title: Propunere de regulament al Parlamentului european şi al Consiliului privind statisticile energetice

text:
             COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE

                                           Bruxelles, 10.1.2007
                                           COM(2006) 850 final

                                           2007/0002 (COD)

                              Propunere de

     REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI

                      privind statisticile energetice

                         (prezentată de Comisie)

RO                                                                RO
 ---pagebreak---                         COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE

                                       EXPUNERE DE MOTIVE

     1)       CONTEXTUL PROPUNERII
     1.1.     Motivele şi obiectivele propunerii
     Dezvoltarea politicii şi a legislaţiei comunitare în domeniul energiei scoate în evidenţă
     necesitatea unor statistici europene complete şi comparabile în diverse domenii conexe.
     Directivele care stabilesc obiective cantitative şi termene clare în materie de energie în
     Uniunea Europeană presupun o monitorizare a situaţiei energetice pentru a verifica dacă şi în
     ce măsură obiectivele sunt atinse.
     Influenţa enormă pe care o au procesul de transformare şi consumul de energie asupra
     mediului va rămâne şi în viitor o sursă de preocupare pe termen lung, de aceea este nevoie de
     date precise în domeniul energetic.Utilitatea unei contabilizări corecte şi precise în domeniul
     energiei a devenit şi mai relevantă după intrarea în vigoare a Protocolului de la Kyoto, la data
     de 16 februarie 2005: consumul de energie generează 80% din totalul emisiilor de gaze cu
     efect de seră din Uniunea Europeană.
     De asemenea, propunerea ia în considerare, pe deplin, cooperarea Comisiei cu Agenţia
     Internaţională a Energiei (AIE) în domeniul statisticilor energetice: colectarea de date propuse
     acoperă integral partea care este comună şi AIE în cadrul acestei cooperări.

     1.2.     Contextul general

     La summit-ul de la Hampton Court, şefii de stat au subliniat necesitatea unei politici
     energetice europene. Comisia vine în întâmpinarea acestei necesităţi şi pregăteşte un pachet
     de măsuri evidenţiate şi în recenta Carte verde privind politica energetică.

     Existenţa unor date fiabile şi disponibile în timp util referitoare la situaţia energetică în
     Uniunea Europeană este de o importanţă crucială pentru succesul acestui demers. Această
     importanţă justifică crearea unei baze instituţionale stabile pentru colectarea datelor în
     domeniul energetic, acţiune care în prezent se derulează în cadrul unor acorduri voluntare în
     domeniu.

     Propunerea are în vedere şi limitarea obligaţiilor întreprinderilor: deşi prezentul regulament
     nu reduce obligaţiile existente, acesta nu adaugă altele noi şi nici nu lărgeşte domeniul actual
     de colectare a datelor în domeniul energetic în Uniunea Europeană. Prin urmare, obiectivul
     regulamentului propus nu este de a modifica activitatea statistică în derulare, ci de a-i conferi
     un cadru juridic.

     Acest cadru juridic este propus într-un moment în care statele membre se confruntă cu
     dificultăţi din ce în ce mai mari în colectarea de date specifice. Liberalizarea pieţei energiei a
     favorizat, printre altele, apariţia unui mare număr de furnizori şi distribuitori de energie, ceea
     ce a crescut complexitatea colectării de date. Aceasta a determinat o mai mare presiune asupra
     resurselor alocate pentru colectarea de date în domeniul energetic, în special deoarece energia
     a rămas unul din puţinele domenii statistice fără un cadru de reglementare.

RO                                                   2                                                    RO
 ---pagebreak---      Liberalizarea pieţei are consecinţe şi în domeniul confidenţialităţii comerciale, astfel că
     funcţionarii statelor membre întâmpină mai multe dificultăţi în derularea activităţii statistice
     în baza unor acorduri tacite.
     În ultimii ani, se constată un declin general al calităţii statistice (exhaustivitate, exactitate,
     actualitate). Este oportună luarea unor iniţiative pentru a sublinia necesitatea esenţială de a
     avea date fiabile în domeniul energetic, de exemplu prin confirmarea într-un act legislativ a
     necesităţii unei astfel de activităţi importante de colectare a datelor.
     Recenta creştere semnificativă a preţului energiei a contribuit la conştientizarea complexităţii
     situaţiei energetice de către cetăţenii europeni şi factorii de decizie politică. Pentru o mai bună
     cunoaştere a situaţiei energetice sunt necesare date statistice exacte, actualizate şi complete în
     domeniul energetic.

     1.3.     Dispoziţii în vigoare în domeniul vizat de propunere

     Recomandarea 88/96/CECO a Comisiei privind statisticile referitoare la cărbune nu mai este în
     vigoare odată cu expirarea tratatului CECO la data de 23 iulie 2002.

     Regulamentul (CE) nr. 2694/95 al Consiliului din 20 decembrie 1995 de introducere a
     înregistrării importurilor şi livrărilor de ţiţei în cadrul Comunităţii. Regulamentul propus
     include aceste date într-o formă agregată, iar problemele de confidenţialitate care împiedică
     difuzarea în timp util sunt soluţionate prin colectarea datelor la care se referă prezenta
     propunere de regulament.

     Trebuie notat faptul că, deşi prezenta propunere nu vizează problema preţului energiei, există
     deja o serie de dispoziţii legale în acest sens pe care le enumerăm în continuare ca referinţă:

                •   Decizia 1999/566/CE a Comisiei din 26 iulie 1999 de aplicare a Deciziei
                    1999/280/CE a Consiliului privind o procedură comunitară de informare şi de
                    consultare asupra costurilor de aprovizionare cu ţiţei şi a preţurilor de consum
                    ale produselor petroliere. Regulamentul propus nu include datele menţionate în
                    această decizie.

                •   Directiva 90/377/CEE a Consiliului din 29 iunie 1990 privind o procedură
                    comunitară de ameliorare a transparenţei preţurilor la gaz şi energie electrică
                    pentru utilizatorii finali din industrie.

     1.4.     Coerenţa cu alte politici şi obiective ale Uniunii

     Partea justificativă a prezentei propuneri conţine referinţe detaliate la ansamblul politicilor
     Uniunii Europene în domeniul energetic. Protocolul de la Kyoto impune garantarea unei înalte
     calităţii a datelor referitoare la gazele cu efect de seră rezultate, în mare parte, în urma
     consumului de energie. Politicile Uniunii Europene în domeniul energiei inteligente şi al
     energiei regenerabile necesită o monitorizare cantitativă detaliată pentru a evalua progresul
     înregistrat în atingerea obiectivelor. De asemenea, strategia comunitară pentru dezvoltare
     durabilă include proiecte ambiţioase, în special în domeniul dezvoltării biocombustibililor şi a
     altor combustibili regenerabili; prezentul regulament cuprinde şi date referitoare la aceste
     tipuri de combustibili.

RO                                                   3                                                     RO
 ---pagebreak---      2)       CONSULTAREA PĂRŢILOR INTERESATE ŞI STUDIUL DE IMPACT

     2.1.     Consultarea părţilor interesate

     Metode de consultare, principalele sectoare-ţintă şi profilul general al respondenţilor

     Propunerea a fost dezbătută în Luxemburg, în reuniunea din 13-14 iunie 2005 a grupului de
     lucru, în cadrul corespondenţei ulterioare cu actualii furnizori de date ai statelor membre şi în
     timpul reuniunii din 18-19 mai 2006 a Comitetului pentru programe statistice.

     Sinteza răspunsurilor şi modul în care au fost luate în considerare

     S-a constatat o reacţie de sprijin foarte pozitivă.

     2.2.     Obţinerea şi utilizarea opiniei experţilor

     Nu a fost necesară consultarea experţilor externi.

     2.3.     Studiul de impact

     Punerea în aplicare a regulamentului propus nu va avea decât un impact limitat asupra statelor
     membre, deoarece colectarea datelor descrise este deja în derulare, pe bază de voluntariat.

     Prezenta propunere este importantă mai ales în domeniul protecţiei mediului datorită enormei
     influenţe pe care o are consumul de energie asupra mediului. Datele exacte şi actuale care se
     referă la situaţia energetică din Uniunea Europeană vor permite crearea unei imagini
     cantitative clare a acestui impact şi a tendinţelor actuale.

     Impactul asupra economiei este limitat. Cu toate acestea, prezenta propunere poate contribui
     la formarea unei imagini mai clare asupra importurilor şi exporturilor de energie, precum şi
     asupra producţiei şi consumului în funcţie de tipul de combustibil.

     3)       ASPECTE JURIDICE ALE PROPUNERII

     3.1.     Sinteza acţiunilor propuse

     Prezenta propunere de regulament al Parlamentului European şi al Consiliului are drept
     obiectiv stabilirea un cadru comun pentru colectarea şi compilarea statisticilor comunitare
     referitoare la producţia, importul, exportul, transformarea şi consumul de energie. Acest cadru
     se bazează în mare măsură pe colecţia de date deja existente, precum şi pe cele provenite din
     cooperarea la nivel internaţional cu alte organisme competente pentru a garanta uniformitatea
     metodologică şi comparabilitatea datelor. Prin urmare, obiectivul nu este de a crea un nou
     domeniu statistic, ci de a oferi o bază legală care să faciliteze eforturile considerabile deja
     întreprinse de a furniza date fiabile în timp util pentru politica comunitară în domeniul
     energetic.

RO                                                    4                                                  RO
 ---pagebreak---      3.2.     Baza legală

     Articolul 285 din Tratatul de instituire a Comunităţii Europene constituie baza legală pentru
     statisticile comunitare. În conformitate cu procedura de codecizie, Consiliul adoptă măsuri
     pentru elaborarea de statistici atunci când acestea sunt necesare pentru buna derulare a
     activităţilor comunitare. Acest articol stabileşte cerinţele privind elaborarea statisticilor
     comunitare cu respectarea standardelor de imparţialitate, fiabilitate, obiectivitate,
     independenţă ştiinţifică, rentabilitate şi confidenţialitate statistică.

     3.3.     Principiul subsidiarităţii

     Deoarece obiectivele acţiunii propuse, şi anume stabilirea unui cadru comun de elaborare,
     transmitere, evaluare şi difuzare a datelor statistice comparabile în domeniul energetic în
     cadrul Comunităţii nu pot fi realizate într-o măsură suficientă de statele membre şi, în
     consecinţă, pot fi mai bine realizate la nivel comunitar în baza unui act juridic comunitar
     deoarece doar Comisia poate coordona armonizarea necesară a informaţiilor statistice la nivel
     comunitar, iar colectarea datelor şi compilarea statisticilor comparabile în domeniul energetic
     pot fi organizate de statele membre, Comunitatea poate adopta măsuri în conformitate cu
     principiul subsidiarităţii prevăzut la articolul 5 din Tratat.

     3.4.   Principiul proporţionalităţii

     Prezenta propunere respectă principiul proporţionalităţii, aşa cum se arată în continuare.

     În conformitate cu principiul proporţionalităţii, prezentul regulament se limitează la cerinţele
     minime de îndeplinire a acestui obiectiv şi, de asemenea, se limitează la ceea ce este necesar în
     acest scop. Prezentul regulament nu legiferează mecanismele de colectare a datelor pentru
     fiecare stat membru, ci doar defineşte datele în domeniul energetic care trebuie furnizate într-o
     structură şi în baza unui calendar armonizat.

     Statele membre nu au nici o obligaţie de a aduce modificări propriilor sisteme administrative
     de elaborare a statisticilor în domeniul energetic. Prezentul regulament nu include elemente
     noi de colectare a datelor în afara celor care sunt deja utilizate la nivel comunitar pe bază de
     voluntariat.

     Se estimează că, pentru unele state membre, actul legislativ poate presupune dezvoltări
     suplimentare sau completări ale actualelor sisteme de statistică în domeniul energetic. Eurostat
     va continua să colaboreze îndeaproape cu autorităţile naţionale competente şi va căuta să
     limiteze la maximum orice posibile dificultăţi rezultate în urma punerii în aplicare a
     prezentului regulament.

RO                                                  5                                                    RO
 ---pagebreak---      3.5.     Alegerea instrumentelor

     Instrumente propuse: regulament.

     Alte instrumente nu ar fi adecvate din următoarele motive.

     Având în vedere caracteristicile speciale ale fiecărui tip de act legislativ, aşa cum sunt descrise
     în articolul 249 din Tratatul CE, se sugerează faptul că regulamentele constituie instrumentul
     cel mai adecvat pentru elaborarea statisticilor comunitare.

     De fapt, aproape toate exigenţele în materie de statistică necesită o aplicare directă şi imediată
     în statele membre. Acestea se referă, în general, la unităţi statistice special desemnate din
     statele membre, obiectivul fiind clar şi aplicabil imediat, iar toate elementele de examinat sunt
     menţionate în cadrul documentului alături de metodologia, calendarul şi periodicitatea
     specifică. Astfel, în general, aceste dispoziţii nu implică luarea de măsuri de armonizare la
     nivel naţional. Autorităţile naţionale vizate de aceste măsuri trebuie doar să le pună în aplicare.

     4)       INCIDENŢA BUGETARĂ

     Propunerea nu are nici o implicaţie pentru bugetul comunitar.

     5)       INFORMAŢII SUPLIMENTARE

     5.1.     Spaţiul Economic European

     Actul legislativ propus prezintă interes pentru SEE şi, prin urmare, ar trebui extins la Spaţiul
     Economic European.

RO                                                   6                                                     RO
 ---pagebreak---                                                               2007/0002 (COD)

                                                Propunere de

           REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI

                                       privind statisticile energetice

                                     (Text cu relevanţă pentru SEE)

     PARLAMENTUL EUROPEAN ŞI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

     având în vedere Tratatul de instituire a Comunităţii Europene, în special articolul 285
     alineatul (1),

     având în vedere propunerea Comisiei1,

     hotărând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din tratat2,

     întrucât:

     (1)    Comunitatea trebuie să aibă la dispoziţie date exacte şi actualizate privind cantităţile,
            tipurile, sursele, producţia, aprovizionarea, transformarea şi consumul de energie
            pentru a putea monitoriza impactul şi consecinţele politicii sale energetice.

     (2)    Pentru a putea evalua efectele consumului de energie asupra mediului înconjurător, în
            special în ceea ce priveşte emisia de gaze cu efect de seră, este esenţial să fie
            disponibile informaţii exacte şi actuale din domeniul energetic; aceste informaţii sunt
            necesare în conformitate cu Decizia 280/2004/CE a Parlamentului European şi a
            Consiliului din 11 februarie 2004 privind un mecanism de monitorizare a emisiilor de
            gaze cu efect de seră în cadrul Comunităţii şi de punere în aplicare a Protocolului de la
            Kyoto3.

     (3)    În conformitate cu Directiva 2001/77/CE a Parlamentului European şi a Consiliului
            din 27 septembrie 2001 privind promovarea electricităţii produse din surse de energie
            regenerabile pe piaţa internă a electricităţii4 şi Directiva 2004/8/CE a Parlamentului
            European şi a Consiliului din 11 februarie 2004 privind promovarea cogenerării pe
            baza cererii de energie termică utilă pe piaţa internă a energiei şi de modificare a
            Directivei 92/42/CEE 5, statele membre au obligaţia de a transmite date energetice
            cantitative. Pentru a urmări evoluţia acestor obiective, sunt necesare date detaliate şi
            actualizate în domeniul energetic.

     1
             JO C […], […], p. […]
     2
             JO C […], […], p. […]
     3
             JO L 049, 19.2.2004, pp. 1
     4
             JO L 283, 27.10.2001, p.33
     5
             JO L 167, 22.6.1992, p. 17. Directivă, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva
             2004/08/CE a Parlamentului şi a Consiliului (JO L 052, 21.2.2004, p.50).

RO                                                     7                                                      RO
 ---pagebreak---      (4)    Două Cărţi verzi ale Comisiei, COM(2005) 265 din 22 iunie 2005 privind eficienţa
            energetică, „Să facem mai mult cu mai puţin” şi COM(2006) 105 din 8 martie 2006
            privind o strategie europeană pentru o energie durabilă, competitivă şi sigură stabilesc
            politicile energetice europene pentru care sunt necesare statistici comunitare în
            domeniul energetic (între altele, cu scopul de a înfiinţa un Observator european pentru
            aprovizionare).

     (5)    Liberalizarea pieţei energiei face din ce în ce mai complicată obţinerea de date fiabile
            şi actualizate, în lipsa unei baze juridice care să reglementeze furnizarea de astfel de
            date.

     (6)    Este esenţial ca sistemul de statistici din domeniul energetic să fie flexibil şi să se
            poată adapta la o situaţie care va evolua în viitor.

     (7)    Producerea de statistici comunitare este reglementată de normele stabilite în
            Regulamentul (CE) nr. 322/97 al Consiliului din 17 februarie 1997 privind statisticile
            comunitare6;

     (8)    Întrucât obiectivele prezentului regulament, şi anume crearea unui cadru comun pentru
            producerea, transmiterea, evaluarea şi difuzarea de statistici comparabile din domeniul
            energetic în interiorul Comunităţii nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către
            statele membre şi, de aceea, pot fi realizate mai bine la nivel comunitar, Comunitatea
            poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarităţii enunţat la articolul 5
            din tratat. În conformitate cu principiul proporţionalităţii, enunţat la articolul
            menţionat, prezentul regulament nu depăşeşte ceea ce este necesar ca respectivele
            obiective să fie atinse.

     (9)    Pentru producerea şi difuzarea de statistici comunitare în conformitate cu prezentul
            regulament, autorităţile statistice naţionale şi comunitare trebuie să ţină cont de
            principiile enunţate în Codul comunitar al bunelor pratici statistice, care a fost adoptat
            de Comitetul pentru programele statistice în 24 februarie 2005 şi anexat la
            recomandarea Commisiei privind independenţa, integritatea şi responsabilitatea
            autorităţilor statistice nationale şi comunitare7.

     (10)   Măsurile necesare pentru punerea în aplicare a prezentului regulament trebuie să fie
            adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de
            stabilire a normelor privind exercitarea competenţelor de executare conferite
            Comisiei8.

     (11)   În special, măsurile cu domeniu de aplicare general care au ca obiect modificarea
            elementelor neesenţiale ale regulamentului trebuie adoptate în conformitate cu
            procedura de reglementare cu control. Alte măsuri cu domeniu de aplicare general care
            pun în aplicare elemente esenţiale ale regulamentului trebuie adoptate în conformitate
            cu procedura de reglementare.

     6
            JO L 052, 22.2.1997, p. 1
     7
            COM(2005) 217
     8
            JO L 184, 17.7.1999, p. 45 Decizie, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Decizia nr.
            2006/512/CE a Consiliului din 17 iulie 2006, JO L 200 din 22.7.2006, p.11

RO                                                   8                                                      RO
 ---pagebreak---      (12)   Comisia trebuie să poată acorda statelor membre scutiri sau derogări de la acele
            elemente ale colectării de date din domeniul energetic care ar crea o sarcină excesivă
            pentru respondenţi.

