CARACTERUL DURABIL AL CIRCUMSTANȚELOR MODIFICATE36.  În conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, s-a examinat, de asemenea, dacă circumstanțele modificate pot fi considerate, în mod rezonabil, ca având un caracter durabil.37.  În această privință, ancheta a demonstrat că, în urma anchetei anterioare, adică a reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor menționată în considerentul 5, Garware a efectuat modificări semnificative în ceea ce privește procesul de producție și tehnologia sa. Societatea a trecut de la utilizarea tereftalatului de dimetil (DMT) la utilizarea acidului tereftalic purificat (PTA) ca principală materie primă. În perioada anchetei respectivei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Garware a fost singurul producător-exportator indian care folosea încă vechea tehnologie bazată pe DMT. Această modificare de tehnologie, precum și investiția într-o nouă instalație pentru producerea foliilor a rezultat intr-o reducere semnificativă a costurilor de producție între reexaminarea anterioară efectuată în perspectiva expirării măsurilor și cea actuală. Această reducere a costurilor are un impact direct asupra marjei de dumping. Prin urmare, această modificare a circumstanțelor poate fi considerată ca având un caracter durabil.38.  Trebuie, de asemenea, menționat faptul că marja de dumping indicativă, calculată pentru vânzările la export ale solicitantului către țări terțe în PAR a fost negativă. În ceea ce privește volumul, aceste vânzări au fost de câteva ori mai mari decât vânzările la export către Uniune.39.  Prin urmare, s-a considerat că este improbabil ca circumstanțele care au condus la inițierea prezentei reexaminări intermediare să se modifice, în viitorul previzibil, într-un mod care să afecteze constatările acestei reexaminări intermediare. În consecință, s-a concluzionat că circumstanțele modificate sunt de natură durabilă și că aplicarea măsurii la nivelul său actual nu mai este justificată.E. MĂSURILE ANTIDUMPING40.  Ținând cont de rezultatele prezentei anchete de reexaminare, se consideră adecvată modificarea taxei antidumping aplicabilă importurilor de produs în cauză de la Garware la valoarea de 0 %.41.  În conformitate cu articolul 14 alineatul (1) din regulamentul de bază și cu articolul 24 alineatul (1) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 597/2009[12], niciun produs nu poate fi supus în același timp atât unor taxe antidumping, cât și unor taxe compensatorii în vederea remedierii aceleiași situații care rezultă din dumping sau din acordarea unei subvenții la export. După cum se menționează mai sus în considerentul 9, solicitantul este supus unei taxe compensatorii. Din moment ce taxa antidumping stabilită pentru solicitant este de 0 % în ceea ce privește produsul în cauză, această situație nu se aplică în cazul de față.42.  Părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora s-a intenționat să se propună modificarea taxei aplicabile solicitantului și au avut posibilitatea să formuleze observații. Nu s-au primit observații de la părțile interesate.ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:Articolul 1Rubrica referitoare la Garware Polyester Limited, din tabelul de la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1292/2007 al Consiliului se înlocuiește cu următorul text: „Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India | 0,0 | A028 |”Articolul 2Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.Adoptat la Bruxelles, […]Pentru Consiliu,Președintele [1] JO L 343, 22.12.2009, p. 51.[2] JO L 343, 22.12.2009, p. 51.[3] JO L 227, 23.8.2001, p. 1.[4] JO L 68, 8.3.2006, p. 6.[5] JO L 68, 8.3.2006, p. 15.[6] JO L 236, 31.8.2006, p. 1.[7] JO L 270, 29.9.2006, p. 1.[8] JO L 288, 6.11.2007, p. 1.[9] JO L 6, 10.1.2009, p. 1.[10] JO L 242, 15.9.2010, p. 6.[11] JO C 291, 1.12.2009, p. 28.[12] JO L 188, 18.7.2009, p. 93.