     (13)   Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt în conformitate cu avizul Comitetului
            pentru programele statistice (CPS), instituit prin Decizia 89/382/CEE a Consiliului din
            19 iunie 19899,

     ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

                                                  Articolul 1
                                        Obiect şi domeniu de aplicare

     1.       Prezentul regulament stabileşte un cadru comun pentru producerea, transmiterea,
              evaluarea şi difuzarea de statistici comparabile din domeniul energetic în interiorul
              Comunităţii.

     2.       Prezentul regulament se aplică în cazul datelor statistice privind produsele energetice
              şi agregatele acestora în interiorul Comunităţii.

                                                 Articolul 2
                                                  Definiţii

     În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiţii:

              (a)   „statistici comunitare” înseamnă statistici comunitare în sensul articolului 2
                    prima liniuţă din Regulamentul (CE) nr. 322/97;

              (b)   „producere de statistici” înseamnă producere de statistici în sensul articolului 2
                    a doua liniuţă din Regulamentul (CE) nr. 322/97;

              (c)   „autoritate comunitară” înseamnă autoritate comunitară în sensul articolului 2 a
                    patra liniuţă din Regulamentul (CE) nr. 322/97;

              (d) „produse energetice” înseamnă combustibili, energie termică, energie
                   regenerabilă, energie electrică sau orice altă formă fizică de energie;

              (e)   „agregate” înseamnă date colectate la nivel naţional privind tratarea sau
                    utilizarea produselor energetice, referitoare la producţie, comerţ, stocuri,
                    transformare, consum şi caracteristicile structurale ale sistemului energetic,
                    precum puterea instalată de generare a energiei electrice şi capacitatea de
                    producţie în cazul produselor petroliere;

              (f)   „calitatea datelor” se referă la următoarele aspecte ale calităţii statistice:
                    relevanţă, precizie, oportunitate şi punctualitate, accesibilitate şi claritate,
                    comparabilitate, coerenţă şi exhaustivitate.

     9
            JO L 181, 28.6.1989, p.47

RO                                                   9                                                   RO
 ---pagebreak---                                                Articolul 3
                                              Surse de date

     1.      Respectând principiile reducerii sarcinii respondenţilor şi simplificării
             administrative, statele membre trebuie să colecteze date privind produsele energetice
             şi agregatele acestora de pe teritoriul Comunităţii, din următoarele surse:

             (a)   anchete statistice specifice adresate producătorilor de energie primară şi
                   transformată, distribuitorilor şi transportatorilor, importatorilor şi exportatorilor
                   de produse energetice,

             (b)   alte anchete statistice adresate consumatorilor de energie din sectoarele
                   industriei prelucrătoare, transporturilor şi din alte sectoare, inclusiv
                   gospodăriile populaţiei.

             (c)   alte proceduri de estimare statistică sau alte surse, inclusiv sursele
                   administrative.

     2.      Statele membre trebuie să stabilească normele detaliate în conformitate cu care
             întreprinderile şi alte surse comunică datele necesare statisticilor naţionale, după cum
             se prevede la articolul 4.

     3.      Lista cu sursele de date poate fi modificată în conformitate cu procedura prevăzută la
             articolul 9 alineatul (2).

                                              Articolul 4
      Agregate, produse energetice şi frecvenţa transmiterii de date statistice naţionale aplicabilă

     1.      Statisticile naţionale care vor trebui colectate sunt prezentate în anexe. Acestea
             trebuie transmise cu următoarea periodicitate:

             (a)   anual, în cazul statisticilor energetice prevăzute în anexa B;

             (b)   lunar, în cazul statisticilor energetice prevăzute în anexa C;

             (c)   lunar pe termen scurt, în cazul statisticilor energetice prevăzute în anexa D.

     2.      În anexele separate, precum şi în anexa A („Clarificări terminologice”) sunt
             prevăzute clarificări sau definiţii aplicabile termenilor tehnici utilizaţi.

     3.      Statisticile naţionale şi clarificările sau definiţiile aplicabile pot fi modificate în
             conformitate cu procedura menţionată la articolul 9 alineatul (2).

RO                                                  10                                                     RO
 ---pagebreak---                                                    Articolul 5
                                               Transmiterea datelor

     1.      Statele membre transmit Comisiei (Eurostat) statisticile naţionale menţionate la
             articolul 4.

     2.      Modalităţile de transmitere, inclusiv termenele aplicabile, derogările şi scutirile sunt
             cele prevăzute în anexe.

     3.      Modalităţile de transmitere a statisticilor naţionale pot fi modificate în conformitate
             cu procedura menţionată la articolul 9 alineatul (2).

     4.      La cererea temeinic justificată a statelor membre, Comisia poate acorda scutiri sau
             derogări suplimentare în conformitate cu procedura menţionată la articolul 9
             alineatul (3), în cazul acelor secţiuni ale statisticilor naţionale pentru care colectarea
             de date ar duce la o sarcină excesivă pentru respondenţi.

                                                     Articolul 6
                                           Criterii de calitate şi rapoarte

     1.      Statele membre trebuie să garanteze calitatea datelor transmise.

     2.      Trebuie luate toate măsurile pentru a asigura coerenţa între datele din domeniul
             energetic declarate în conformitate cu anexa B şi datele declarate în conformitate cu
             Decizia 2005/166/CE a Comisiei din 10 februarie 2005 de stabilire a normelor de
             aplicare a Deciziei nr. 280/2004/CE a Parlamentului European şi a Consiliului
             privind un mecanism de monitorizare a emisiilor de gaze cu efect de seră în cadrul
             Comunităţii şi de punere în aplicare a Protocolului de la Kyoto10.

     3.      Pot fi elaborate şi ulterior actualizate specificaţii metodologice concepute pentru a
             asigura calitatea datelor transmise, în conformitate cu procedura menţionată la
             articolul 9 alineatul (3).

     4.      În termen de şase luni de la primirea unei solicitări din partea Comisiei (Eurostat) şi
             pentru a permite acesteia să evalueze calitatea datelor transmise, statele membre
             trebuie să transmită Comisiei (Eurostat) un raport cu informaţii relevante privind
             punerea în aplicare a prezentului regulament.

                                                   Articolul 7
                                            Calendarul şi periodicitatea

     Statele membre trebuie să colecteze toate datele precizate în prezentul regulament încă de la
     începutul anului calendaristic care urmează adoptării acestuia şi să le transmită în continuare
     cu periodicitatea precizată la articolul 4 alineatul (1).

     10
            JO L 055, 1.3.2005, p. 0057.

RO                                                       11                                               RO
 ---pagebreak---                                            Articolul 8
                                   Măsuri de punere în aplicare

     1.   În conformitate cu procedura menţionată la articolul 9 alineatul (2), se stabilesc
          următoarele măsuri necesare pentru punerea în aplicare a prezentului regulament:

          a.    modificări aduse listei cu surse de date [articolul 3 alineatul (3)];

          b.    modificări aduse statisticilor naţionale şi clarificărilor sau definiţiilor aplicabile
                [articolul 4 alineatul (3)];

          c.    modificări privind modalităţile de trasmitere a datelor [articolul 5 alineatul(3)].

     2.   În conformitate cu procedura menţionată la articolul 9 alineatul (3), se stabilesc
          următoarele măsuri necesare pentru punerea în aplicare a prezentului regulament:

     a.   acordarea de scutiri sau derogări suplimentare [articolul 5 alineatul (4)];

     b.   elaborarea şi actualizarea specificaţiilor metodologice [articolul 6 alineatul (3)];

     3.   Trebuie să se ia în considerare principiul potrivit căruia beneficiile actualizării
          trebuie să prevaleze asupra costurilor sale şi principiul potrivit căruia costurile şi
          sarcina suplimentară trebuie să rămână în limite rezonabile.

                                             Articolul 9
                                             Comitetul

     1.   Comisia este asistată de Comitetul pentru programele statistice.

     2.   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică procedura de
          reglementare cu control prevăzută la articolul 5a din Decizia 1999/468/CE.

     3.   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică procedura de
          reglementare prevăzută la articolele 5 şi 7 din Decizia 1999/468/CE, avându-se în
          vedere dispoziţiile de la articolul 8 din respectiva decizie.

          Perioada prevăzută la articolul 5 alineatul (6) din Decizia 1999/468/CE se stabileşte
          la trei luni.

     4.   Comitetul îşi adoptă propriul regulament de procedură.

RO                                               12                                                      RO
 ---pagebreak---                                                 Articolul 10
                                            Intrarea în vigoare

     Prezentul regulamentul intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul
     Oficial al Uniunii Europene.

     Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale şi se aplică direct în toate statele
     membre.

     Adoptat la Bruxelles, […]

     Pentru Parlamentul European                   Pentru Consiliu
     Preşedintele                                  Preşedintele
     […]                                           […]

RO                                                   13                                                    RO
 ---pagebreak---                           ANEXA A – CLARIFICĂRI TERMINOLOGICE

     Prezenta anexă oferă explicaţii sau definiţii pentru termenii utilizaţi în celelalte anexe.

     1. OBSERVAŢII GEOGRAFICE

     În scopul raportării statistice, se aplică următoarele definiţii geografice:

     • Australia nu include teritoriile de peste mări.

     • Danemarca nu include Insulele Feroe şi Groenlanda.

     • Franţa include Monaco dar nu şi teritoriile franceze de peste mări: Guadelupa, Martinica,
       Guyana, Réunion, St.-Pierre şi Miquelon, Noua Caledonie, Polinezia Franceză, Wallis şi
       Futuna, Mayotte.

     • Italia include San Marino şi Vaticanul.

     • Japonia include Okinawa.

     • Ţările de Jos nu includ Surinam şi Antilele Olandeze.

     • Portugalia include insulele Azore şi Madeira.

     • Spania include Insulele Canare.

     • Elveţia nu include Liechtenstein.

     • Statele Unite includ cele 50 de state, Districtul Columbia, Insulele Virgine Americane,
       Puerto Rico şi Guam.

     2. AGREGATE

     Producătorii se clasifică în funcţie de scopul producţiei:

     – Producători a căror activitate principală este producerea de energie electrică şi/sau termică:
       întreprinderi, atât private cât şi publice, a căror activitate principală este producerea de
       energie electrică şi/sau termică în vederea vânzării către terţi.

     – Autoproducători: întreprinderi, atât private cât şi publice, care produc energie electrică
       şi/sau termică în totalitate sau parţial pentru consumul propriu, ca activitate care susţine
       activitatea lor principală.

     Notă: Comisia poate aduce clarificări terminologice suplimentare adăugând, prin procedura de
             comitologie, trimiteri relevante la NACE, după intrarea în vigoare a revizuirii
             nomenclatorului NACE.

RO                                                   14                                                 RO
 ---pagebreak---      2.1. Aprovizionarea şi sectorul de transformare

      Producţie/producţia naţională
      Cantităţi de combustibili extrase sau produse, calculate după operaţiunea de eliminare a
      materiei inerte. Producţia include cantităţile consumate de producător în procesul de producţie
      (de ex. pentru încălzire sau pentru exploatarea echipamentelor şi a instalaţiilor auxiliare) şi
      cantităţile furnizate altor producători de energie pentru transformare sau în alte scopuri.
      „Naţională” se referă la producţia obţinută din resursele statului în cauză.
      Importuri/exporturi
      Pentru definiţii geografice, a se vedea secţiunea „Observaţii geografice”.
      În lipsa unor dispoziţii contrare, „importuri” se referă la ţara de origine inţială (ţara în care
      produsul energetic a fost produs) pentru a fi utilizat ţara respectivă, iar „exporturi” se referă la
      ţara de consum final al produsului energetic.
      Sunt considerate ca importate sau exportate cantităţile, vămuite sau nu, care au trecut graniţele
      politice ale unei ţări.
      În cazul în care nu poate fi precizată originea sau destinaţia, se poate utiliza rubrica „Altele”.
      Pot apărea diferenţe statistice în cazul în care sunt disponibile numai datele legate de
      importurile şi exporturile totale, în conformitate cu cele de mai sus, iar defalcarea geografică
      se bazează pe o anchetă, o sursă sau un concept diferite. În acest caz, diferenţele se trec la
      rubrica „Altele”.
      Buncăraj
      Cantităţi de combustibili furnizate navelor, indiferent de pavilion, care sunt angajate în
      navigaţia internaţională. Navigaţia inernaţională se poate defăşura pe mare, pe lacuri şi căi
      navigabile interioare şi în apele de coastă. Nu se iau în considerare:
      - consumul navelor angajate în navigaţia internă. Distincţia între navigaţia internă şi cea
      internaţională trebuie stabilită în funcţie de portul de plecare şi portul de sosire şi nu în funcţie
      de pavilionul sau de naţionalitatea navei.
      - consumul navelor de pescuit
      - consumul forţelor militare
      Variaţia stocurilor
      Diferenţa între nivelul iniţial al stocurilor şi nivelul final al stocurilor deţinute pe teritoriul
      naţional.
      Consumul brut (calculat)
      Valoarea acestuia se calculează după cum urmează:
      producţia naţională + din alte surse + importuri – exporturi – buncăraj + variaţia stocurilor
      Consumul brut (observat)
      Reprezintă cantitatea înregistrată efectiv în urma anchetelor realizate în sectoarele de utilizare
      finală.
      Diferenţe statistice
      Valoarea acestora se calculează după cum urmează:

RO                                                   15                                                       RO
 ---pagebreak---      Consumul brut calculat - consumul brut observat.
     Include variaţia stocurilor la consumatorii finali, în cazul în care aceasta nu poate fi trecută la
     rubrica „Variaţia stocurilor”.
     În cazul unor diferenţe majore, trebuie indicate cauzele acestora.
     Centrale electrice care au ca activitate principală producerea de energie electrică

     Cantităţi de combustibili utilizate pentru producerea de energie electrică.

     Combustibilii utilizaţi de centralele dotate cu cel puţin o unitate de cogenerare trebuie
     înregistraţi la rubrica „Centrale de cogenerare care au ca activitate principală producerea de
     energie termică şi electrică”.

     Centrale de cogenerare care au ca activitate principală producerea de energie termică şi
     electrică

     Cantităţi de combustibili utilizate pentru producerea de energie electrică şi termică.

     Centrale termice care au ca activitate principală producerea de energie termică

     Cantităţi de combustibili utilizate pentru producerea de energie termică.

     Centrale electrice ale autoproducătorilor

     Cantităţi de combustibili utilizate pentru producerea de energie electrică.

     Combustibilii utilizaţi de centralele dotate cu cel puţin o unitate de cogenerare trebuie
     înregistraţi la rubrica „Centrale de cogenerare ale autoproducătorilor”.

     Centrale de cogenerare ale autoproducătorilor

     Cantităţi de combustibili care corespund cantităţii de energie electrică produse şi de energie
     termică vândute.

     Centrale termice ale autoproducătorilor

     Cantităţi de combustibili care corespund cantităţii de energie termică vândute.

     Fabrici de combustibil brichetat:

     Cantităţi utilizate pentru producerea de combustibili brichetaţi.

     Cantităţile utilizate pentru încălzire şi pentru exploatarea echipamentelor nu trebuie
     înregistrate în această rubrică, ci trecute la consumul sectorului energetic.

     Cocserii:

     Cantităţi utilizate în cocserii.

     Cantităţile utilizate pentru încălzire şi pentru exploatarea echipamentelor nu trebuie
     înregistrate în această rubrică, ci trecute la consumul sectorului energetic.

RO                                                 16                                                      RO
 ---pagebreak---      Fabrici de brichete de lignit (BKB)/de brichete de turbă (PB)

     Cantităţi de lignit sau cărbune brun utilizate pentru producerea brichetelor de lignit (BKB) şi
     cantităţile de turbă utilizate pentru producerea brichetelor de turbă (PB).

     Cantităţile utilizate pentru încălzire şi pentru exploatarea echipamentelor nu trebuie
     înregistrate în această rubrică, ci trecute la consumul sectorului energetic.

     Uzine de gaz

     Cantităţi utilizate pentru producerea de gaz în uzinele de gaz şi uzinele de gazificare a
     cărbunelui.

     Cantităţile utilizate drept combustibil pentru încălzire şi pentru exploatarea echipamentelor nu
     trebuie înregistrate în această rubrică, ci trecute la consumul sectorului energetic.

     Furnale

     Cantităţi de cărbune cocsificabil şi/sau de cărbune bituminos (cu denumirea generică de
     injecţie de cărbune pulverizat) şi cocs transformate în furnale.

     Cantităţile utilizate drept combustibil pentru încălzire şi pentru exploatarea furnalelor (de ex.
     gaze de furnal) nu trebuie incluse în acestă categorie, ci înregistrate la consumul sectorului
     energetic.

     Lichefierea cărbunelui

     Cantităţi de combustibili utilizate pentru producerea de petrol sintetic.

     Rafinării de petrol:

     Cantităţi utilizate pentru producerea de produse petroliere.

     Cantităţile utilizate drept combustibil pentru încălzire şi pentru exploatarea echipamentelor nu
     trebuie înregistrate în această rubrică, ci trecute la consumul sectorului energetic.

     Nespecificat în altă parte – Transformare

     Cantităţi utilizate pentru activităţi de transformare neincluse în altă parte. În cazul în care
     această rubrică este folosită, se va explica în raport conţinutul acesteia.

RO                                                 17                                                    RO
 ---pagebreak---      2.2. Sectorul energetic şi consumul final

     Total sector energetic

     Cantităţi consumate de industria energetică pentru activitatea de extracţie (extracţia minieră,
     producerea de ţiţei şi gaz natural) sau pentru activităţile de transformare.

     Nu se iau în considerare cantităţile de combustibili transformate într-o altă formă de energie
     (care trebuie înregistrate la sectorul de transformare) sau utilizate pentru a sprijini
     exploatarea reţelei de conducte cu petrol, gaz şi cărbune (care trebuie înregistrate la
     transporturi).

     Acest sector include, de asemenea, producerea de substanţe chimice utilizate la fisiunea şi
     fuziunea nucleară şi produsele acestor procese.

     Centrale electrice, centrale de cogenerare şi centrale termice

     Cantităţi consumate ca energie în centralele electrice, centralele de cogenerare a energiei
     termice şi electrice şi centralele termice.

     Mine de cărbuni

     Cantităţi consumate ca energie pentru extracţia şi prepararea cărbunelui în industria minieră.

     Cărbunele ars în centralele electrice ale minelor trebuie înregistrat în sectorul de
     transformare.

     Fabrici de combustibil brichetat

     Cantităţi consumate ca energie în fabricile de combustibil brichetat.

     Cocserii

     Cantităţi consumate ca energie la uzinele de cocsificare.

     Fabrici de brichete de lignit (BKB)/de brichete de turbă (PB)

     Cantităţi consumate ca energie în fabricile de brichete de lignit/de turbă.

     Uzine de gaz/uzine de gazificare

     Cantităţi consumate ca energie în uzinele de gaz şi de gazificare a cărbunelui.

     Furnale

     Cantităţi consumate ca energie în furnale.

     Lichefierea cărbunelui

     Cantităţi consumate ca energie în uzinele de lichefiere a cărbunelui.

     Rafinării de petrol

RO                                                  18                                                 RO
 ---pagebreak---      Cantităţi consumate ca energie în rafinăriile de petrol.

     Extracţia ţiţeiului şi a gazului natural

     Cantităţi consumate drept combustibil în procesele de extracţie a ţiţeiului şi a gazului natural
     şi în uzinele de prelucrare a gazului natural.

     Nu se iau în considerare pierderile de pe conducte (care trebuie înregistrate la pierderile de
     distribuţie) şi cantităţile de energie utilizate la exploatarea conductelor (care trebuie
     înregistrate la transporturi).

     Consum final total

     Valoarea acestuia se calculeaza după cum urmează:

     = consum neenergetic + consum final de energie (industrie + transporturi + alte sectoare)

     Acest consum nu include cantităţile furnizate pentru transformare, consumul industriilor
     producătoare de energie şi pierderile de distribuţie.

     Consum neenergetic

     Produse energetice utilizate ca materii prime în diferite sectoare, adică neutilizate drept
     combustibil sau transformate în alt tip de combustibil.

     2.3. Specificarea consumului final de energie

      Consum final de energie
      Consumul total de energie din industrie, transporturi şi alte sectoare.
      Sectorul industrial
      Reprezintă cantităţile de combustibil consumate de întreprinderile industriale pentru
      activităţile lor de bază.
      În cazul centralelor termice sau al centralelor de cogenerare, se iau în considerare numai
      cantităţile de combustibili consumate pentru producerea energiei termice utilizate de acestea.
      Cantităţile de combustibili consumate pentru producerea de energie termică vândută şi
      pentru producerea de energie electrică trebuie înregistrate în rubrica relevantă de la sectorul
      de trasformare.
      Siderurgie
      Industria chimică (inclusiv petrochimică)
      Industria chimică şi petrochimică.
      Metale neferoase
      Industria metalelor neferoase.
      Minerale nemetalice
      Industria sticlei, ceramicii, cimentului şi a altor materiale de construcţii.

RO                                                    19                                                RO
 ---pagebreak---      Echipamente de transport
     Industrii legate de echipamentele utilizate în transporturi.
     Maşini şi utilaje
     Fabricarea de produse metalice, utilaje şi echipamente altele decât echipamentele de
     transport.
     Industria extractivă
     Nu include industriile producătoare de energie.
     Produse alimentare, băuturi şi tutun
     Celuloză, hârtie şi activităţi de tipărire
     Include reproducerea înregistrărilor pe suporţi.
     Lemn şi produse din lemn (altele decât celuloza şi hârtia)
     Construcţii
     Industria textilă şi a articolelor din piele
     Nespecificat în altă parte - Industrie
     Reprezintă consumul din sectoare nemenţionate mai sus.
     Transporturi
     Energia utilizată în toate activităţile de transport, indiferent de sectorul economic din care
     face parte respectiva activitate.
     Transporturi - Transportul feroviar
     Reprezintă toate cantităţile consumate în transportul feroviar, inclusiv pe căile ferate
     industriale.
     Transporturi - Navigaţia internă
     Cantităţile destinate vaselor, indiferent de pavilion, care nu sunt angajate în navigaţia
     internaţională (a se vedea rubrica „Buncăraj”). Distincţia între navigaţia internă şi cea
     internaţională trebuie stabilită în funcţie de portul de plecare şi portul de sosire şi nu în
     funcţie de pavilion sau de naţionalitatea navei.
     Transporturi - Transportul rutier
     Cantităţi utilizate de vehiculele rutiere.
     Include combustibilul utilizat de vehiculele agricole pe autostrăzi şi lubrifianţii utilizaţi de
     vehiculele rutiere.
     Nu sunt incluse energia utilizată de motoarele fixe (a se vedea rubrica „Alte sectoare”), de
     tractoarele care nu circulă pe autostrăzi (a se vedea rubrica „Agricultură”), de vehiculele
     rutiere militare (a se vedea rubrica „Alte sectoare – Nespecificat în altă parte”), bitumul
     utilizat la îmbrăcămintea rutieră şi energia consumată de motoarele utilizate pe şantierele de
     construcţii (a se vedea subsectorul „Construcţii” de la rubrica „Industrie”).
     Transporturi – Transportul prin conducte
     Cantităţi utilizate ca energie la exploatarea conductelor care transportă gaze, lichide,
     reziduuri şi alte produse.

RO                                                  20                                                  RO
 ---pagebreak---      Această rubrică include energia utilizată de staţiile de pompare şi pentru întreţinerea
     conductelor.
     Nu include energia utilizată pentru distribuţia prin conducte a gazelor naturale sau artificiale,
     a apei calde sau aburului de la distribuitor la consumatorii finali (care trebuie înregistrată la
     sectorul energetic), energia utilizată pentru distribuţia finală de apă către consumatorii
     casnici, industriali, comerciali şi alţi consumatori (care trebuie înregistrată la sectorul
     comercial/public) şi nici pierderile survenite în timpul transportului de la distribuitor la
     consumatorii finali (care trebuie trecute ca pierderi de distribuţie).
     Transporturi – Transportul aerian internaţional
     Cantităţi de combustibili de aviaţie furnizate aeronavelor pentru transportul aerian
     internaţional. Distincţia între transportul aerian intern şi cel internaţional trebuie stabilită în
     funcţie de locul de plecare şi de sosire şi nu în funcţie de naţionalitatea companiei aeriene.
     Nu include combustibilii utilizaţi de companiile aeriene pentru propriile vehicule rutiere
     (care trebuie înregistraţi la sectorul „Transporturi - Nespecificat în altă parte”) şi
     combustibilii de aviaţie pentru uz militar (care trebuie trecuţi la „Alte sectoare - Nespecificat
     în altă parte”).
     Transporturi - Transportul aerian intern
     Cantităţi de combustibili de aviaţie furnizate aeronavelor pentru transportul aerian intern -
     comercial, privat, agricol etc.
     Include combustibilul utilizat în alte scopuri decât pentru aviaţie, de ex. pentru testarea
     motoarelor în ateliere. Distincţia între transportul aerian intern şi cel internaţional trebuie
     stabilită în funcţie de locul de plecare şi de sosire şi nu în funcţie de naţionalitatea companiei
     aeriene.
     Nu include combustibilii utilizaţi de companiile aeriene pentru propriile vehicule rutiere
     (care trebuie înregistraţi la sectorul „Transporturi - Nespecificat în altă parte”) şi
     combustibilii de aviaţie pentru uz militar (care trebuie trecuţi la „Alte sectoare - Nespecificat
     în altă parte”).
     Transporturi - Nespecificat în altă parte
     Cantităţi utilizate pentru activităţi de transport neincluse în altă parte.
     Include combustibilii utilizaţi de companiile aeriene pentru propriile vehicule rutiere şi
     combustibilii utilizaţi în porturi pentru utilajele de descărcat nave şi diferite tipuri de
     macarale.
     Este necesar să se precizeze ce conţine această rubrică.
     Alte sectoare

     Aici intră sectoarele care nu sunt menţionate în mod specific sau care nu fac parte din
     sectorul energetic, industrial sau al transporturilor.

     Alte sectoare - Comerţ şi servicii publice

     Combustibili consumaţi de întreprinderile şi administraţiile din sectorul public şi sectorul
     privat.

     Alte sectoare - Sectorul rezidenţial

RO                                                   21                                                    RO
 ---pagebreak---       Trebuie înregistrate cantităţile de combustibilii consumate de toate tipurile de gospodării,
      inclusiv „gospodăriile cu angajaţi”.

      Alte sectoare - Agricultură/silvicultură

      Combustibili consumaţi de utilizatori consideraţi ca făcând parte din sectorul „Agricultură,
      vânătoare şi silvicultură”.

      Alte sectoare - Pescuit

      Combustibili consumaţi pentru pescuitul în apele interioare, de coastă şi în larg. În această
      categorie intră combustibilii furnizaţi navelor, indiferent de pavilion, care se realimentează
      cu combustibil pe teritoriul ţării (inclusiv pentru pescuitul internaţional) şi energia
      consumată în sectorul pescuitului.

      Alte sectoare - Nespecificat în altă parte

      Reprezintă activităţi neincluse în altă parte. Această categorie include consumul de
      combustibili pentru activităţi militare mobile sau fixe (de ex. nave, aeronave, vehicule rutiere
      şi energia consumată în spaţiile de locuit), indiferent dacă aceşti combustibili sunt destinaţi
      forţelor armate din respectiva ţară sau din altă ţară. În cazul în care această rubrică este
      folosită, se va explica în raport conţinutul acesteia.

     3. ALŢI TERMENI

     Abrevieri:

     - TMP: tetrametil plumb

     - TEP: tetraetil de plumb

     - SBP: punct de fierbere special

     - GPL: gaz petrolier lichefiat

     - LGN: lichide din gaz natural

     - GNL: gaz natural lichefiat

     - GNC: gaz natural comprimat

RO                                                  22                                                   RO
 ---pagebreak---                         ANEXA B – STATISTICI ENERGETICE ANUALE

     Prezenta anexă precizează domeniul de aplicare, unităţile, perioada de referinţă, frecvenţa,
     termenul şi modalităţile de transmitere a colectării anuale a statisticilor energetice.

     Anexa A aduce clarificări asupra termenilor pentru care prezenta anexă nu oferă explicaţii
     specifice.

     1. COMBUSTIBILI MINERALI SOLIZI ŞI GAZE ARTIFICIALE

     1.1. PRODUSE ENERGETICE ÎN CAUZĂ

     În lipsa unor dispoziţii contrare, această colectare de date se aplică următoarelor produse
     energetice:

             Produs                                        Definiţie
            energetic

      1 Antracit          Cărbune de categorie superioară utilizat în activităţi industriale şi
                          casnice. Conţine în general mai puţin de 10% materii volatile şi are o
                          mare concentraţie de carbon (aproximativ 90% carbon fix). Puterea sa
                          calorifică brută depăşeşte 23 865 kj/kg (5 700 kcal/kg), măsurată la o
                          masă de cărbune fără cenuşă dar umed.

      2 Cărbune           Cărbune bituminos de o calitate care permite producerea de cocs
        cocsificabil      adecvat utilizării în furnale. Puterea sa calorifică brută depăşeşte 23 865
                          kj/kg (5 700 kcal/kg), măsurată la o masă de cărbune fără cenuşă dar
                          umed.

      3 Alţi cărbuni      Cărbune utilizat pentru producerea de abur care cuprinde toţi cărbunii
        bituminoşi        bituminoşi neincluşi la cărbunii cocsificabili sau antracit. Este
        (cărbune          caracterizat printr-un conţinut de materii volatile mai mare decât al
        industrial)       antracitului (mai mult de 10%) şi un conţinut mai scăzut de carbon (mai
                          puţin de 90% carbon fix). Puterea sa calorifică brută depăşeşte 23 865
                          kj/kg (5 700 kcal/kg), măsurată la o masă de cărbune fără cenuşă dar
                          umed. În cazul în care cărbunii bituminoşi sunt utilizaţi în cocserii,
                          trebuie înregistraţi în categoria cărbunelui cocsificabil.

      4 Cărbune           Sunt cărbuni neaglutinanţi, cu o putere calorifică brută între 17 435
        subbituminos      kj/kg (4 165 kcal/kg) şi 23 865 kj/kg (5 700 kcal/kg), care conţin mai
                          mult de 31% materii volatile la o masă uscată de cărbune fără substanţe
                          anorganice.

      5 Lignit/cărbune    Sunt cărbuni neaglutinanţi cu o putere calorifică brută mai mică de 17
        brun              435 kj/kg (4 165 kcal/kg) şi cu un conţinut de materii volatile mai mare
                          de 31% la o masă uscată de cărbune fără substanţe anorganice.

                          Şisturile bituminoase şi nisipurile asfaltice produse şi arse direct trebuie
                          înregistrate în această categorie. Şisturile bituminoase şi nisipurile
                          asfaltice utilizate ca resuse pentru alte procese de transformare trebuie,
                          de asemenea, înregistrate în această categorie.

RO                                                23                                                     RO
 ---pagebreak---                         Tot aici intră şisturile bituminoase şi nisipurile asfaltice consumate în
                        procesul de transformare. Şisturile bituminoase şi alte produse derivate
                        din lichefiere trebuie înregistrate în chestionarul anual al petrolului.

      6 Turbă           Este un depozit sedimentar fosil, combustibil, moale, poros sau
                        comprimat, de origine vegetală, cu un conţinut mare de apă (până la
                        90% în stare brută), uşor de tăiat, de culoare brun deschis sau închis.
                        Turba utilizată în alte scopuri decât pentru producerea de energie nu
                        intră în această categorie.

      7 Combustibil     Este un combustibil produs din material mărunt de cărbune superior la
        brichetat       care se adaugă un liant. Cantitatea de combustibil brichetat produs
                        poate, prin urmare, să fie puţin mai mare decât cantitatea reală de
                        cărbune consumat în procesul de transformare.

      8 Cocs de         Este un produs solid obţinut prin carbonizarea la temperatură înaltă a
        cocserie        cărbunelui, în general a unui cărbune cocsificabil; are un conţinut
                        scăzut de umiditate şi materii volatile. Cocsul de cocserie este utilizat în
                        principal în siderurgie ca sursă de energie şi agent chimic. În această
                        categorie intră praful de cocs şi cocsul de turnătorie.

                        Semicocsul (un produs solid obţinut prin carbonizarea cărbunelui la
                        temperatură joasă) trebuie inclus în această categorie. Semicocsul este
                        utilizat drept combustibil casnic sau direct de uzinele de transformare.
                        Această rubrică include, de asemenea, cocsul, praful de cocs şi
                        semicocsul produse din lignit/cărbune brun.

      9 Cocs de gaz     Este un produs secundar al cărbunelui superior utilizat pentru
                        producerea de gaz de iluminat în uzinele de gaz. Cocsul de gaz este
                        utilizat pentru încălzire.

     10 Gudron de       Este rezultatul distilării distructive a cărbunelui bitnuminos. Gudronul
        cărbune         de cărbune este un produs secundar lichid al distilării cărbunelui cu
                        scopul de a produce cocs în cocserii sau este produs din cărbune brun
                        („gudron de temperatură joasă”). Gudronul de cărbune poate fi distilat
                        suplimentar pentru a obţine diferite produse organice (de ex. benzenul,
                        toluenul, naftalina), care sunt în mod normal înregistrate ca materii
                        prime pentru industria petrochimică.

     11 BKB             Aceste brichete reprezintă un combustibil produs din lignit/cărbune
        (brichete de    brun, prin brichetare la mare presiune, fără adăugarea unui liant. În
        cărbune brun)   această categorie intră brichetele de turbă, materialul mărunt de lignit
                        uscat şi praful de lignit.

     12 Gaz de uzină    În această categorie intră toate tipurile de gaze produse în uzine publice
                        sau private a căror activitate principală este producerea, transportul şi
                        distribuţia gazului. Această categorie include gazul produs prin
                        carbonizare (inclusiv gazul produs în cocserii şi transferat la categoria
                        gazului de uzină), prin gazificare totală cu sau fără îmbogăţire cu
                        produse petroliere (GPL, păcură reziduală etc.) şi prin reformare şi

RO                                              24                                                     RO
 ---pagebreak---                            amestec simplu cu alte gaze şi/sau aer, care apare la rubrica „Din alte
                           surse”. În sectorul de transformare trebuie să figureze cantităţile de gaz
                           de uzină transferat la categoria gazelor naturale amestecate, care vor fi
                           distribuite şi consumate prin intermediul reţelei de gaz natural.

                           Producţia de alte gaze de cărbune (adică gazul de cocserie, gazul de
                           furnal şi gazul provenit de la convertizorul cu oxigen) trebuie
                           înregistrată în coloanele destinate acestor tipuri de gaze şi nu la
                           producţia de gaz de uzină. Gazele de cărbune trasferate la uzinele de
                           gaz trebuie înregistrate (în coloana lor proprie) în cadrul sectorului de
                           transformare, pe rândul corespunzător uzinelor de gaz. Cantitatea totală
                           de gaz de uzină provenind din transferurile altor gaze de cărbune
                           trebuie înregistrată la rândul corespunzător producţiei de gaz de uzină.

     13 Gaz de             Este un produs secundar rezultat în urma fabricării cocsului de cocserie
        cocserie           pentru producerea de fier şi oţel.

     14 Gaz de furnal      Este produs în timpul arderii cocsului în furnale în industria
                           metalurgică. Gazul de furnal este recuperat şi utilizat drept combustibil,
                           parţial în uzină şi parţial în alte procese ale industriei metalurgice sau în
                           centrale electrice dotate pentru arderea sa. Cantitatea de combustibil
                           trebuie exprimată pe baza puterii calorifice brute.

     15 Gaz de             Este un produs secundar rezultat în urma producerii oţelului în furnalele
        convertizor cu     cu oxigen, recuperat la ieşirea din convertizor. Acest tip de gaz mai este
        oxigen             cunoscut şi ca gaz de convertizor, gaz LD sau gaz BOS.

     16 Cărbune            Termenul de „cărbune superior” se referă la cărbunii cu o putere
        superior           calorifică brută mai mare de 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg), calculată la o
                           masă de cărbune fără cenuşă dar umed şi cu un coeficient mediu de
                           reflexie a vitritului de cel puţin 0,6. Cărbunele superior include toate
                           produsele energetice enumerate de la rubrica 1 până la 3 (antracit,
                           cărbune cocsificabil şi alţi cărbuni bituminoşi).

     1.2. LISTA DE AGREGATE

     În lipsa unor dispoziţii contrare, trebuie înregistrate agregatele de pe următoarea listă pentru
     toate produsele energetice enumerate la alineatul precendent.

     Anexa A aduce clarificări asupra termenilor pentru care prezenta anexă nu oferă explicaţii
     specifice.

RO                                                  25                                                     RO
 ---pagebreak---      1.2.1. Aprovizionarea şi sectorul de transformare

     1.    Producţie

     1.1   din care: exploatare subterană

           Nu se aplică decât în cazul antracitului, cărbunelui cocsificabil, altor cărbuni
           bituminoşi, subbituminoşi şi lignitului/cărbunelui brun.

     1.2   din care: exploatare la suprafaţă

           Nu se aplică decât în cazul antracitului, cărbunelui cocsificabil, altor cărbuni
           bituminoşi, subbituminoşi şi lignitului/cărbunelui brun.

     2     Din alte surse

           Această categorie include două componente:
           - şlamul recuperat, minereurile mixte şi alte produse carbonifere de calitate inferioară,
           care nu pot fi clasificate în funcţie de tipul de cărbune. Aici intră cărbunele recuperat
           din grămezi de deşeuri şi din alte recipiente de deşeuri.
           - cantităţile de combustibil furnizate, a căror producţie figurează în bilanţurile
           energetice ale altor combustibili, dar al căror consum intră în bilanţul energetic al
           cărbunelui.