Anunţ juridic important

|

52008PC0442

Propunere de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1290/2005 privind finanşarea politicii agricole comune şi a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 de instituire a unei organizări comune a pieţelor agricole şi privind dispoziţii specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) în vederea instituirii unui program de încurajare a consumului de fructe în şcoli {SEC(2008) 2225} {SEC(2008) 2226}  /* COM/2008/0442 final - CNS 2008/0146 */

	[pic] | COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE |Bruxelles,COM(2008) 442/42008/xxxx (CNS)Propunere deREGULAMENT AL CONSILIULUIde modificare a Regulamentului (CE) nr. 1290/2005 privind finanțarea politicii agricole comune și a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) în vederea instituirii unui program de încurajare a consumului de fructe în școli(prezentată de Comisie) {SEC(2008) 2225} {SEC(2008) 2226}EXPUNERE DE MOTIVERegulamentul (CE) nr. 1182/2007 al Consiliului, care stabile ște norme specifice privind sectorul fructelor și legumelor, a prevăzut o reformă de amploare a sectorului fructelor și legumelor pentru a promova competitivitatea și adaptarea acestui sector la cerințele pieței și pentru a-l alinia la celelalte sectoare ale politicii agricole comune (PAC) reformate. Unul din obiectivele cheie ale sectorului reformat este de a inversa tendința de scădere a consumului de fructe și legume.Obiectivele PAC stabilite la articolul 33 din tratat includ stabilizarea piețelor, garantarea siguranței aprovizionărilor și asigurarea unor prețuri rezonabile de livrare către consumatori. Acordarea unui ajutor comunitar în cadrul unui program de încurajare a consumului de fructe în școli, prin care instituțiile de învățământ să fie aprovizionate cu fructe și legume, banane și produse pe baza acestora pentru elevi, ar fi în conformitate cu aceste obiective. În plus, acest program ar trebui să îi facă pe tinerii consumatori să aprecieze fructele și legumele.Având în vedere cele de mai sus, obiectivul global al programului de încurajare a consumului de fructe (și legume) în școli la nivelul UE este de a crea un cadru de politică financiară pentru inițiativele din statele membre care urmăresc creșterea durabilă a proporției de fructe și legume din alimentația copiilor, în etapa în care se formează obiceiurile lor alimentare. Acest program ar reprezenta o investiție în viitor, deoarece ar contribui la evitarea sau reducerea cheltuielilor determinate de problemele de sănătate legate de o alimentație cu deficiențe. În plus, impactul pozitiv asupra consumului ar putea contribui la îndeplinirea obiectivelor PAC.Având în vedere că obezitatea este răspândită în special în grupurile sociale defavorizate, programul de încurajare a consumului de fructe în școli ar avea, de asemenea, un impact social pozitiv care ar reduce inegalitățile în domeniul sănătății.Importanța consumului de fructe și legume ca parte integrantă a unei alimentații sănătoase este susținută de Cartea Albă a Comisiei „O strategie pentru Europa privind problemele de sănătate legate de alimentație, excesul de greutate și obezitate”, care accentuează necesitatea unei acțiuni coerente la nivel european și atrage atenția asupra rolului pe care l-ar putea juca PAC în determinarea alimentației europene, în special pentru combaterea obezității și excesului de greutate. Cartea Albă menționează că „ un proiect care încurajează consumul de fructe in școli ar constitui un pas important în buna direcție” . În acest context, articolul 152 alineatul (1) din tratat specifică faptul că „în definirea și punerea în aplicare a tuturor politicilor și acțiunilor Comunității se asigură un nivel ridicat de protecție a sănătății umane”.La aprobarea reformei OCP din sectorul fructelor și legumelor, Consiliul a emis declarația următoare: „ În lumina creșterii dramatice a cazurilor de obezitate la elevi, fapt ce a fost subliniat în Cartea Albă a Comisiei, recent publicată (…) Consiliul invită Comisia să prezinte cât mai curând posibil o propunere privind regimul fructelor în școli, pe baza unei analize de impact care să examineze beneficiile, aspectele practice și costurile administrative antrenate de acest regim.”