     2.1   din care: din produse petroliere

           Nu se aplică în cazul antracitului, cărbunelui de cocs, altor cărbuni bituminoşi,
           subbituninoşi şi lignitului/cărbunelui brun şi turbei.
           De exemplu: adaos de cocs de petrol la cărbunele cocsificabil pentru cocserii

     2.2   din care: din gaz natural

           Nu se aplică în cazul antracitului, cărbunelui de cocs, altor cărbuni bituminoşi,
           subbituminoşi şi lignitului/cărbunelui brun şi turbei.
           De exemplu: adaos de gaz natural la gazul de uzină pentru consum final direct

     2.3   din care: energii regenerabile

           Nu se aplică în cazul antracitului, cărbunelui de cocs, altor cărbuni bituminoşi,
           subbituminoşi şi lignitului/cărbunelui brun şi turbei.
           De exemplu: deşeuri industriale utilizate ca liant în producerea de combustibil brichetat

     3     Importuri

     4     Exporturi

     5     Buncăraj

     6     Variaţia stocurilor

RO                                                  26                                                 RO
 ---pagebreak---            O creştere a stocurilor este indicată de un număr negativ, iar o diminuare apare sub
           forma unui număr pozitiv.

     7     Consum brut

     8     Diferenţe statistice

     9     Total sector de transformare

           Cantităţi de combustibili utilizate la transformarea primară sau secundară a energiei (de
           ex. cărbune în energie electrică, gaz de cocserie în energie electrică) sau utilizate la
           transformarea în produse energetice derivate (de exemplu: cărbune cocsificabil în cocs).

     9.1   Din care: centrale electrice care au ca activitate principală producerea de energie
           electrică
     9.2   Din care: centrale de cogenerare care au ca activitate principală producerea combinată
           de energie termică şi electrică
     9.3   Din care: centrale termice care au ca activitate principală producerea de energie termică

     9.4   Din care: centrale electrice ale autoproducătorilor

     9.5   Din care: centrale de cogenerare ale autoproducătorilor

     9.6   Din care: centrale termice ale autoproducătorilor

     9.7   Din care: fabrici de combustibil brichetat

     9.8   Din care: cocserii

     9.9   Din care: fabrici de brichete de lignit (BKB)/de brichete de turbă (PB)

     9.1   Din care: uzine de gaz
     0

     9.1   Din care: furnale
     1     Cantităţi de cărbune cocsificabil şi/sau de cărbune bituminos (cu denumirea generică de
           injecţie de cărbune pulverizat) şi cocs transformate în furnale. Cantităţile utilizate drept
           combustibil pentru încălzire şi pentru exploatarea furnalelor (de ex.: gaze de furnal) nu
           trebuie incluse în sectorul de transformare, ci înregistrate la consumul sectorului
           energetic.

     9.1   Din care: lichefierea cărbunelui
     2     Şisturile bituminoase şi alte produse derivate din lichefiere trebuie înregistrate în
           conformitate cu capitolul 4 al prezentei anexe.
     9.1   Din care: pentru amestecul cu gaz natural
     3     Cantităţi de gaze de cărbune amestecate cu gaz natural.
     9.1   Din care: Nespecificat în altă parte – Transformare

RO                                                  27                                                    RO
 ---pagebreak---      4

     1.2.2. Sectorul energetic

     1     Total sector energetic

     1.1   Din care: centrale electrice, centrale de cogenerare şi centrale termice

     1.2   Din care: mine de cărbuni

     1.3   Din care: fabrici de combustibil brichetat

     1.4   Din care: cocserii

     1.5   Din care: fabrici de brichete de lignit (BKB)/de brichete de turbă (PB)

     1.6   Din care: uzine de gaz

     1.7   Din care: furnale

     1.8   Din care: rafinării de petrol

     1.9   Din care: lichefierea cărbunelui

     1.1   Din care: Nespecificat în altă parte – Sector energetic
     0

     2     Pierderi de distribuţie
           Pierderi survenite din cauza transportului şi distribuţiei şi a arderii gazelor artificiale.
     3     Consum final total

     4     Consum neenergetic total

     4.1   Din care: sectorul industrial, de transformare şi energetic
           Consum neenergetic în toate subsectoarele industriale, de transformare şi energetice, de
           exemplu cărbunele utilizat pentru producerea de metanol sau amoniac.
     4.1. De la punctul 4.1, din care: în petrochimie
     1    Consum neenergetic, de exemplu cărbunii folosiţi ca materii prime pentru a produce
          îngrăşăminte şi alte produse petrochimice.
     4.2   Din care: transporturi
           Consum neenergetic în toate subsectoarele transporturilor
     4.3   Din care: alte sectoare
           Consum neenergetic în sectoarele: „Comerţ şi servicii publice”, „Sectorul rezidenţial”,
           „Agricultură” şi „Nespecificat în altă parte - altele”.

RO                                                    28                                                  RO
 ---pagebreak---      1.2.3. Specificarea consumului final de energie

     1     Consum final de energie

     2     Sectorul industrial

     2.1   Din care: siderurgie

     2.2   Din care: chimie şi petrochimie

     2.3   Din care: metale neferoase

     2.4   Din care: minerale nemetalice

     2.5   Din care: echipamente de transport

     2.6   Din care: maşini şi utilaje

     2.7   Din care: industria extractivă

     2.8   Din care: produse alimentare, băuturi şi tutun

     2.9   Din care: celuloză, hârtie şi activităţi de tipărire

     2.1   Din care: lemn şi produse din lemn
     0

     2.1   Din care: construcţii
     1

     2.1   Din care: industria textilă şi a articolelor din piele
     2

     2.1   Din care: Nespecificat în altă parte - Industrie
     3

     3     Transporturi

     3.1   Din care: transport feroviar

     3.2   Din care: navigaţie internă

     3.3   Din care: Nespecificat în altă parte - Transporturi

     4     Alte sectoare

     4.1   Din care: comerţ şi servicii publice

     4.2   Din care: sectorul rezidenţial

     4.3   Din care: agricultură/silvicultură

RO                                                    29            RO
 ---pagebreak---      4.4   Din care: pescuit

     4.5   Din care: Nespecificat în altă parte - Altele

     1.2.4. Importuri şi exporturi

     Importuri în funcţie de ţara de origine şi exporturi în funcţie de ţara de destinaţie.
     Nu se aplică în cazul turbei, gazului de uzină, gazului de cocserie, gazului de furnal şi gazului
     de convertizor cu oxigen.

     1.2.5. Consumul autoproducătorilor de energie electrică şi termică

     Consumurile autoproducătorilor de energie electrică şi termică trebuie înregistate separat
     pentru centralele producătoare de energie electrică, pentru centralele de cogenerare şi pentru
     centralele producătoare de energie termică.
     Aceste consumuri trebuie defalcate în funcţie de activităţile principale enumerate în tabelul
     următor:
     1      Total sector energetic

     1.1    Din care: mine de cărbuni

     1.2    Din care: fabrici de combustibil brichetat

     1.3    Din care: cocserii

     1.4    Din care: fabrici de brichete de lignit (BKB)/de brichete de turbă (PB)

     1.5    Din care: uzine de gaz

     1.6    Din care: furnale

     1.7    Din care: rafinării de petrol

     1.8    Din care: lichefierea cărbunelui

     1.9    Din care: Nespecificat în altă parte – Sector energetic

     2      Sectorul industrial

     2.1    Din care: siderurgie

     2.2    Din care: chimie şi petrochimie

     2.3    Din care: metale neferoase

     2.4    Din care: minerale nemetalice

     2.5    Din care: echipamente de transport

RO                                                   30                                                  RO
 ---pagebreak---      2.6   Din care: maşini şi utilaje

     2.7   Din care: industria extractivă

     2.8   Din care: produse alimentare, băuturi şi tutun

     2.9   Din care: celuloză, hârtie şi activităţi de tipărire

     2.10 Din care: lemn şi produse din lemn

     2.11 Din care: construcţii

     2.12 Din care: industria textilă şi a articolelor din piele

     2.13 Din care: Nespecificat în altă parte - Industrie

     3     Transporturi, din care:

     3.1   Din care: transport feroviar

     3.2   Din care: Nespecificat în altă parte - Transporturi

     4     Alte sectoare:

     4.1   Din care: comerţ şi servicii publice

     4.2   Din care: sectorul rezidenţial

     4.3   Din care: agricultură/silvicultură

     4.4   Din care: pescuit

     4.5   Din care: Nespecificat în altă parte

     1.3. PUTEREA CALORIFICĂ

     Trebuie înregistrată puterea calorifică atât brută cât şi netă a produselor energetice menţionate
     la alineatul 1.1 la următoarele agregate principale.
     Nu se aplică în cazul gazului de uzină, gazului de cocserie, gazului de furnal şi gazului de
     convertizor cu oxigen:
     1     Producţie

     2     Importuri

     3     Exporturi

     4     Utilizat în cocserii

     5     Utilizat în furnale

RO                                                   31                                                  RO
 ---pagebreak---      6       Utilizat în centralele care au ca activitate principală producţia de energie electrică, de
             energie termică sau cogenerarea de energie termică şi electrică.
     7       Utilizat în industrie

     8       Alte utilizări

     1.4. PRODUCŢIA ŞI STOCURILE ÎN MINELE DE CĂRBUNI

     Nu se aplică decât în cazul cărbunelui superior şi lignitului/cărbunelui brun.
     Trebuie declarate următoarele tipuri de cantităţi:
     1       Producţia subterană

     2       Producţia de suprafaţă

     3       Din alte surse

     4       Stocuri finale

     4.1     Din care: stocuri în mine

     1.5 UNITĂŢI DE MĂSURĂ

         1 Cantităţi             10³ tone
           energetice
                                 Excepţii: gazele (gaz de uzină, gaz de cocserie, gaz de furnal, gaz de
                                 convertizor cu oxigen) sunt măsurate direct în conţinutul energetic,
                                 iar unitatea de măsură care trebuie utilizată este, prin urmare, TJ (pe
                                 baza puterii calorifice brute).

         2 Puterea calorifică MJ/tonă

     1.6. DEROGĂRI ŞI SCUTIRI
     Nu este cazul.
     2. GAZ NATURAL
     2.1. PRODUSE ENERGETICE ÎN CAUZĂ

     Această colectare de date se aplică în cazul gazului natural, care include gazele din zăcăminte,
     lichefiate sau în stare gazoasă şi care constau în principal din metan.

     Aici sunt incluse gazele „neasociate”, provenind din zăcămintele de unde se extrag numai
     hidrocarburi în stare gazoasă, gazele „asociate”, obţinute în acelaşi timp cu ţiţeiul şi, de
     asemenea, metanul recuperat din minele de cărbuni (gaz de mină) sau din straturi de cărbune
     (gaz de cărbune).

RO                                                    32                                                   RO
 ---pagebreak---      Nu sunt incluse gazele produse prin digestia anaerobă a biomasei (de ex. gazele urbane sau de
     canalizare) şi gazul de uzină.

     2.2. LISTA DE AGREGATE

     În lipsa unor dispoziţii contrare, trebuie înregistrate agregatele de pe următoarea listă pentru
     toate produsele energetice enumerate la alineatul precendent.

     2.2.1. Aprovizionarea şi sectorul de transformare

     Trebuie înregistrate cantităţile exprimate atât în unităţi de volum, cât şi în unităţi energetice,
     incluzând puterile calorifice brute şi nete, pentru următoarele agregate:

     1.      Producţia naţională

             Totalul producţiei de gaz uscat comercializabil, obţinut în interiorul graniţelor
             naţionale, inclusiv producţia offshore. Producţia se calculează după eliminarea
             impurităţilor şi extracţia LGN-urilor şi a sulfului.

             Pierderile de extracţie şi cantităţile reinjectate, degajate în aer sau arse nu sunt incluse
             în această rubrică.

             Aici intră cantităţile utilizate în industria gazelor naturale, în procesul de extracţie a
             gazului natural, în reţelele de conducte şi în instalaţiile de prelucrare.

     1.1     Din care: gaz asociat

             Gazul natural obţinut în acelaşi timp cu ţiţeiul.

     1.2     Din care: gaz neasociat

             Gaz natural provenind din zăcămintele de unde se extrag numai hidrocarburi în stare
             gazoasă.

     1.3     Din care: gaz de mină

             Metan produs în minele de cărbuni sau extras din straturile carbonifere, adus la
             suprafaţă şi consumat de mina respectivă sau transportat prin conducte la
             consumatori.

     2       Din alte surse

             Combustibil amestecat cu gaz natural şi consumat ca amestec.
     2.1     Din care: din produse petroliere

             GPL utilizat pentru ameliorarea calităţii combustibilului, de ex. conţinutul caloric

     2.2     Din care: din cărbuni

             gaz artificial destinat amestecului cu gaz natural

     2.3     Din care: energii regenerabile

RO                                                   33                                                     RO
 ---pagebreak---             biogaz destinat amestecului gaz natural

     3      Importuri

     4      Exporturi

     5      Buncăraj

     6      Variaţia stocurilor

            O creştere a stocurilor este indicată de un număr negativ, iar o diminuare apare sub
            forma unui număr pozitiv.

     7      Consum brut

     8      Diferenţe statistice

            Obligaţia de a declara puterile calorifice nu se aplică în acest caz.

     9      Gaz recuperabil: stocuri iniţiale şi finale

            Cantităţi de gaz disponibile pentru a fi distribuite în cursul fiecărui ciclu de stocare.
            Această categorie se referă la gazul natural recuperabil stocat în locaţii speciale de
            depozitare (zăcăminte epuizate de gaz şi/sau petrol, straturi acvifere, cavităţi saline,
            excavaţii şi altele) şi la gazul natural lichefiat. Gazul din pernele de gaz nu trebuie
            inclus în această categorie.

            Obligaţia de a declara puterile calorifice nu se aplică în acest caz.

     10.    Gaz eşapat

            Volumul de gaz eliberat în atmosferă la locul de producţie sau la instalaţiile de
            prelucrare a gazului.

            Obligaţia de a declara puterile calorifice nu se aplică în acest caz.

     11.    Gaz ars

            Volumul de gaz ars la locul de producţie sau la instalaţiile de prelucrare a gazului.

            Obligaţia de a declara puterile calorifice nu se aplică în acest caz.

     12.    Total sector de transformare

            Cantităţi de combustibili utilizate pentru transformarea primară sau secundară a
            energiei (de ex. gaz natural în energie electrică) sau utilizate pentru transformarea în
            produse energetice derivate (de ex. gaz natural în metanol).

     12.1   Din care: centrale electrice care au ca activitate principală producerea de energie
            electrică
     12.2   Din care: centrale electrice ale autoproducătorilor

RO                                                  34                                                  RO
 ---pagebreak---      12.3    Din care: centrale de cogenerare care au ca activitate principală producerea combinată
             de energie termică şi electrică
     12.4    Din care: centrale de cogenerare ale autoproducătorilor

     12.5    Din care: centrale termice care au ca activitate principală producerea de energie
             termică
     12.6    Din care: centrale termice ale autoproducătorilor

     12.7    Din care: uzine de gaz

     12.8    Din care: cocserii

     12.9    Din care: furnale

     12.10 Din care: gaz transformat în lichide
             Cantităţi de gaz natural utlizate ca materie primă pentru transformarea în lichide, de
             ex. cantităţile de combustibil care intră în procesul de producţie a metanolului pentru
             a fi transformate în metanol.
     12.11 Din care: Nespecificat în altă parte - Transformare

     2.2.2. Sectorul energetic

     1      Total sector energetic

     1.1    Din care: mine de cărbuni

     1.2    Din care: extracţia ţiţeiului şi a gazului natural

     1.3    Din care: aprovizionarea rafinăriilor de petrol

     1.4    Din care: cocserii

     1.5    Din care: furnale

     1.6    Din care: uzine de gaz

     1.7    Din care: centrale electrice, centrale de cogenerare şi centrale termice

     1.8    Din care: lichefiere (GNL) sau gazificare

     1.9    Din care: gaz transformat în lichide

     1.10   Din care: Nespecificat în altă parte – Sector energetic

     2      Pierderi de distribuţie
            Pierderi survenite din cauza transportului şi distribuţiei şi pierderi pe conducte.

RO                                                   35                                                RO
 ---pagebreak---      2.2.3. Specificarea consumului final de energie

     Consumul de gaz natural trebuie înregistrat separat pentru consumul energetic şi (dacă este
     cazul) pentru consumul neenergetic, pentru următoarele agregate:

     1      Consum final total
            Consumul final de energie şi consumul neenergetic trebuie înregistrate separat în
            această rubrică.
     2.     Transporturi

     2.1    Din care: transport rutier
            Include GNC şi biogaz.
     2.1.1 Din care: biogazul utilizat în transportul rutier

     2.2    Din care: transportul prin conducte

     2.3    Din care: Nespecificat în altă parte - Transporturi

     3      Sectorul industrial

     3.1    Din care: siderurgie

     3.2    Din care: chimie şi petrochimie

     3.3    Din care: metale neferoase

     3.4    Din care: minerale nemetalice

     3.5    Din care: echipamente de transport

     3.6    Din care: maşini şi utilaje

     3.7    Din care: industria extractivă

     3.8    Din care: produse alimentare, băuturi şi tutun

     3.9    Din care: celuloză, hârtie şi activităţi de tipărire

     3.10   Din care: lemn şi produse din lemn

     3.11   Din care: construcţii

     3.12   Din care: industria textilă şi a articolelor din piele

     3.13   Din care: Nespecificat în altă parte - Industrie

     4      Alte sectoare

     4.1    Din care: comerţ şi servicii publice

RO                                                    36                                           RO
 ---pagebreak---      4.2    Din care: sectorul rezidenţial

     4.3    Din care: agricultură/silvicultură

     4.4    Din care: pescuit

     4.5    Din care: Nespecificat în altă parte - Altele

     2.2.4. Importuri şi exporturi
     Trebuie declarate atât cantităţile totale de gaz natural, cât şi procentul de GNL din acestea, în
     funcţie de ţara de origine în cazul importurilor şi în funcţie de ţara de destinaţie în cazul
     exporturilor.
     2.2.5. Consumul autoproducătorilor de energie electrică şi termică
     Consumul autoproducătorilor de energie electrică şi termică trebuie înregistrat separat pentru
     centralele electrice, centralele de cogenerare şi centralele termice ale autoproducătorilor.