În raportul privind proiectul de buget general pentru exercițiul financiar 2008, Parlamentul European „ își reiterează angajamentul ferm de a asigura o finanțare adecvată de la buget pentru distribuirea de fructe și legume și de lapte (și alte produse lactate) în școli…își exprimă uimirea că, privind aceste aspecte, Consiliul nu și-a îndeplinit angajamentele politice prin crearea unei noi linii și a unei rezerve în buget, până la adoptarea unui temei juridic ; invită Comisia să prezinte o propunere legislativă în acest sens, în conformitate cu concluziile Consiliului Agricultură din iunie 2007.”În conformitate cu angajamentul luat în vederea unei mai bune legiferări, Comisia a evaluat impactul a patru opțiuni posibile pentru un program de încurajare a consumului de fructe în școli: „Status quo” care nu prevede nicio altă acțiune din partea Comunității; „Constituirea de rețele” care prevede schimbul de experiență și de competențe practice, informații și măsuri de comunicare; „Inițiative de sprijin” și anume inițiative de promovare a consumului de fructe și legume în școli, distribuirea acestora nefiind finanțată de UE; „Inițiative de stimulare” prin care se stabilește un cadru comunitar unic și flexibil pentru distribuirea de fructe și legume elevilor, pentru acțiunile de monitorizare și evaluare, precum și pentru măsurile adiacente. Concluziile evaluării impactului au fost că opțiunea 4, „Inițiativele de stimulare”, pare a fi cea mai indicată pentru îndeplinirea obiectivelor urmărite.În acest context, Comisia propune instituirea unui program de încurajare a consumului de fructe în școli care, pentru a atinge o eficiență maximă, reunește cele 3 opțiuni în cadrul unui pachet de acțiuni conjugate. Programul este alcătuit din următoarele elemente:-  distribuirea gratuită a fructelor și legumelor în școli (ca parte integrantă a opțiunii „inițiative de stimulare”). Ajutorul comunitar ar trebui să fie acordat pentru cofinanțarea furnizării de fructe și legume elevilor care se încadrează în principala categorie de vârstă, 6-10 ani, din instituțiile de învățământ (școli), logisticii aferente, precum și monitorizării și evaluării. În acest scop, se propune acordarea unei alocări bugetare în valoare totală de 90 de milioane EUR, în baza titlului I din Regulamentul Consiliului (CE) nr. 1234/2007. Aceste resurse ar permite extinderea programelor de încurajare a consumului de fructe în școli existente în anumite state membre, precum și înființarea unor programe în statele membre care nu beneficiază încă de ele, cauza cel mai des întâlnită fiind mijloacele bugetare limitate. Rata de cofinanțare bugetară ar fi la un nivel de 50% și de 75% în regiunile de convergență.-  măsuri adiacente . Statele membre au obligația de a elabora o strategie, la nivel național sau regional, prin consultarea cu autoritățile din domeniul sănătății publice și al educației, industria de profil și cu părțile interesate. Această strategie ar trebui să definească modul în care un program de încurajare a consumului de fructe în școli ar putea fi implementat cel mai bine și integrat în programa școlară. Sublinierea implicării UE ar reprezenta o obligație în cadrul procesului de implementare. Măsurile adiacente ar fi, în primul rând, finanțate de statele membre.-  activitățile de interconectare , în vederea motivării schimbului de informații și de cunoștințe în rândul actorilor implicați în programele de încurajare a consumului de fructe în școli și stimulării sensibilizării publicului (după cum s-a prezentat în opțiunea 2 „constituirea de rețele”). Această alocare ar trebui să fie în valoare de 1,3 milioane EUR;-  promovarea produselor agricole , care ar putea fi sprijinită în cadrul promovării comunitare a produselor agricole (după cum se prezintă în opțiunea 3 „inițiative de sprijin”). În special, statele membre ar putea utiliza acest cadru pentru a lua măsurile adiacente necesare având ca scop sensibilizarea publicului privind efectele benefice ale consumului de fructe și legume. Reforma recentă privind fructele și legumele a majorat bugetul orientativ pentru promovarea acestor produse cu 6 milioane EUR;-  monitorizare și evaluare . În scopul stabilirii unor date certe pentru viitoarele cercetări în ceea ce privește eficiența unui program de încurajare a consumului de fructe în școli, în diferitele sale variante, și pentru schimbul „celor mai bune practici”, monitorizarea și evaluarea trebuie să fie părți integrante dintr-un program UE.Prin urmare, toate programele ar include următoarele trei elemente:-  distribuirea gratuită de fructe (și/sau legume) în instituțiile de învățământ (școli),-  o serie de măsuri adiacente,-  monitorizare și evaluare.Propunerea este însoțită de o evaluare a impactului, elaborată de un grup