     Consumul se referă la centralele sau activităţile următoare:
     1     Total sector energetic

     1.1   Din care: mine de cărbuni

     1.2   Din care: extracţia ţiţeiului şi gazului natural

     1.3   Din care: aprovizionarea rafinăriilor de petrol

     1.4   Din care: cocserii

     1.5   Din care: uzine de gaz

     1.6   Din care: furnale

     1.7   Din care: uzine de lichefiere (GNL) şi de regazificare

     1.8   Din care: gaz transformat în lichide

     1.9   Din care: Nespecificat în altă parte – Sector energetic

     2     Sectorul industrial

     2.1   Din care: siderurgie

     2.2   Din care: chimie şi petrochimie

     2.3   Din care: metale neferoase

     2.4   Din care: minerale nemetalice

RO                                                   37                                                  RO
 ---pagebreak---      2.5   Din care: echipamente de transport

     2.6   Din care: maşini şi utilaje

     2.7   Din care: industria extractivă

     2.8   Din care: produse alimentare, băuturi şi tutun

     2.9   Din care: celuloză, hârtie şi activităţi de tipărire

     2.10 Din care: lemn şi produse din lemn

     2.11 Din care: construcţii

     2.12 Din care: industria textilă şi a articolelor din piele

     2.13 Din care: Nespecificat în altă parte - Industrie

     3     Transporturi, din care:

     3.1   Din care: transportul prin conducte

     3.2   Din care: Nespecificat în altă parte - Transporturi

     4     Alte sectoare, din care:

     4.1   Din care: comerţ şi servicii publice

     4.2   Din care: sectorul rezidenţial

     4.3   Din care: agricultură/silvicultură

     4.4   Din care: pescuit

     4.5   Din care: Nespecificat în altă parte

     2.2.6. Capacitatea de stocare a gazului

     1     Denumirea
           Denumirea amplasamentului unităţii de stocare
     2     Tipul
           Tipul de stocare, de ex. zăcământ epuizat de gaz, cavitate salină etc.
     3     Capacitatea utilă
           Reprezintă capacitatea totală de stocare a gazului, minus gazul din pernele de gaz.
           Gazul din pernele de gaz reprezintă volumul total de gaz necesar în permanenţă pentru
           a menţine presiunile adecvate în rezervoarele subterane de stocare şi debitele de
           extracţie pe tot parcursul ciclului de extracţie.

RO                                                   38                                            RO
 ---pagebreak---      4        Debitul maxim
              Reprezintă debitul maxim cu care poate fi extras gazul din unitatea de stocare
              respectivă.

     2.3. UNITĂŢI DE MĂSURĂ

         1 Cantităţi           În lipsa unor indicaţii contrare, cantităţile de gaz natural se exprimă
           energetice          în conţinutul energetic, adică în TJ, pe baza puterii calorifice brute.

                               În cazul în care sunt necesare cantităţi fizice, unitatea este milionul
                               de metri cubi (106 m³), în condiţiile de referinţă (15°C, 101.325
                               kPa).

         2 Puterea calorifică KJ/m³, în condiţiile de referinţă (15°C, 101.325 kPa).

         3 Capacitatea utilă   106 m³, în condiţiile de referinţă (15°C, 101.325 kPa).
           de stocare

         4 Debitul maxim       106 m³/zi, în condiţiile de referinţă (15°C, 101.325 kPa).

     2.4. DEROGĂRI ŞI SCUTIRI
     Nu este cazul.
     3. ENERGIE ELECTRICĂ ŞI TERMICĂ
     3.1. PRODUSE ENERGETICE ÎN CAUZĂ

     Acest capitol se referă la energia electrică şi termică.

     3.2. LISTA DE AGREGATE

     În lipsa unor dispoziţii contrare, trebuie înregistrate agregatele de pe următoarea listă pentru
     toate produsele energetice enumerate la alineatul precedent.

     Anexa A aduce clarificări asupra termenilor pentru care acest capitol nu oferă explicaţii
     specifice. Definiţiile şi unităţile de măsură menţionate în capitolele 1, 2, 4 şi 5 se aplică
     produselor energetice care fac parte din grupul combustilbililor minerali solizi şi gazelor
     artificiale, gazului natural, petrolului şi produselor petroliere, precum şi energiilor
     regenerabile şi energiei obţinute din deşeuri.

RO                                                   39                                                  RO
 ---pagebreak---      3.2.1 Aprovizionarea şi sectorul de transformare

     Următoarele definiţii specifice se aplică agregatelor privind energia electrică şi termică din
     acest capitol:

     – Producţia brută de energie electrică: reprezintă totalul energiei electrice produse (inclusiv
       cea acumulată prin pompare) de ansamblul grupurilor generatoare, măsurată la terminalele
       generatoarelor principale.

     – Producţia brută de energie termică: reprezintă cantitatea totală de energie termică produsă
       de instalaţie; include energia termică consumată de echipamentele auxiliare ale instalaţiei
       care utilizează un fluid cald (încălzirea interioarelor, încălzirea cu combustibil lichid etc.)
       şi pierderile de la nivelul schimburilor de căldură ale instalaţiei/reţelei, precum şi energia
       termică rezultată din procesele chimice, utilizată ca formă de energie primară.

     – Producţia netă de energie electrică: constă în producţia brută de energie electrică minus
       energia electrică absorbită de echipamentele auxiliare şi pierderile de la transformatoarele
       principale.

     – Producţia netă de energie termică: reprezintă energia termică furnizată prin intermediul
       reţelei de distribuţie, determinată prin măsurarea fluxurilor de intrare şi de ieşire.

     Agregatele menţionate în tabelul următor trebuie înregistrate separat pentru centralele care au
     ca activitate principală producţia de energie electrică sau termică şi pentru centralele
     autoproducătorilor. În cazul acestor două tipuri de centrale, producţia brută şi netă de energie
     electrică şi termică trebuie înregistrată separat pentru centralele producătoare de energie
     electrică, pentru centralele de cogenerare şi pentru centralele producătoare de energie termică,
     dacă este cazul, pentru următoarele agregate:

     1.     Producţia totală

     1.1    Din care: energie nucleară

     1.2    Din care: energie hidroelectrică

     1.2.1 Din care: partea energiei hidroelectrice produse prin intermediul sistemelor de
           acumulare prin pompare

     1.3    Din care: energie geotermală

     1.4    Din care: energie solară

     1.5    Din care: energia mareelor, a valurilor şi a mării

     1.6    Din care: energie eoliană

     1.7    Din care: termoelectrică

            Combustibili capabili să se aprindă sau să ardă, adică să intre în reacţie cu oxigenul
            pentru a produce o creştere semnificativă a temperaturii şi care sunt arşi direct pentru a
            produce energie electrică şi/sau termică.

RO                                                  40                                                   RO
 ---pagebreak---      1.8    Din care: pompe termice

            Energia termică produsă de pompele termice nu trebuie înregistrată decât dacă este
            vândută terţilor (adică în cazurile în care producţia se realizează în sectorul de
            transformare).

     1.9    Din care: boilere electrice

            Cantităţi de energie termică provenind de la boilerele electrice a căror producţie este
            vândută terţilor.

     1.10   Din care: energie termică rezultată din procese chimice

            Energie termică provenind din procese fără aport de energie, de ex. o reacţie chimică.

            Nu include căldura reziduală, produsă prin procese care necesită un aport de energie,
            care trebuie înregistrată ca energie termică produsă de combustibilul corespunzător.

     1.11   Din care: Alte surse – energie electrică (a se preciza)

     Agregatele menţionate în tabelul următor trebuie înregistrate ca totaluri, separat pentru
     energia electrică şi energia termică, acolo unde este cazul. Pentru primele trei agregate din
     tabelul următor, cantităţile trebuie calculate pornind de la valorile înregistrate în conformitate
     cu tabelul anterior.

     1.     Producţia brută totală

     2.     Consum propriu al centralelor

     3.     Producţia netă totală

     4.     Importuri

            A se vedea, de asemenea, explicaţia de la rubrica 5 „Exporturi”.

     5.     Exporturi

            Sunt considerate ca importate sau exportate cantităţile de energie electrică, vămuite
            sau nu, care au trecut graniţele politice ale unei ţări. În cazul în care o cantitate de
            energie electrică este tranzitată pe teritoriul unei ţări, aceasta trebuie înregistrată atât
            ca import, cât şi ca export.

     6.     Consumul pompelor termice

     7.     Consumul boilerelor electrice cu abur

     8.     Energie absorbită prin pompare

     9.     Consumul pentru producerea de energie electrică

RO                                                    41                                                   RO
 ---pagebreak---      10.    Energia furnizată

            Energia electrică: totalul producţiei nete de energie electrică furnizată de către toate
            centralele dintr-o ţară, minus cantitatea utilizată simultan de pompe termice, boilere
            electrice cu abur, pompare, minus sau plus exporturi sau importuri.

            Energia termică: totalul producţiei nete de energie electrică de vânzare, produsă de
            toate centralele dintr-o ţară, minus energia termică utilizată pentru producerea de
            energie electrică, minus sau plus exporturi sau importuri.

     11.    Pierderile de transport şi de distribuţie

            Reprezintă toate pierderile survenite din cauza transportului şi distribuţiei de energie
            electrică şi termică.

            În cazul energiei electrice, sunt incluse pierderile de la transformatoarele care nu sunt
            considerate parte integrantă a centralelor electrice.

     12.    Consumul total (calculat)

     13.    Diferenţa statistică

     14.    Consumul total (obsevat)

     Energia electrică produsă, energia termică vândută şi cantităţile de combustibili consumate,
     inclusiv energia totală corespunzătoare (pe baza puterii calorifice nete, cu excepţia gazului
     natural, pentru care se ţine cont de puterea calorifică brută) provenind de la combustibilii
     prezentaţi în tabelul următor trebuie înregistrate separat pentru centralele a căror activitate
     principală este producerea de energie şi pentru centralele autoproducătorilor. În cazul acestor
     două tipuri de centrale, producţia de energie electrică şi termică trebuie înregistrată separat
     pentru centralele producătoare de energie electrică, pentru centralele de cogenerare şi pentru
     centralele producătoare de energie termică, dacă este cazul:
     1.     Combustibili minerali solizi şi gaze artificiale:

     1.1    Antracit

     1.2    Cărbune cocsificabil

     1.3    Alţi cărbuni bituminoşi

     1.4    Cărbune subbituminos

     1.5    Lignit/cărbune brun

     1.6    Turbă

     1.7    Combustibil brichetat

     1.8    Cocs de cocserie

RO                                                      42                                              RO
 ---pagebreak---      1.9    Cocs de gaz

     1.10   Gudron de cărbune

     1.11   BKB (brichete de cărbune brun)

     1.12   Gaz de uzină

     1.13   Gaz de cocserie

     1.14   Gaz de furnal

     1.15   Gaz de convertizor cu oxigen

     2      Petrol şi produse petroliere:

     2.1    Ţiţei

     2.2    LGN

     2.3    Gaz de rafinărie

     2.4    GPL

     2.5    Nafta

     2.6    Kerosen tip Jet Fuel

     2.7    Alte tipuri de kerosen

     2.8    Motorină (păcură distilată)

     2.9    Păcură grea

     2.10   Bitum (inclusiv Orimulsion)

     2.11   Cocs de petrol

     2.12   Alte produse petroliere

     3      Gaz natural

     4      Energii regenerabile şi energie obţinută din deşeuri:

     4.1    Deşeuri industriale (neregenerabile)

     4.2    Deşeuri urbane (regenerabile)

     4.3    Deşeuri urbane (neregenerabile)

     4.4    Lemn, deşeuri din lemn şi alte deşeuri solide

RO                                                 43               RO
 ---pagebreak---      4.5    Gaz de haldă

     4.6    Gaz de canalizare

     4.7    Alte tipuri de biogaz

     4.8    Biocombustibili lichizi

     3.2.2. Consumul de energie electrică şi termică în sectorul energetic

     1.     Total sector energetic
            Nu include consumul propriu al uzinelor, energia absorbită prin pompare, consumul
            pompelor termice şi consumul boilerelor electrice.
     1.1    Din care: mine de cărbuni

     1.2    Din care: extracţia ţiţeiului şi gazului natural

     1.3    Din care: fabrici de combustibil brichetat

     1.4    Din care: cocserii

     1.5    Din care: fabrici de brichete de lignit (BKB)/de brichete de turbă (PB)

     1.6    Din care: uzine de gaz

     1.7    Din care: furnale

     1.8    Din care: rafinării de petrol

     1.9    Din care: industrie nucleară

     1.10   Din care: uzine de lichefiere a cărbunelui

     1.11   Din care: uzine de lichefiere (GNL) / de regazificare

     1.12   Din care: uzine de gazificare (biogaz)

     1.13   Din care: gaze transformate în lichide

     1.14   Din care: Nespecificat în altă parte – Sector energetic

RO                                                   44                                         RO
 ---pagebreak---      3.2.3. Specificarea consumului final de energie

     1     Sectorul industrial

     1.1   Din care: siderurgie

     1.2   Din care: chimie şi petrochimie

     1.3   Din care: metale neferoase

     1.4   Din care: minerale nemetalice

     1.5   Din care: echipamente de transport

     1.6   Din care: maşini şi utilaje

     1.7   Din care: industria extractivă

     1.8   Din care: produse alimentare, băuturi şi tutun

     1.9   Din care: celuloză, hârtie şi activităţi de tipărire

     1.10 Din care: lemn şi produse din lemn

     1.11 Din care: construcţii

     1.12 Din care: industria textilă şi a articolelor din piele

     1.13 Din care: Nespecificat în altă parte - Industrie

     2     Transporturi

     2.1   Din care: transport feroviar

     2.2   Din care: transportul prin conducte

     2.3   Din care: Nespecificat în altă parte - Transporturi

     3     Sectorul rezidenţial

     4     Comerţ şi servicii publice

     5     Agricultură/silvicultură

     6     Pescuit

     7     Nespecificat în altă parte - Altele

RO                                                   45            RO
 ---pagebreak---      3.2.4. Importuri şi exporturi

     Importuri şi exporturi de energie electrică şi termică în funcţie de ţară.

     3.2.5. Producţia netă de energie electrică şi producţia netă de energie termică ale
     autoproducătorilor
     Producţia netă de energie electrică şi producţia netă de energie termică ale autoproducătorilor
     de energie electrică şi termică trebuie înregistrate separat pentru centralele de cogenerare,
     pentru centralele producătoare de energie electrică şi pentru centralele producătoare de
     energie termică, în cazul următoarelor instalaţii şi tipuri de activitate:
     1      Total sector energetic

     1.1    Din care: mine de cărbuni

     1.2    Din care: extracţia ţiţeiului şi gazului natural

     1.3    Din care: fabrici de combustibil brichetat

     1.4    Din care: cocserii

     1.5    Din care: fabrici de brichete de lignit (BKB)/de brichete de turbă (PB)

     1.6    Din care: uzine de gaz

     1.7    Din care: furnale

     1.8    Din care: rafinării de petrol

     1.9    Din care: uzine de lichefiere a cărbunelui

     1.10   Din care: uzine de lichefiere (GNL) / de regazificare

     1.11   Din care: uzine de gazificare (biogaz)

     1.12   Din care: gaze transformate în lichide

     1.13   Din care: unităţi de producere a mangalului

     1.14   Din care: Nespecificat în altă parte – Sector energetic

     2      Toate celelalte sectoare: agregatele sunt identice cu cele de pe lista prezentată la
            alineatul „3.2.3 Specificaţia consumului final de energie”.

RO                                                   46                                                RO
 ---pagebreak---      3.2.6. Consumul autoproducătorilor de energie electrică şi termică

     Consumul autoproducătorilor de energie electrică şi termică trebuie înregistrat separat pentru
     centralele electrice, centralele de cogenerare şi centralele termice ale autoproducătorilor.
     1.) În cazul combustibililor solizi şi al gazelor artificiale utilizate de autoproducători, trebuie
     înregistrate cantităţile pentru următoarele produse energetice: antracit, cărbune cocsificabil,
     alţi cărbuni bituminoşi, cărbuni subbituminoşi, lignit/cărbune brun, turbă, combustibil
     brichetat, cocs de cocserie, cocs de gaz, gudron de cărbune, brichete de lignit şi de turbă, gaz
     de uzină, gaz de cocserie, gaz de furnal şi gaz de convertizor cu oxigen. Cantităţile consumate
     trebuie înregistrate în cazul centralelor din următoarele sectoare de activitate:
     1     Total sector energetic

     1.1   Din care: mine de cărbuni

     1.2   Din care: fabrici de combustibil brichetat

     1.3   Din care: cocserii

     1.4   Din care: fabrici de brichete de lignit (BKB)/de brichete de turbă (PB)

     1.5   Din care: uzine de gaz

     1.6   Din care: furnale

     1.7   Din care: rafinării de petrol

     1.8   Din care: lichefierea cărbunelui

     1.9   Din care: Nespecificat în altă parte – Sector energetic

     2     Sectorul industrial

     2.1   Din care: siderurgie

     2.2   Din care: chimie şi petrochimie

     2.3   Din care: metale neferoase

     2.4   Din care: minerale nemetalice

     2.5   Din care: echipamente de transport

     2.6   Din care: maşini şi utilaje

     2.7   Din care: industria extractivă

     2.8   Din care: produse alimentare, băuturi şi tutun

     2.9   Din care: celuloză, hârtie şi activităţi de tipărire

RO                                                   47                                                    RO
 ---pagebreak---      2.10 Din care: lemn şi produse din lemn

     2.11 Din care: construcţii

     2.12 Din care: industria textilă şi a articolelor din piele

     2.13 Din care: Nespecificat în altă parte - Industrie

     3     Transporturi:

     3.1   Din care: transport feroviar

     3.2   Din care: Nespecificat în altă parte - Transporturi

     4     Alte sectoare

     4.1   Din care: comerţ şi servicii publice

     4.2   Din care: sectorul rezidenţial

     4.3   Din care: agricultură/silvicultură

     4.4   Din care: Pescuit

     4.5   Din care: Nespecificat în altă parte

     2.) În cazul produselor petroliere utilizate de autoproducători, trebuie indicate cantităţile
     pentru următoarele produse energetice: ţiţei, LGN, gaz de rafinărie, GPL, nafta, kerosen tip
     Jet Fuel, alte tipuri de kerosen, motorină (păcură distilată), păcură grea, bitum (inclusiv
     Orimulsion), cocs de petrol şi alte produse petroliere. Cantităţile consumate trebuie
     înregistrate în cazul centralelor din următoarele sectoare de activitate:

     1     Total sector energetic

     1.1   Din care: mine de cărbuni

     1.2   Din care: extracţia ţiţeiului şi gazului natural

     1.3   Din care: cocserii

     1.4   Din care: furnale

     1.5   Din care: uzine de gaz

     1.6   Din care: Nespecificat în altă parte – Sector energetic

     2     Sectorul industrial

     2.1   Din care: siderurgie

RO                                                   48                                              RO
 ---pagebreak---      2.2   Din care: chimie şi petrochimie

     2.3   Din care: metale neferoase

     2.4   Din care: minerale nemetalice

     2.5   Din care: echipamente de transport

     2.6   Din care: maşini şi utilaje

     2.7   Din care: industria extractivă

     2.8   Din care: produse alimentare, băuturi şi tutun

     2.9   Din care: celuloză, hârtie şi activităţi de tipărire

     2.10 Din care: lemn şi produse din lemn

     2.11 Din care: construcţii

     2.12 Din care: industria textilă şi a articolelor din piele

     2.13 Din care: Nespecificat în altă parte - Industrie

     3     Transporturi:

     3.1   Din care: transportul prin conducte

     3.2   Din care: Nespecificat în altă parte - Transporturi

     4     Alte sectoare

     4.1   Din care: comerţ şi servicii publice

     4.2   Din care: sectorul rezidenţial

     4.3   Din care: agricultură/silvicultură

     4.4   Din care: Pescuit

     4.5   Din care: Nespecificat în altă parte

RO                                                   49            RO
 ---pagebreak---      3.) În ceea ce priveşte gazul natural consumat de autoproducători, trebuie înregistrate
     cantităţile consumate în cazul centralelor din următoarele sectoare de activitate:
     1     Total sector energetic

     1.1   Din care: mine de cărbuni

     1.2   Din care: extracţia ţiţeiului şi gazului natural

     1.3   Din care: aprovizionarea rafinăriilor de petrol

     1.4   Din care: cocserii

     1.5   Din care: uzine de gaz

     1.6   Din care: furnale

     1.7   Din care: uzine de lichefiere (GNL) şi de regazificare

     1.8   Din care: gaz transformat în lichide

     1.9   Din care: Nespecificat în altă parte – Sector energetic

     2     Sectorul industrial

     2.1   Din care: siderurgie

     2.2   Din care: chimie şi petrochimie

     2.3   Din care: metale neferoase

     2.4   Din care: minerale nemetalice

     2.5   Din care: echipamente de transport

     2.6   Din care: maşini şi utilaje

     2.7   Din care: industria extractivă

     2.8   Din care: produse alimentare, băuturi şi tutun

     2.9   Din care: celuloză, hârtie şi activităţi de tipărire

     2.10 Din care: lemn şi produse din lemn

     2.11 Din care: construcţii

     2.12 Din care: industria textilă şi a articolelor din piele

     2.13 Din care: Nespecificat în altă parte - Industrie

     3     Transporturi:

RO                                                   50                                        RO
 ---pagebreak---      3.1   Din care: transportul prin conducte

     3.2   Din care: Nespecificat în altă parte - Transporturi

     4     Alte sectoare:

     4.1   Din care: comerţ şi servicii publice

     4.2   Din care: sectorul rezidenţial

     4.3   Din care: agricultură/silvicultură

     4.4   Din care: pescuit

     4.5   Din care: Nespecificat în altă parte

     4.) În cazul energiei regenerabile şi al energiei obţinute din deşeuri utilizate de
     autoproducători, trebuie înregistrate cantităţile pentru următoarele produse energetice: energia
     geotermală, energia termică solară, energia provenind din deşeuri industriale (neregenerabile),
     din deşeuri urbane (regenerabile), din deşeuri urbane (neregenerabile), din lemn/deşeuri din
     lemn/alte deşeuri solide, gaz de haldă, gaz de canalizare, alte tipuri de biogaz şi
     biocombustibili lichizi. Cantităţile consumate trebuie înregistrate în cazul centralelor din
     următoarele sectoare de activitate:

     1     Total sector energetic

     1.1   Din care: uzine de gazificare

     1.2   Din care: mine de cărbuni

     1.3   Din care: fabrici de combustibil brichetat

     1.4   Din care: cocserii

     1.5   Din care: rafinării de petrol

     1.6   Din care: fabrici de brichete de lignit (BKB)/de brichete de turbă (PB)

     1.7   Din care: uzine de gaz

     1.8   Din care: furnale

     1.9   Din care: unităţi de producere a mangalului

     1.10 Din care: Nespecificat în altă parte – Sector energetic

     2     Sectorul industrial

     2.1   Din care: siderurgie

RO                                                 51                                                   RO
 ---pagebreak---      2.2   Din care: chimie şi petrochimie

     2.3   Din care: metale neferoase

     2.4   Din care: minerale nemetalice

     2.5   Din care: echipamente de transport

     2.6   Din care: maşini şi utilaje

     2.7   Din care: industria extractivă

     2.8   Din care: produse alimentare, băuturi şi tutun

     2.9   Din care: celuloză, hârtie şi activităţi de tipărire

     2.10 Din care: lemn şi produse din lemn

     2.11 Din care: construcţii

     2.12 Din care: industria textilă şi a articolelor din piele

     2.13 Din care: Nespecificat în altă parte - Industrie

     3     Transporturi:

     3.1   Din care: transport feroviar

     3.2   Din care: Nespecificat în altă parte - Transporturi

     4     Alte sectoare:

     4.1   Din care: comerţ şi servicii publice

     4.2   Din care: sectorul rezidenţial

     4.3   Din care: agricultură/silvicultură

     4.4   Din care: pescuit

     4.5   Din care: Nespecificat în altă parte

RO                                                   52            RO
 ---pagebreak---      3.3. DATE STRUCTURALE PRIVIND PRODUCŢIA DE ENERGIE ELECTRICĂ ŞI
            TERMICĂ
     3.3.1. Puterea electrică maximă netă şi sarcina maximă

     Puterea trebuie raportată la 31 decembrie a anului de referinţă respectiv.
     Această rubrică include atât puterea electrică a centralelor producătoare de energie electrică
     cât şi pe cea a centralelor de cogenerare.
     Puterea electrică maximă netă reprezintă totalul puterilor maxime nete ale tuturor centralelor
     luate individual pe parcursul unei perioade date de exploatare. În scopul acestei colectări de
     date, se presupune că perioada de exploatare este continuă: în practică, cel puţin 15 ore pe zi.
     Puterea maximă netă reprezintă energia electrică maximă, considerată numai energie activă,
     care poate fi furnizată în mod continuu, cu toate instalaţiile în funcţiune, la punctul de
     racordare la reţea. Sarcina maximă reprezintă valoarea cea mai mare a energiei electrice
     absorbite sau furnizate de o reţea sau de mai multe reţele combinate dintr-o ţară.
     Următoarele cantităţi trebuie înregistrate atât pentru producătorii cu activitate principală cât şi
     pentru autoproducători:
     1.     Total

     2.     Energie nucleară

     3.     Energie hidroelectrică

     3.1    Din care: acumulare prin pompare

     4.     Energie geotermală

     5.     Energie solară

     6.     Energia mareelor, a valurilor şi a mării

     7.     Energie eoliană

     8.     Energie termoelectrică

     8.1    Din care: abur

     8.2    Din care: ardere internă

     8.3    Din care: turbină cu gaze

     8.4    Din care: ciclu combinat

     8.5    Din care: altele

            A se preciza dacă este cazul.

RO                                                   53                                                    RO
 ---pagebreak---      Următoarele cantităţi trebuie declarate numai în cazul producătorilor având ca activitate
     principală producerea de energie:
     9.     Sarcina maximă

     10.    Puterea maximă disponibilă

     11.    Data şi ora la care a survenit sarcina maximă

     3.3.2. Puterea electrică maximă netă a combustibililor

     Puterea electrică maximă netă a combustibililor trebuie înregistrată în cazul producătorilor cu
     activitate principală de producţie şi autoproducătorilor şi separat pentru fiecare tip de centrală
     monocombustibilă sau multicombustibilă menţionată în tabelul următor. Trebuie inserate
     indicaţii privind tipul de combustibil utilizat drept combustibil primar sau alternativ pentru
     toate tipurile de centralele multicombustibile.
     1.     Centrale monocombustibile:

     1.1    Pe bază de cărbuni sau produse din cărbuni

            Această categorie include gazul de cocserie, gazul de furnal şi gazul de convertizor cu
            oxigen.

     1.2    Pe bază de combustibili lichizi

            Această categorie include gazul de rafinărie.

     1.3    Pe bază de gaz natural

            Această categorie include gazul de uzină.

     1.4    Pe bază de turbă

     1.5    Pe bază de combustibili regenerabili şi deşeuri

     2      Centrale multicombustibile, pe bază de combustibili solizi şi lichizi

     3      Centrale multicombustibile, pe bază de combustibili solizi şi gaz natural

     4      Centrale multicombustibile, pe bază de combustibili lichizi şi gaz natural

     5      Centrale multicomustibile, pe bază de combusitbili solizi, lichizi şi gaz natural

     Sistemele multicombustibile includ numai unităţile care pot arde mai mult de un singur tip de
     combustibil în regim continuu. Centralele cu unităţi separate care utilizează combustibili
     diferiţi trebuie împărţite în categoriile adecvate de centrale monocombustibile.

RO                                                  54                                                    RO
 ---pagebreak---      3.4. UNITĂŢI DE MĂSURĂ
      1 Cantităţi            Energie electrică: GWh
        energetice
                             Energie termică TJ

                             Combustibili minerali solizi şi gaze artificiale: se aplică unităţile de
                             măsură de la capitolul 1 al prezentei anexe.

                             Gaz natural: se aplică unităţile de măsură de la capitolul 2 al
                             prezentei anexe.

                             Petrol şi produse petroliere: se aplică unităţile de măsură de la
                             capitolul 4 al prezentei anexe.

                             Energii regenerabile şi deşeuri: se aplică unităţile de măsură de la
                             capitolul 5 al prezentei anexe.

      2 Capacitate           Capacitatea de generare a energiei electrice: MWe

                             Capacitatea de generare a energiei termice: MWt

     3.5. DEROGĂRI ŞI SCUTIRI
     Franţa beneficiează de o derogare de 4 ani începând cu data intrării în vigoare a prezentului
     regulament în ceea ce priveşte înregistrarea agregatelor privind energia termică.
     4. PETROL ŞI PRODUSE PETROLIERE
     4.1. PRODUSE ENERGETICE ÎN CAUZĂ

     În lipsa unor dispoziţii contrare, această colectare de date se aplică următoarelor produse
     energetice:

                Produs                                      Definiţie
               energetic

          1 Ţiţei            Ţiţeiul este un tip de petrol mineral de origine natutrală, care conţine
                             un mestec de hidrocarburi şi impurităţi asociate, precum sulful. Se
                             găseşte în stare lichidă în condiţii normale de temperatură şi presiune
                             de suprafaţă, iar caracteristicile fizice (densitate, vâscozitate etc.)
                             sunt foarte variabile. Această categorie include condensatele extrase
                             din gazele asociate sau neasociate din zăcăminte sau perimetre de
                             exploatare, unde este amestecat cu ţiţeiul comercial.

          2 LGN              LGN-urile sunt hidrocarburi lichide sau lichefiate obţinute din gaz
                             natural în instalaţii de separare sau de prelucrare a gazului. Printre
                             lichidele care provin din gaz natural se numără etanul, propanul,
                             butanul (normal şi isobutanul), pentanul, isopentanul şi pentanul plus
                             (denumit uneori benzină naturală sau condensat de uzină).

RO                                                55                                                    RO
 ---pagebreak---       3 Materii prime Materiile prime pentru rafinării constau în petrol prelucrat care
        pentru        urmează să fie prelucrat suplimentar (de exemplu păcură distilată
        rafinării     direct sau motorină în vid) fără amestecare. După o prelucrare
                      suplimentară, urmează să fie transformate într-una sau mai multe
                      componente şi/sau produse finite. Această definiţie se applică, de
                      asemenea, retururilor din petrochimie pentru rafinării (bezina de
                      piroliză, fracţii C4, fracţii de motorină şi păcură).
                        Aditivii sunt compuşi diferiţi de hidrocarburi care sunt adăugaţi sau
      4 Aditivi/
                        amestecaţi cu un alt produs pentru a modifica proprietăţile
        compuşi
                        respectivului combustibil (de exemplu, cifra octanică, cifra cetanică,
        oxigenaţi
                        proprietăţile la rece etc.):
                        • compuşi oxigenaţi, precum alcoolii (metanol, etanol), eterii [de ex.
                        MTBE (metil terţ butil eter), ETBE (etil terţ butil eter), TAME (terţ
                        amil metil eter)];

                        • esterii (de ex. rapiţa sau ester dimetilic etc.);

                        • compuşi chimici (de ex. TMP, TEP şi detergenţii).

                        Notă: Cantităţile de aditivi/compuşi oxigenaţi (alcooli, eteri, esteri şi
                        alţi compuşi chimici) înregistraţi în această categorie trebuie să
                        corespundă cantităţilor care urmează să fie amestecate cu
                        combustibili sau utilizate drept combustibil.

     4.1 Din care:      Biobenzina şi biomotorinele. Se aplică definiţiile de la capitolul 5,
         Biocombusti    „Energii regenerabile şi energie obţinută din deşeuri”.
         bili
                        Cantităţile de biocombustibili lichizi înregistraţi în această categorie
                        corespund cantităţilor de biocombustibil propriu-zis şi nu volumului
                        total de lichide cu care se amestecă biocombustibilii.

                        Sunt excluse toate schimburile de biocombustibili care nu au fost
                        amestecaţi cu combustibili pentru transporturi (adică sunt utilizaţi în
                        forma lor pură); aceştia trebuie înregistraţi în conformitate cu
                        capitolul 5. Biocombustibilii care fac obiectul schimburilor ca
                        elemente componente ale combustibililor pentru transport trebuie să
                        apară la rubrica produsului corespunzător, indicându-se proporţia de
                        biocombustibil care intră în compoziţia sa.

      5 Alte            Această categorie include ţiţeiul sintetic obţinut din nisipuri asfaltice,
        hidrcarburi     uleiurile minerale extrase din şisturile bituminoase etc., lichidele
                        obţinute în urma transformării gazului în benzină, (a se vedea
                        capitolul 2), hidrogenul şi uleiurile emulsionate (de ex. Orimulsion).

                        Această rubrică nu include producţia de şisturi bituminoase care intră
                        în capitolul 1.

                        Producţia de uleiuri din şisturi bituminoase (produs secundar) trebuie
                        înregistrată la rubrica „Din alte surse” în categoria „Alte

RO                                             56                                                    RO
 ---pagebreak---                           hidrocarburi”.

       6 Gaz de           Gazul de rafinărie este un amestec de gaze necondensabile, care
         rafinărie (ne    constau în principal în hidrogen, metan, etan şi olefine obţinute în
         lichefiat)       urma distilării ţiţeiului sau tratării produselor petroliere (de ex. prin
                          cracare) în rafinării. Aici sunt incluse şi gazele returnate din
                          petrochimie.

       7 Etan             Etanul (C2H6) este o hidrocarbură cu catenă dreaptă, gazoasă în stare
                          naturală, extrasă din gaz natural şi din gaze de rafinărie.

       8 GPL              GPL-urile sunt hidrocarburi parafinice uşoare obţinute în urma
                          proceselor de rafinare şi în instalaţiile de stablizare a ţiţeiului şi de
                          prelucrare gazului natural. Acestea constau în principal din propan
                          (C3H8) şi butan (C4Hl0) sau dintr-o combinaţie între cele două.
                          Propilena, butilena, isopropilena şi isobutilena ar putea de asemenea
                          să fie incluse aici. GPL-urile sunt de obicei lichefiate la presiune
                          pentru transport şi depozitare.

       9 Nafta            Nafta este o materie primă atât pentru industria petrochimică (de ex.
                          producerea de etilenă sau de compuşi aromatici), cât şi pentru
                          producerea de benzină prin reformare sau izomerizare în rafinării.

                          Nafta include materialele care au o temperatură de distilare între
                          30°C şi 210°C sau un interval între aceste valori.

      10 Bezina auto      Constă dintr-un amestec de hidrocarburi uşoare care au temperatura
                          de distilare între 35°C şi 215°C. Este utilizată drept combustibil
                          pentru motoarele cu aprindere ale vehiculelor de transport terestru.
                          Benzina auto poate conţine aditivi, compuşi oxigenaţi şi amelioratori
                          ai cifrei octanice, inclusiv compuşi ai plumbului, precum TEP sau
                          TMP.

                          Această categorie include componentele de amestec ale bezinei auto
                          (cu excepţia aditivilor/compuşilor oxigenaţi), de exemplu alchilaţii,
                          izomeraţii, reformaţii, bezina de cracare destinaţi utilizării ca benzină
                          auto finisată.

     10.1 Din care:       Se aplică definiţiile de la capitolul 5, „Energii regenerabile şi energie
          Biobenzina      obţinută din deşeuri”.

      11 Benzina de       Este o benzină special preparată pentru motoarele cu piston ale
         aviaţie          avioanelor, cu o cifră octanică adecvată acestui tip de motoare, cu o
                          temparatură de îngheţ de -60°C şi un interval de distilare de obicei
                          între 30°C şi 180°C.
                          Această categorie include toate hidrocarburile uşoare utilizate de
      12 Benzină tip
                          turbomotoarele avioanelor, care se distilează între 100°C şi 250°C şi
         Jet       Fuel
         (nafta tip Jet   se obţin prin amestecarea kesosenului şi benzinei sau naftei în aşa fel
                          încât concentraţia de compuşi aromatici să nu depăşească 25% din
         Fuel sau JP4)
                          volum şi presiunea de vapori să fie între 13.7kPa şi 20.6kPa.

RO                                              57                                                    RO
 ---pagebreak---         13 Kerosen tip       Distilat utilizat de turbomotoarele avioanelor. Are aceleaşi
           Jet Fuel          caracteristici de distilare între 150°C şi 300°C (în general până la
                             250°C) şi acelaşi punct de aprindere ca şi kerosenul. În plus, are
                             caracteristici specifice (precum temperatura de îngheţ), care sunt
                             stabilite de Asociaţia Internaţională a Transporturilor Aeriene
                             (IATA).

                             Această categorie include componentele pentru amestec cu kerosen.

        14 Alte tipuri de    Distilat de petrol rafinat utilizat în alte sectoare decât transportul
           kerosen           aerian. Se distilează la o temperatură între 150°C şi 300°C.

        15 Motorină          Motorina este în principal un distilat intermediar care se distilează la
           (păcură           o temperatură între 180°C şi 380°C. Această categorie include
           distilată)        componentele pentru amestec. Există mai multe tipuri de calitate în
                             funcţie de utilizare:

      15.1 Din care:         Motorină pentru motoare diesel cu aprindere prin compresie
           Motorina          (autovehicule, camioane etc.), care are de obicei un conţinut redus de
           pentru            sulf;
           transporturi

     15.1.1 De la punctul    Se aplică definiţiile de la capitolul 5, „Energii regenerabile şi energie
            15,1, din        obţinută din deşeuri”.
            care:
            biomotorinel
            e

      15.2 Din care:         Combustibil uşor pentru încălzirea spaţiilor industriale şi comerciale,
           motorina          motorină pentru transporturile navale şi motorină pentru
           pentru            transporturile feroviare, alte tipuri de motorină inclusiv motorinele
           încălzire şi      grele, care se distilează la o temperatură între 380°C şi 540°C şi care
           alte utilizări    sunt utilizate ca materii prime în petrochimie.

        16 Păcură            Include toate tipurile de păcură reziduală (grea) (inclusiv cele
                             obţinute prin amestec), a căror vâscozitate cinematică depăşeşte 10
                             cSt la 80°C. Punctul de aprindere este întotdeauna de peste 50°C, iar
                             densitatea este întotdeauna de peste 0.90 kg/l.