interservicii pentru asigurarea compatibilității între politicile comunitare în materie.2008/xxxx (CNS)Propunere deREGULAMENT AL CONSILIULUIde modificare a Regulamentului (CE) nr. 1290/2005 privind finanțarea politicii agricole comune și a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) în vederea instituirii unui program de încurajare a consumului de fructe în școliCONSILIUL UNIUNII EUROPENE,având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolele 36 și 37,având în vedere propunerea Comisiei,având în vedere avizul Parlamentului European[1],întrucât:(1) Regulamentul (CE) nr. 1182/2007[2] al Consiliului, care stabilește norme specifice privind sectorul fructelor și legumelor, a prevăzut o reformă de amploare a sectorului fructelor și legumelor pentru a promova competitivitatea și adaptarea acestui sector la cerințele pieței și pentru a-l alinia față de celelalte sectoare reformate ale politicii agricole comune (PAC). Unul din obiectivele cheie ale sectorului reformat este de a inversa tendința de scădere a consumului de fructe și legume.(2) Obiectivele PAC stabilite la articolul 33 din tratat includ stabilizarea piețelor, garantarea siguranței aprovizionărilor și asigurarea unor prețuri rezonabile de livrare către consumatori. Acordarea unui ajutor comunitar în cadrul unui program de încurajare a consumului de fructe în școli, prin care instituțiile de învățământ să fie aprovizionate cu fructe și legume, banane și produse pe baza acestora pentru elevi, ar fi în conformitate cu aceste obiective. În plus, programul ar trebui să îi facă pe tinerii consumatori să aprecieze fructele și legumele și, prin urmare, să determine pe viitor o creștere a consumului acestor produse stimulând astfel veniturile agricole, ceea ce constituie, de asemenea, un obiectiv al PAC. Pe lângă aceasta, în conformitate cu articolul 35 litera b) din tratat, pot fi prevăzute, în cadrul politicii agricole comune, măsuri comune, precum un program de încurajare a consumului de fructe în școli, pentru a promova consumul anumitor produse.(3) În plus, articolul 152 alineatul (1) din tratat specifică faptul că „în definirea și punerea în aplicare a tuturor politicilor și acțiunilor Comunității se asigură un nivel ridicat de protecție a sănătății umane”. Beneficiile evidente în domeniul sănătății aduse de un program de încurajare a consumului de fructe în școli reprezintă aspecte care ar trebui integrate în punerea în aplicare a PAC.(4) În acest context, importanța consumului de fructe și legume ca parte integrantă a unei alimentații sănătoase este susținută de Cartea Albă a Comisiei „O strategie pentru Europa privind problemele de sănătate legate de alimentație, excesul de greutate și obezitate”, care accentuează necesitatea unei acțiuni coerente la nivel european și atrage atenția asupra rolului pe care l-ar putea juca PAC în configurarea alimentației europene, în special pentru combaterea obezității și excesului de greutate. Cartea Albă menționează că „un proiect care încurajează consumul de fructe in școli ar constitui un pas important în buna direcție”.(5) La adoptarea Regulamentului (CE) nr. 1182/2007, Consiliul a emis declarația următoare: „În lumina creșterii dramatice a cazurilor de obezitate la elevi, fapt ce a fost subliniat în Cartea Albă a Comisiei, recent publicată … Consiliul invită Comisia să prezinte cât mai curând posibil o propunere privind regimul fructelor în școli, pe baza unei analize de impact care să examineze beneficiile, aspectele practice și costurile administrative antrenate de acest regim”.(6) Prin urmare, ar trebui prevăzut un ajutor comunitar pentru cofinanțarea aprovizionării instituțiilor de învățământ cu anumite produse sănătoase din sectorul fructelor și legumelor, al fructelor și legumelor prelucrate și al bananelor, destinate elevilor, precum și pentru cofinanțarea logisticii, monitorizării și evaluării asociate. Comisia ar trebui să fixeze condițiile programului.(7) Pentru a asigura implementarea riguroasă a programului de încurajare a consumului de fructe în școli, statele membre care doresc sa aplice un asemenea program ar trebui să elaboreze în prealabil o strategie, la nivel național sau regional. Acestea ar trebui, de asemenea, să prevadă măsuri adiacente necesare pentru ca programul să fie eficient.