      16.1 Din care: cu      Păcură grea cu conţinut de sulf sub 1%.
           conţinut
           redus de sulf

      16.2 Din care: cu      Păcură grea cu conţinut de sulf de minim 1%.
           conţinut
           ridicat de sulf

        17 White Spirit      Sunt distilate intermediare rafinate, cu un interval de distilare ca al
           şi SBP            naftei/kerosenului. Acestea se subîmpart după cum urmează:

                             - Benzine speciale (SBP): uleiuri uşoare care se distilează între 30°C

RO                                                 58                                                    RO
 ---pagebreak---                        şi 200°C. Există 7 sau 8 tipuri de calitate de benzine speciale, în
                       funcţie de intervalul de distilare. Aceste tipuri de calitate se stabilesc
                       în funcţie de diferenţa de temperatură între punctele de distilare
                       pentru 5% şi 90% din volum (temperaturră ce nu depăşeşte 60°C).

                       - White Spirit: benzină industrială cu un punct de aprindere de peste
                       30°C. Intervalul de distilare pentru white spirit este între 135°C şi
                       200°C.

     18 Lubrifianţi    Hidrocarburi obţinute din produse secundare de distilare; sunt în
                       principal utilizaţi pentru a reduce frecarea între suprafeţele de sprijin.

                       Aici intră toate categoriile finisate de uleiuri lubrifiante, de la uleiul
                       de ax la uleiul pentru cilindri, inclusiv cele utilizate la grăsimile
                       lubrifiante, uleiurile de motor şi toate categoriile de uleiuri de bază
                       pentru lubrifianţi.

     19 Bitum          Este o hidrocarbură solidă, semi-solidă sau vâscoasă cu o structură
                       coloidală, de culoare brună sau neagră, obţinută ca reziduu în urma
                       distilării ţiţeiului, prin distilarea în vid a reziduurilor de petrol din
                       distilarea atmosferică. Bitumul mai este denumit şi asfalt şi este
                       utilizat în principal la construcţii de drumuri şi ca material pentru
                       acoperişuri.

                       Această categorie cuprinde bitumul fluidizat şi bitumul diluat.

     20 Unsori         Acestea sunt hidrocarburi alifatice saturate. Unsorile consistente sunt
        consistente    reziduuri extrase în urma deparafinării uleiurilor lubrifiante. Au o
                       structură cristalină, mai mult sau mai puţin fină, în funcţie de calitate.
                       Caracteristicile principale sunt după cum urmează: sunt incolore,
                       inodore şi translucide, cu un punct de topire de peste 45°C.

     21 Cocs de        Este un produs secundar solid, negru, obţinut în principal prin
        petrol         cracarea şi carbonizarea materiilor prime derivate din petrol, a
                       reziduurilor de distilare în vid, a gudronului şi a smoalei prin procese
                       precum cocsificarea intârzită sau cocsificarea fluidă. Constă în
                       principal din carbon (90 to 95%) şi are un conţinut redus de cenuşă.
                       Este utilizat ca materie primă pentru cocserii în industria siderurgică,
                       pentru încălzire, pentru producerea electrozilor şi pentru producerea
                       de substanţe chimice. Cele mai importante două categorii ale
                       cocsului de petrol sunt „cocsul verde” şi „cocsul calcinat”.

                       Cocsul de petrol mai include şi „cocsul de cataliză”, care se depune
                       pe catalizator în cursul proceselor de rafinare; acest tip de cocs nu
                       este recuperabil şi este de obicei utilizat drept combustibil de
                       rafinărie.

     22 Alte produse   Această categorie include toate produsele nemenţionate mai sus, de
                       exemplu: gudronul şi sulful.

                       Include compuşii aromatici (de ex. BTX sau benzenul, toluenul şi

RO                                           59                                                     RO
 ---pagebreak---                               xilena) şi olefinele (de ex. propilena) produse în rafinării.

     4.2. LISTA DE AGREGATE

     În lipsa unor dispoziţii contrare, trebuie înregistrate agregatele de pe următoarea listă pentru
     toate produsele energetice enumerate la alineatul precedent.

     4.2.1. Aprovizionarea şi sectorul de transformare

     Tabelul următor se aplică în cazul ţiţeiului, LGN-urilor, materiilor prime pentru rafinării,
     aditivilor, biocombustibililor şi altor hidrocarburi:

     1.    Producţia naţională
           Nu se aplică materiilor prime pentru rafinării şi biocombustibililor.

     2     Din alte surse

           Aditivi, biocombustibili şi alte hidrocarburi, a căror producţie a fost deja înregistrată în
           alte bilanţuri privind combustibilii.
           Nu se aplică în cazul ţiţeiului, LGN-urilor şi materiilor prime pentru rafinării.
     2.1   Din care: din cărbune

           Această categorie include lichidele produse în uzinele de lichefiere a cărbunelui şi
           producţia de lichide a cocseriilor.

     2.2   Din care: din gaz natural

           Producerea de benzină sintetică poate utiliza gaz natural ca materie primă. Cantitatea
           de gaz necesară pentru peoducerea de metanol se înregistrează în conformitate cu
           capitolul 2, în timp ce cantităţile de metanol primite se înregistrează în această rubrică.

     2.3   Din care: din energii regenerabile
           Această categorie include biocombustibilii utilizaţi pentru amestecul cu combustibili
           pentru transporturi.
           Producţia se înregistrează în conformitate cu capitolul 5, iar cantităţile pentru
           amestecare sunt înregistrate în această rubrică.

     3     Retururi din petrochimie

           Reprezintă produse finite sau semifinite, care sunt returnate de consumatorii finali la
           rafinării pentru prelucrare, amestec sau vânzare. Este vorba de obicei despre produse
           secundare ale industriei petrochimice.

           Se aplică numai în cazul materiilor prime pentru rafinării.

     4     Produse transferate

           Produse petroliere importate care sunt reclasificate ca materii prime pentru a fi

RO                                                  60                                                    RO
 ---pagebreak---           prelucrate suplimentar în rafinării, fără a fi livrate consumatorilor finali.

          Se aplică numai în cazul materiilor prime pentru rafinării.

     5    Importuri şi exporturi

          Această categorie include cantităţile de ţiţei şi produse importate sau exportate în
          conformitate cu acordurile de prelucrare (adică rafinare pentru terţi). Ţiţeiul şi LGN-
          urile trebuie înregistrate ca provenind din ţara de origine iniţială; în cazul materiilor
          prime pentru rafinării şi produselor finite trebuie să se ţină cont de ultima ţară de
          provenienţă.

          Aici intră toate lichidele din gaz (de ex. GPL) extrase în urma regazificării gazului
          natural lichefiat importat şi produsele petroliere importate sau exportate direct de
          industria petrochimică.

          Notă: Importurile şi exporturile de etanol (înregistrate în coloana „Aditivi/compuşi
          oxigenaţi”) trebuie să corespundă cantităţilor de etanol destinate utilizării drept
          combustibil.

          Reexporturile de petrol importat pentru prelucrare în zone libere trebuie înregistrate ca
          exporturi de produse efectuate de ţara de prelucrare către ţara de destinaţie finală.

     6    Utilizare directă

          Ţiţeiul, LGN -urile, aditivii şi compuşii oxigenaţii (inclusiv partea reprezentată de
          biocombustibili) şi alte hidrocarburi utilizate direct fără a fi prelucrate în rafinării.

          Această categorie include ţiţeiul utilizat pentru producerea de energie electrică.

     7    Variaţia stocurilor

          O creştere a stocurilor este indicată de un număr negativ, iar o diminuare apare sub
          forma unui număr pozitiv.

     8    Cantităţi intrate în rafinării (calculate)

          Reprezintă cantitatea totală de produse care, conform calculelor, a intrat în procesul de
          rafinare. Aceasta se calculează după cum urmează:

          Producţia naţională + din alte surse + retururi din industrie + produse transferate +
          importuri – exporturi – utilizare directă + variaţia stocurilor

     9    Diferenţe statistice

          Reprezintă cantitaţile calculate intrate în rafinării minus cantitaţile observate intrate în
          rafinării.

     10   Cantităţi intrate în rafinării (observate)

          Cantităţi măsurate ca intrări în rafinării

RO                                                     61                                                RO
 ---pagebreak---      11    Pierderi de rafinare

           Reprezintă diferenţa dintre cantităţile intrate în rafinării (observate) şi producţia brută a
           rafinăriilor. Pierderile pot apărea în timpul procesului de distilare din cauza evaporării.
           Pierderile înregistrate au valoare pozitivă. Pot exista creşteri de volum, dar nu şi
           creşteri de masă.

     12    Totalul stocurilor iniţiale şi finale pe teritoriul naţional

           Reprezintă toate stocurile de pe teritoriul naţional, inclusiv stocurile deţinute de stat, de
           consumatorii importanţi sau de organizaţiile care se ocupă cu deţinerea de stocuri,
           stocurile de pe vasele oceanice care sosesc, stocurile deţinute în zonele libere şi
           stocurile deţinute pentru terţi, în conformitate cu acordurile bilaterale guvernamentale
           sau nu. Termenii „initiale” şi „finale” se referă la prima şi respectiv ultima zi a
           perioadei de referinţă.

     13    Puterea calorifică netă

           Producţia, importurile şi exporturile şi media generală.

     Tabelul următor se aplică numai la produsele finite (gaz de rafinărie, etan, GPL, nafta,
     benzină auto, bezină de aviaţie, benzină tip Jet Fuel, kerosen tip Jet Fuel, alte tipuri de
     kerosen, motorină, păcură cu conţinut ridicat şi scăzut de sulf, white spirit şi SBP, lubrifianţi,
     bitum, unsori consistente, cocs de petrol şi alte produse). Ţiţeiul şi LGN-urile utilizate direct
     trebuie înregistrate ca livrări de produse finite şi ca transferuri între produse:

     1     Produsele primare primite

           Reprezintă cantităţile de ţiţei de provenienţă internă sau importate (inclusiv
           condensatele) şi LGN-urile de provenienţă internă care sunt utilizate direct, fără a fi
           prelucrate în rafinăriile de petrol şi retururile din petrochimie care sunt utilizate direct,
           deşi nu sunt combustibili primari.

     2     Producţia brută a rafinăriilor

           Reprezintă producţia de produse finite a rafinăriilor sau uzinelor de amestecare.

           Această rubrică nu include pierderile de rafinare, dar include consumul propriu al
           rafinăriilor.

     3     Produse reciclate

           Este vorba de produsele finite care trec a doua oară prin circuitul comercial,după ce au
           fost livrate o dată consumatorilor finali (de ex. lubrifianţii uzaţi care sunt reprelucraţi).
           Trebuie făcută o distincţie între aceste cantităţi şi retururile din petrochimie.

     4     Consumul propriu al rafinăriilor

           Reprezintă produse petroliere consumate pentru exploatarea rafinăriilor.

RO                                                    62                                                   RO
 ---pagebreak---            În această categorie nu intră produsele utilizate de companiile petroliere în alte scopuri
           decât cel de rafinare, de ex. buncăraj sau consumul navelor petroliere.

           Sunt incluşi combustibilii utilizaţi de rafinării la producerea de energie electrică şi
           termică vândută.

     4.1   Din care: consumul pentru producerea de energie electrică

           Reprezintă cantităţile utilizate pentru producerea de energie electrică în centralele
           rafinăriilor.

     4.2   Din care: consumul pentru cogenerarea de energie electrică şi termică

           Reprezintă cantităţile utilizate pentru cogenerarea de energie electrică şi termică în
           centralele rafinăriilor.

     5     Importuri şi exporturi

     6     Buncăraj

     7     Transferuri între produse

           Reprezintă cantităţile de produse a căror clasificare s-a schimbat, fie pentru că
           specificaţiile acestora au fost modificate, fie pentru că aceste produse au fost
           amestecate pentru a forma un alt produs.

           O valoare negativă pentru un produs trebuie compensată de una (sau mai multe) valori
           pozitive pentru unul sau mai multe produse şi invers; totalul net trebuie sa fie zero.

     8     Produse transferate

           Produse petroliere importate care sunt reclasificate ca materii prime pentru a fi
           prelucrate suplimentar în rafinării, fără a fi livrate consumatorilor finali.

     9     Variaţia stocurilor

           O creştere a stocurilor este indicată de un număr negativ, iar o diminuare apare sub
           forma unui număr pozitiv.

     10    Livrări interne brute calculate

           Acestea se calculează după cum urmează:

           Produsele primare primite + producţia brută a rafinăriilor + produsele reciclate –
           consumul propriu al rafinăriilor + importuri – exporturi – buncăraj + transferurile între
           produse – produsele transferate + variaţia stocurilor

     11    Diferenţa statistică

           Reprezintă livrările interne brute calculate minus livrările interne brute observate.

RO                                                  63                                                  RO
 ---pagebreak---      12    Livrări interne brute observate

           Reprezintă livrările observate de produse petroliere finite, provenind din surse primare
           (de ex. rafinării, uzine de amestecare etc) către piaţa internă.

           Această cifră poate fi diferită de cifra calculată din cauza, de exemplu, a diferenţelor de
           câmp de aplicare şi/sau diferenţelor de definire în sisteme de înregistrare diferite.

     12.1 Din care: livrări brute pentru sectorul petrochimic

           Reprezintă cantităţi de combustibili livrate pentru sectorul petrochimic.

     12.2 Din care: Consum energetic în petrochimie

           Reprezintă cantităţile de petrol utilizate drept combustibil pentru procesele
           petrochimice precum cracarea cu aburi.

     12.3 Din care: Consum neenergetic în petrochimie

           Reprezintă cantităţile de petrol utilizat în petrochimie pentru producerea de etilenă,
           propilenă, butilenă, gaz de sinteză, produse aromatice, butadienă şi de alte materii
           prime bazate pe hidrocarburi în procese precum cracarea cu abur, aromatizarea şi
           reformarea cu abur. Cantităţile de petrol utilizat drept combustibil nu sunt incluse aici.

     13    Retururi din petrochimie pentru rafinării

     14    Nivelurile stocurilor iniţiale şi finale

           Reprezintă toate stocurile de pe teritoriul naţional, inclusiv stocurile deţinute de stat, de
           consumatorii importanţi sau de organizaţiile care se ocupă cu deţinerea de stocuri,
           stocurile de pe vasele oceanice care sosesc, stocurile deţinute în zonele libere şi
           stocurile deţinute pentru terţi, în conformitate cu acordurile bilaterale guvernamentale
           sau nu. Termenii „initiale” şi „finale” se referă la prima şi respectiv ultima zi a
           perioadei de referinţă.

     15    Variaţia stocurilor la serviciile de utilitate publică

           Reprezintă variaţia stocurilor care sunt deţinute de serviciile de utilitate publică şi nu
           sunt contabilizate în nivelurile stocurilor sau în variaţia stocurilor înregistrate în altă
           parte. O creştere a stocurilor este indicată de un număr negativ, iar o diminuare apare
           sub forma unui număr pozitiv.

           Această rubrică include ţiţeiul şi LGN-urile utilizate direct, dacă este cazul.

     16    Puterea calorifică netă a livrărilor interne brute

RO                                                    64                                                   RO
 ---pagebreak---      În ceea ce priveşte sectorul de transformare, următoarele agregate se aplică pentru toate
     tipurile de combustibili, cu excepţia materiilor prime pentru rafinărie, aditivilor/compuşilor
     oxigenaţi, biocombustibililor şi altor hidrocarburi, dar inclusiv biocombustibilii utilizaţi în
     scopuri neenergetice (cocs de petrol şi altele, care trebuie înregistraţi separat):

     1     Total sector de transformare

           Totalul cantităţilor de combustibili utilizaţi pentru transformarea primară şi secundară a
           energiei.

     1.1   Din care: centrale electrice care au ca activitate principală producerea de energie
           electrică
     1.2   Din care: centrale electrice ale autoproducătorilor

     1.3   Din care: centrale de cogenerare care au ca activitate principală producerea combinată
           de energie termică şi electrică
     1.4   Din care: centrale de cogenerare ale autoproducătorilor

     1.5   Din care: centrale termice care au ca activitate principală producerea de energie termică

     1.6   Din care: centrale termice ale autoproducătorilor

     1.7   Din care: Uzină de gaz/gazificare

     1.8   Din care: pentru amestec cu gaz natural

     1.9   Din care: cocserii

     1.10 Din care: furnale

     1.11 Din care: industria petrochimică

     1.12 Din care: fabrici de combustibil brichetat

     1.13 Din care: Nespecificat în altă parte – Transformare

     4.2.2. Sectorul energetic

     În ceea ce priveşte sectorul energetic, următoarele agregate se aplică la toate tipurile de
     combustibili, cu excepţia materiilor prime pentru rafinărie, aditivilor/compuşilor oxigenaţi,
     biocombustibililor şi altor hidrocarburi, dar inclusiv biocombustibilii utilizaţi în scopuri
     neenergetice (cocs de petrol şi altele, care trebuie înregistraţi separat):

     1      Total sector energetic
            Cantitatea totală utilizată ca energie în sectorul energetic
     1.1    Din care: mine de cărbuni

RO                                                  65                                                  RO
 ---pagebreak---      1.2    Din care: extracţia ţiţeiului şi gazului natural

     1.3    Din care: cocserii

     1.4    Din care: furnale

     1.5    Din care: uzine de gaz

     1.6    Din care: centrale electrice
            Centrale electrice, centrale de cogenerare şi centrale termice.
     1.7    Din care: Nespecificat în altă parte – Sector energetic

     2      Pierderi de distribuţie
            Pierderi survenite în afara rafinăriei din cauza transportului şi distribuţiei.
            Includ pierderile pe conducte.

     4.2.3. Specificarea consumului final de energie

     În ceea ce priveşte specificarea consumului final de energie, următoarele agregate se aplică
     pentru toate tipurile de combustibili, cu excepţia materiilor prime pentru rafinărie,
     aditivilor/compuşilor oxigenaţi, biocombustibililor şi altor hidrocarburi, dar inclusiv
     biocombustibilii utilizaţi în scopuri neenergetice (cocs de petrol şi altele, care trebuie
     înregistraţi separat):

     1     Consum final de energie

     2     Sectorul industrial

     2.1   Din care: siderurgie

     2.2   Din care: chimie şi petrochimie

     2.3   Din care: metale neferoase

     2.4   Din care: minerale nemetalice

     2.5   Din care: echipamente de transport

     2.6   Din care: maşini şi utilaje

     2.7   Din care: industria extractivă

     2.8   Din care: produse alimentare, băuturi şi tutun

     2.9   Din care: celuloză, hârtie şi activităţi de tipărire

     2.10 Din care: lemn şi produse din lemn

RO                                                   66                                             RO
 ---pagebreak---      2.11 Din care: construcţii

     2.12 Din care: industria textilă şi a articolelor din piele

     2.13 Din care: Nespecificat în altă parte - Industrie

     3      Transporturi

     3.1    Din care: aviaţie internaţională

     3.2    Din care: aviaţie internă

     3.3    Din care: transport rutier

     3.4    Din care: transport feroviar

     3.5    Din care: navigaţie internă

     3.6    Din care: transportul prin conducte

     3.7    Din care: Nespecificat în altă parte - Transporturi

     4      Alte sectoare

     4.1    Din care: comerţ şi servicii publice

     4.2    Din care: sectorul rezidenţial

     4.3    Din care: agricultură/silvicultură

     4.4    Din care: pescuit

     4.5    Din care: Nespecificat în altă parte - Altele

     5      Consum neenergetic total

            Cantităţi utilizate ca materii prime în diferite sectoare şi neutilizate drept combustibil
            sau transformate în alt tip de combustibil. Aceste cantităţi sunt incluse în lista de
            agregate de mai sus.