(8) Pentru a nu reduce impactul global al unor măsuri naționale similare, statele membre ar trebui să fie autorizate să acorde un ajutor național suplimentar pentru aprovizionarea cu produse și acoperirea costurilor aferente, precum și pentru măsurile adiacente, iar programul de încurajare a consumului de fructe în școli ar trebui să nu aducă atingere niciunui alt program național separat de încurajare a consumului de fructe în școli, care respectă legislația comunitară. Cu toate acestea, pentru a avea rezultate practice, programul comunitar nu ar trebui să înlocuiască finanțarea actuală a programelor naționale în vigoare de încurajare a consumului de fructe în școli sau a altor programe de distribuire în școli care includ fructele..(9) Pentru a fi asigurată o bună gestionare a bugetului, ar trebui prevăzut un plafon fix al ajutorului comunitar și al ratelor maxime de cofinanțare, iar contribuția financiară comunitară la program ar trebui adăugată pe lista măsurilor eligibile pentru finanțare FEGA, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 290/2005 al Consiliului din 21 iunie 2005 privind finanțarea politicii agricole comune[3].(10) Pentru a acorda timpul necesar unei implementări armonioase a programului, acesta ar trebui aplicat începând cu anul școlar 2009/2010. Ar trebui prezentat un raport după o perioadă de trei ani.(11) Pentru a spori gradul de eficiență a programului, Comunitatea ar trebui să poată finanța măsurile de informare, monitorizare și evaluare în scopul sensibilizării publicului cu privire la programul de încurajare a consumului de fructe în școli și la obiectivele acestuia, precum și măsurile conexe privind constituirea unei rețele, fără a aduce atingere competențelor de cofinanțare, prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 3/2008 din 17 decembrie 2007 privind acțiunile de informare și promovare pentru produsele agricole pe piața internă și în țările terțe[4], a măsurilor adiacente de promovare a efectelor benefice în materie de sănătate ale consumului de fructe și legume.(12) Dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1182/2007 au fost incluse în Regulamentul (CE) nr. 1234/2007[5] care se aplică de la 1 iulie 2008, prin Regulamentul (CE) nr. 361/2008[6].(13) Prin urmare, Regulamentele (CE) nr. 1290/2005 și (CE) nr. 1234/2007 ar trebui modificate în consecință,ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:Articolul 1 Modificarea Regulamentului (CE) nr. 1290/2005La articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1290/2005 se adaugă următoarea literă (f):„(f) contribuția financiară comunitară la programul de încurajare a consumului de fructe în școli menționat la articolul 103 ga alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului (*).(*) JO L 299, 16.11.2007, p. 1.”Articolul 2 Modificarea Regulamentului (CE) nr. 1234/2007Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 se modifică după cum urmează:(1) Secțiunea IV a din Partea II Titlul I Capitolul IV se modifică după cum urmează:(a) după articolul 103 g se introduce următoarea subsecțiune II a:„Subsec ţIUNEA II A PROGRAMUL DE ÎNCURAJARE A CONSUMULUI DE FRUCTE ÎN şCOLIArticolul 103 ga Ajutor pentru aprovizionarea cu fructe și legume, banane și produse pe baza acestora destinate elevilor(1) În condițiile care urmează a fi determinate de Comisie, începând cu anul școlar 2009/2010, se acordă un ajutor comunitar în vederea aprovizionării instituțiilor de învățământ cu anumite produse din sectorul fructelor și legumelor, al fructelor și legumelor prelucrate și al bananelor destinate elevilor, precum și în vederea eventualei acoperiri a costurilor legate de logistică, distribuire, echipamente, comunicare, monitorizare și evaluare.(2) Statele membre care doresc să participe la program elaborează în prealabil o strategie, la nivel național sau regional, pentru punerea în aplicare a acestuia. Acestea prevăd, de asemenea, măsuri adiacente necesare pentru ca programul să fie eficient.(3) Ajutorul comunitar menționat la alineatul (1):(a) nu depășește 90 milioane EUR pe an școlar,(b) nu depășește 50 % din costurile de aprovizionare și costurile asociate menționate la alineatul (1) sau 75 % din astfel de costuri în regiunile eligibile în cadrul obiectivului de convergență,(c) nu acoperă alte costuri în afară de costurile de aprovizionare și cele asociate menționate la alineatul (1) și(d) nu este utilizat pentru a înlocui finanțarea actuală a unui program existent de încurajare a consumului de fructe în școli sau a altor programe de distribuire în școli care includ fructele.Obiectivul de convergență înseamnă obiectivul acțiunii pentru statele membre și pentru regiunile cel mai puțin dezvoltate în conformitate cu legislația comunitară care reglementează Fondul European de Dezvoltare Regională, Fondul Social European și Fondul de Coeziune pentru perioada 1 ianuarie 2007- 31 decembrie 2013.(4) Statele membre pot, pe lângă ajutorul comunitar, să acorde un ajutor național pentru aprovizionarea cu produse și pentru acoperirea costurilor asociate menționate la alineatul (1). Acestea pot, de asemenea, să acorde un ajutor național pentru măsurile adiacente menționate la alineatul (2).(5) Programul comunitar de încurajare a consumului de fructe în școli nu aduce atingere niciunui alt program național separat de încurajare a consumului de fructe în școli care respectă legislația comunitară.(6) Comunitatea poate finanța, de asemenea, în conformitate cu articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1290/2005, măsurile de informare, monitorizare și evaluare legate de programul de încurajare a consumului de fructe în școli, inclusiv cele de sensibilizare a publicului cu privire la acest program și cele de constituire a unei rețele.”;(b) următorul titlu se introduce înaintea articolului 103 h:„Subsec ţIUNEA III DISPOZIţII PROCEDURALE”(C) LA ARTICOLUL 103 H, SE ADAUGă URMăTOAREA LITERă:„(f) dispozițiile referitoare la programul de încurajare a consumului de fructe în școli menționat la articolul 103 ga, inclusiv lista de produse în cauză, repartizarea ajutorului între statele membre, gestionarea financiară și bugetară și costurile asociate, strategiile naționale, măsurile adiacente și măsurile de informare, monitorizare și evaluare precum și măsurile de constituire a unei rețele.”(2) La articolul 180 alineatul (2), „103 ga” se introduce după „103 e”.(3) La articolul 184 se adaugă următorul punct 6):„6) înainte de 31 august 2012, Parlamentului European și Consiliului, cu privire la aplicarea programului de încurajare a consumului de fructe în școli, prevăzut la articolul 103 ga, însoțit, dacă este cazul, de propunerile corespunzătoare. Raportul examinează, în special, măsura în care programul a promovat instituirea în statele membre a unor programe eficiente de încurajare a consumului de fructe în școli și impactul programului asupra îmbunătățirii obiceiurilor alimentare ale copiilor”Articolul 3 Intrarea în vigoarePrezentul regulament intră în vigoare în a șaptea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene .Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.Adoptată la Bruxelles,Pentru Consiliu,PreședinteleDECLARAȚIE FINANCIARĂ |1. | LINII BUGETARE : 05 02 08 12 (linie bugetară de creat) 05 08 09 | CREDITE: – p.m. (2008) 2 M EUR (PDB 2009) |2. | TITLU: Regulamentul Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1290/2005 privind finanțarea politicii agricole comune și a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) în vederea instituirii unui program de încurajare a consumului de fructe în școli |3. | TEMEIUL JURIDIC: Articolele 36 și 37 din tratat |4. | OBIECTIVE: Aprovizionarea instituțiilor de învățământ cu fructe și legume, banane și produse pe baza acestora pentru elevi, ceea ce va determina pe viitor o creștere a consumului acestor produse și va contribui la stabilizarea piețelor. |5. | IMPLICAȚII FINANCIARE | PERIOADĂ DE 12 LUNI (milioane EUR) | EXERCIȚIUL FINANCIAR ACTUAL 2008 (milioane EUR) | EXERCIȚIUL FINANCIAR URMĂTOR 2009 (milioane EUR) |5.0 | CHELTUIELI – DIN BUGETUL CE (RAMBURSĂRI/INTERVENȚII) – DIN BUGETELE NAȚIONALE – ALTELE | +91,3 | – | – |5.1 | VENITURI – RESURSE PROPRII ALE CE (PRELEVĂRI/TAXE VAMALE) – LA NIVEL NAȚIONAL | – | – | – |2010 | 2011 | 2012 | 2013 |5.0.1 | CHELTUIELI ESTIMATE | +91,3 | +91,3 | +91,3 | +90,3 |5.1.1 | VENITURI ESTIMATE | – | – | – | – |5.2 | METODA DE CALCUL: – |6.0 | POATE FI FINANȚAT PROIECTUL DIN CREDITE ÎNSCRISE ÎN CAPITOLUL CORESPUNZĂTOR DIN BUGETUL ACTUAL? | DA NU |6.1 | POATE FI FINANȚAT PROIECTUL PRIN INTERMEDIUL TRANSFERULUI ÎNTRE CAPITOLELE BUGETULUI ACTUAL? | DA NU |6.2 | VA FI NECESAR UN BUGET SUPLIMENTAR? | DA NU |6.3 | CREDITELE VOR TREBUI INCLUSE ÎN BUGETELE VIITOARE? | DA NU |OBSERVAȚII: 1) Aprovizionarea cu produse 90 M EUR 2) Constituirea unei rețele 2010 – 2011 – 2012 = 1 M € + conferință anuală (în fiecare an) = 0,3 M € |[1] JO C …, …, p. ….[2] JO L 273, 17.10.2007, p.1.[3] JO L 209, 11.8.2005, p.1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1437/2007 (JO L 322, 7.12.2007, p. 1).[4] JO L 3, 5.1.2008, p.1.[5] JO L 299, 16.11.2007, p.1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. …/2008 (JO L …, …2008, p. …).[6] JO L 121, 7.5.2008, p.1.