     5.1    Din care: sectorul de transformare

     5.2    Din care: sectorul energetic

     5.3    Din care: Transporturi

     5.4    Din care: Sectorul industrial

     5.4.   Sectorul industrial, din care: chimic (inclusiv petrochimic)
     1

RO                                                   67                                                  RO
 ---pagebreak---      5.5   Din care: Alte sectoare

     4.2.4. Importuri şi exporturi

     Importuri în funcţie de ţara de origine şi exporturi în funcţie de ţara de destinaţie. A se vedea
     de asemenea notele pentru agregatul nr. 5 de la alineatul 4.2.1.

     4.2.5. Consumul autoproducătorilor de energie electrică şi termică
     Consumurile autoproducătorilor de energie electrică şi termică trebuie înregistate separat
     pentru centralele producătoare de energie electrică, pentru centralele de cogenerare şi pentru
     centralele producătoare de energie termică.
     Produsele energetice următoare nu sunt incluse aici: materii prime pentru rafinărie,
     aditivi/compuşi oxigenaţi, biocombustibili, alte hidrocarburi, etan, benzină auto, biogazolină,
     benzină de aviaţie, benzină tip Jet Fuel (nafta tip Jet Fuel sau JP4), white spirit şi SBP şi
     lubrifianţi.
     Consumul se referă la centralele sau activităţile următoare:
     1     Total sector energetic
           Cantitatea totală utilizată ca energie în sectorul energetic
     1.1   Din care: mine de cărbuni

     1.2   Din care: extracţia ţiţeiului şi gazului natural

     1.3   Din care: cocserii

     1.4   Din care: furnale

     1.5   Din care: uzine de gaz

     1.6   Din care: Nespecificat în altă parte – Sector energetic

     2     Sectorul industrial

     2.1   Din care: siderurgie

     2.2   Din care: chimie şi petrochimie

     2.3   Din care: metale neferoase

     2.4   Din care: minerale nemetalice

     2.5   Din care: echipamente de transport

     2.6   Din care: maşini şi utilaje

     2.7   Din care: industria extractivă

RO                                                   68                                                  RO
 ---pagebreak---      2.8     Din care: produse alimentare, băuturi şi tutun

     2.9     Din care: celuloză, hârtie şi activităţi de tipărire

     2.10 Din care: lemn şi produse din lemn

     2.11 Din care: construcţii

     2.12 Din care: industria textilă şi a articolelor din piele

     2.13 Din care: Nespecificat în altă parte - Industrie

     3       Transporturi

     3.1     Din care: transportul prin conducte

     3.2     Din care: Nespecificat în altă parte - Transporturi

     4       Alte sectoare

     4.1     Din care: comerţ şi servicii publice

     4.2     Din care: sectorul rezidenţial

     4.3     Din care: agricultură/silvicultură

     4.4     Din care: pescuit

     4.5     Din care: Nespecificat în altă parte - Altele

     4.3. UNITĂŢI DE MĂSURĂ

         1 Cantităţi             10³ tone
           energetice

         2 Puterea calorifică MJ/tonă

     4.4. DEROGĂRI ŞI SCUTIRI
     Ciprul este scutit de obligaţia de a declara agregatele definite la alineatul 4.2.3, punctele 4
     (Alte sectoate) şi 5 (Consum neenergetic total); trebuie declarate numai valorile totale.
     Ciprul beneficiează de o derogare de 3 ani începând cu data intrării în vigoare a prezentului
     regulament, în ceea ce priveşte declararea agregatelor definite a alineatul 4.2.3, punctele 2
     (Industria) şi 3 (Transporturile); trebuie declarate numai valorile totale pe perioada acestei
     derogări.

RO                                                     69                                              RO
 ---pagebreak---      5. ENERGII REGENERABILE ŞI ENERGIE OBŢINUTĂ DEŞEURI
     5.1. PRODUSE ENERGETICE ÎN CAUZĂ

     În lipsa unor dispoziţii contrare, această colectare de date se aplică următoarelor produse
     energetice:

                Produs                                        Definiţie
               energetic

     1.     Energie          Energie potenţială şi cinetică a apei transformate în energie electrică în
            hidroelectrică   hidrocentrale. Aici este inclusă şi energia produsă de staţiile de
                             pompare. Trebuie înregistrată producţia în cazul centralelor cu o putere
                             < 1 MW, al centralelor cu o putere ≥1 MW şi <10 MW, al centralelor
                             cu o putere ≥10 MW şi al staţiilor de pompare.

     2.     Energie          Energie termică emisă de scoarţa terestră, de obicei sub formă de apă
            geotermală       fierbinte sau abur. Această producţie de energie reprezintă diferenţa
                             dintre entalpia fluidului extras din sondă şi cea a fluidului eliminat. Este
                             exploatată în locaţii adecvate:
                             • pentru producerea de energie electrică prin utilizarea aburului uscat
                               sau saramurii naturale cu entalpie ridicată după vaporizarea bruscă

                             • direct ca energie termică pentru încălzirea urbană, în agricultură etc.

     3.     Energia solară   Reprezintă radiaţiile solare exploatate pentru producerea de apă caldă şi
                             de energie electrică. Această producţie de energie constă în energia
                             termică transmisă mediului de transfer termic, adică radiaţiile solare
                             incidente fără pierderile optice şi cele datorate colectoarelor solare.
                             Energia solară pasivă utilizată direct pentru încălzirea, climatizarea şi
                             iluminarea locuinţelor sau altor clădiri nu este inclusă aici.

     3.1    Din care:        Reprezintă lumina solară transformată în energie electrică prin
            Energie solară   intermediul celulelor solare constituite în general din materiale semi-
            fotovoltaică     conductoare care, expuse la lumină, produc energie electrică.

     3.2    Din care:        Reprezintă energia termică produsă de radiaţiile soalre; este produsă în:
            Energie          a) centrale termice solare, sau
            termică solară   b) instalaţii pentru producerea de apă caldă sanitară sau pentru
                             încălzirea sezonieră a piscinelor (de ex. colectoare plane, în general de
                             tipul termosifonului)
     4.     Energia          Reprezintă energia produsă de mişcarea mareelor, valurilor sau a mării,
            mareelor, a      exploatată pentru a produce energie electrică.
            valurilor şi a
            mării

     5.     Energie          Reprezintă energia cinetică a vântului exploatată pentru a produce
            eoliană          energie electrică cu ajutorul turbinelor eoliene.

     6.     Deşeuri          Acestea sunt deşeuri industriale neregenerabile (solide sau lichide) arse

RO                                                 70                                                  RO
 ---pagebreak---            industriale      direct pentru a produce energie electrică şi/sau termică. Cantitatea de
           (neregenerabil   combustibil utilizat se exprimă pe baza puterii calorifice nete. Deşeurile
           e)               industriale regenerabile trebuie înregistrate la categoriile „Biomasă
                            solidă”, „Biogaz” şi/sau „Biocombustibili lichizi”.

     7.    Deşeuri          Reprezintă deşeurile produse de locuinţe, spitale şi de sectorul terţiar,
           urbane:          care sunt incinerate în instalaţii speciale. Cantitatea de combustibil
                            utilizat se exprimă pe baza puterii calorifice nete.

     7.1   Din care:        Deşeuri urbane de origine biologică.
           Regenerabile

     7.2   Din care:        Deşeuri urbane care nu sunt de origine biologică.
           Neregenerabil
           e

     8.    Biomasa          Reprezintă materialele organice, nefosile, de origine biologică, care pot
           solidă           fi utilizate drept combustibil pentru producerea de energie termică sau
                            electrică. În această categorie intră:
     8.1   Din care:        Este un reziduu solid rezultat în urma distilării distructive şi a pirolizei
           Mangalul         lemnului şi altor materiale vegetale.

     8.2   Din care:        În această categorie intră culturile energetice speciale (plopul, salcia
           Lemn, deşeuri    etc), o multitudine de materiale lemnoase generate de procesele
           din lemn, alte   industriale (în special industria lemnului/hârtiei) sau care provin direct
           deşeuri solide   din activităţile forestiere sau agricole (lemn de foc, talaş, peleţi din
                            lemn, scoarţă de copac, rumeguş, aşchii, leşie neagră etc) şi deşeuri
                            precum paiele, cojile de orez, cojile de nuci, gunoi de pasări, drojdia de
                            struguri etc. Tehnologia utilizată de preferenţă pentru a exploata aceste
                            deşeuri solide este combustia. Cantitatea de combustibil utilizat se
                            exprimă pe baza puterii calorifice nete.
     9.    Biogaz           Este un gaz compus în principal din metan şi dioxid de carbon produs
                            prin digestia anaerobă a biomasei.

     9.1   Din care: Gaz    Biogaz produs prin digestia deşeurilor depozitate în halde.
           de haldă

     9.2   Din care: Gaz    Biogaz produs în urma fermentării anaerobe a nămolului de canalizare.
           de canalizare

     9.3   Din care: Alte   Biogaze produse în urma fermentării anaerobe a deşeurilor animaliere
           tipuri de        şi a deşeurilor de la abatoare, fabrici de bere şi alte industrii
           biogaz           agroalimentare.

RO                                                71                                                  RO
 ---pagebreak---      10.    Biocombustibi     Cantităţile de biocombustibili lichizi înregistrate în această categorie
            li lichizi        trebuie să corespundă cantităţilor de biocombustibil propriu-zis şi nu
                              volumului total de lichide cu care se amestecă biocombustibilii. În ceea
                              ce priveşte importurile şi exporturile de biocombustibili lichizi, sunt
                              vizate numai schimburile de biocombustibili care nu au fost amestecaţi
                              cu combustibili pentru transporturi (cei care sunt utilizaţi în stare pură).
                              Schimburile de biocombustibili lichizi amestecaţi cu combustibili
                              pentru transporturi trebuie înregistrate împreună cu datele privind
                              petrolul de la capitolul 4.

                              Se au în vedere următoarele tipuri de biocombustibili lichizi:

     10.1   Din care:         Această categorie cuprinde bioetanolul (etanol produs din biomasă
            Biobenzina        şi/sau din partea biodegradabilă a deşeurilor), biometanolul (metanol
                              produs din biomasă şi/sau din partea biodegradabilă a deşeurilor), bio-
                              ETBE (etil-terţ-butil-eter produs pe bază de bioetanol; procentul în
                              volum de biocombustibil din bio-ETBE este de 47 %) şi bio-MTBE
                              (metil-terţ-butil-eter produs pe bază de biometanol: procentul în volum
                              de biocombustibil din bio-ETBE care este de 36%;

     10.2   Din care:         Această categorie include biomotorina (un ester metilic, de calitate
            biomotorinele     diesel, produs din ulei vegetal sau animal), biodimetileterul (dimetileter
                              produs din biomasă), biocombustibilul Fischer-Tropsch (produs din
                              biomasă), biouleiurile presate la rece (uleiuri produse din seminţe
                              oleaginoase printr-un proces exclusiv mecanic) şi toate celelalte tipuri
                              de biocombustibili lichizi care sunt adăugaţi, amestecaţi sau utilizaţi
                              direct ca mororină pentru transport.

     10.3   Din care: alţi Biocombustibili lichizi utilizaţi direct drept combustibil, care nu intră în
            biocombustibil categoria „biobenzinei” sau a „biomotorinelor”.
            i lichizi

     5.2. LISTA DE AGREGATE

     În lipsa unor dispoziţii contrare, trebuie înregistrate agregatele de pe următoarea listă pentru
     toate produsele energetice enumerate la alineatul precedent.

     5.2.1. Producţia brută de energie electrică şi termică

     Energia electrică şi termică produsă pe baza produselor energetice menţionate la alineatul 5.1
     (cu excepţia mangalului, dar inclusiv totalul biocombustibilior lichizi) trebuie înregistrată
     separat, unde este cazul, pentru:

     • producătorii cu activitate principală şi autoproductori;

     • centralele care produc numai energie electrică, centralele care produc numai energie
       termică şi centralele de cogenerare.

RO                                                  72                                                  RO
 ---pagebreak---      5.2.2 Sectorul de aprovizionare şi sectorul de transformare

     Cantităţile de produse energetice menţionate la alineatul 5.1 (cu excepţia energiei
     hidroelectrice, energiei solare fotovoltaice, energiei mareelor, valurilor şi mării şi energiei
     eoliene) şi utilizate în sectoarele de aproviozionare şi de transformare trebuie înregistrate
     pentru agregatele următoare:

     1      Producţie

     2      Importuri

     3      Exporturi

     4      Variaţia stocurilor

            O creştere a stocurilor este indicată de un număr negativ, iar o diminuare apare sub
            forma unui număr pozitiv.

     5      Consum brut

     6      Diferenţe statistice

     7      Total sector de transformare

            Cantităţi de energii regenerabile şi deşeuri utilizate la transformarea formelor primare
            de energie în forme secundare (de ex: gaze de haldă în energie electrică) sau utlizate la
            transformarea în produse energetice derivate (de ex.: biogazul utilizat pentru amestecul
            cu gazul natural).

     7.1    Din care: centrale electrice care au ca activitate principală producerea de energie
            electrică
     7.2    Din care: centrale de cogenerare care au ca activitate principală producerea combinată
            de energie termică şi electrică
     7.3    Din care: centrale termice care au ca activitate principală producerea de energie
            termică
     7.4    Din care: centrale electrice ale autoproducătorilor

     7.5    Din care: centrale de cogenerare ale autoproducătorilor

     7.6    Din care: centrale termice ale autoproducătorilor

     7.7    Din care: fabrici de combustibil brichetat
            Cantităţi de energii regenerabile şi deşeuri utilizate pentru a produce combusitbil
            brichetat. Energiile regenerabile şi deşeurile utilizate pentru încălzire şi pentru
            exploatarea utilajelor trebuie înregistrate la consumul rubrica sectorului energetic.
     7.8    Din care: fabrici de brichete de lignit (BKB)/de brichete de turbă (PB)
            Cantităţi de energii regenerabile şi deşeuri utilizate pentru producerea brichetelor de
            lignit. Energiile regenerabile şi deşeurile utilizate pentru încălzire şi pentru exploatarea

RO                                                  73                                                     RO
 ---pagebreak---             utilajelor trebuie înregistrate la consumul rubrica sectorului energetic.
     7.9    Din care: Gaz de uzină
            Cantităţi de energii regenerabile şi deşeuri utilizate pentru a produce gaz de uzină.
            Energiile regenerabile şi deşeurile utilizate pentru încălzire şi pentru exploatarea
            utilajelor trebuie înregistrate la consumul rubrica sectorului energetic.
     7.10   Din care: pentru amestec gaz natural
            Cantităţi de biogaze amestecate cu gaz natural.
     7.11   Din care: pentru amestecul cu benzină auto/motorină
            Cantităţi de biocombustibili lichizi care nu sunt furnizate consumatorilor finali, ci
            utilizate împreună cu alte produse petroliere înregistrate în conformitate cu capitolul 4
            din prezenta anexă.
     7.12   Din care: unităţi de producţie a mangalului
            cantităţi de lemn utilizate pentru producerea mangalului.
     7.13   Din care: Nespecificat în altă parte – Transformare

     5.2.3. Sectorul energetic

     Cantităţile de produse energetice menţionate la alineatul 5.1 (cu excepţia energiei
     hidroelectrice, energiei solare fotovoltaice, energiei mareelor, valurilor şi mării şi energiei
     eoliene) şi utilizate în sectorul energetic sau pentru consum final trebuie înregistrate pentru
     agregatele următoare:

     1      Total sector energetic

            Reprezintă energiile regenerabile şi deşeurile utilizate de industria energetică pentru a
            spijini activităţile de transformare. De exemplu, energiile regenerabile şi deşeurile
            utilizate pentru încălzire, pentru iluminat sau pentru acţionarea pompelor sau
            compresoarelor.

            Cantităţile de energii regenerabile şi deşeuri transformate într-o altă formă de energie
            trebuie înregistrate la sectorul de transformare.

     1.1    Din care: uzine de gazificare

     1.2    Din care: centrale electrice, centrale de cogenerare şi centrale termice publice

     1.3    Din care: mine de cărbuni

     1.4    Din care: fabrici de combustibil brichetat

     1.5    Din care: cocserii

     1.6    Din care: rafinării de petrol

     1.7    Din care: fabrici de brichete de lignit (BKB)/de brichete de turbă (PB)

RO                                                  74                                                  RO
 ---pagebreak---      1.8    Din care: Gaz de uzină

     1.9    Din care: furnale

     1.10   Din care: unităţi de producţie a mangalului

     1.11   Din care: Nespecificat în altă parte

     2      Pierderi de distribuţie
            Toate pierderile survenite din cauza transportului şi distribuţiei.

     5.2.4. Consumul final de energie

     Cantităţile de produse energetice menţionate la alineatul 5.1 (cu excepţia energiei
     hidroelectrice, energiei solare fotovoltaice, energiei mareelor, valurilor şi mării şi energiei
     eoliene) trebuie înregistrate pentru agregatele următoare:

     1      Consum final de energie

     2      Sectorul industrial

     2.1    Din care: siderurgie

     2.2    Din care: chimie şi petrochimie

     2.3    Din care: metale neferoase

     2.4    Din care: minerale nemetalice

     2.5    Din care: echipamente de transport

     2.6    Din care: maşini şi utilaje

     2.7    Din care: industria extractivă

     2.8    Din care: produse alimentare, băuturi şi tutun

     2.9    Din care: celuloză, hârtie şi activităţi de tipărire

     2.10 Din care: lemn şi produse din lemn

     2.11 Din care: construcţii

     2.12 Din care: industria textilă şi a articolelor din piele

     2.13 Din care: Nespecificat în altă parte - Industrie

     3      Transporturi

     3.1    Din care: transport feroviar

RO                                                    75                                               RO
 ---pagebreak---      3.2    Din care: transport rutier

     3.3    Din care: navigaţie internă

     3.4    Din care: Nespecificat în altă parte - Transporturi

     4      Alte sectoare

     4.1    Din care: comerţ şi servicii publice

     4.2    Din care: sectorul rezidenţial

     4.3    Din care: agricultură/silvicultură

     4.4    Din care: pescuit

     4.5    Din care: Nespecificat în altă parte - Altele

     5.2.5. Caracteristicile tehnice ale instalaţiilor

     Trebuie înregistrate capacităţile de producere a energiei electrice aşa cum se prezintă la
     sfârşitul anului de referinţă pentru categoriile următoare:

     1       Energie hidroelectrică

             Trebuie înregistrată capacitatea în cazul centralelor cu o putere < 1 MW, centralelor
             cu o putere ≥1 şi <10 MW, centralelor cu o putere ≥10 MW, al staţiilor de pompare
             precum şi capacitatea ansamblului centralelor de toate dimensiunile. Detaliile privind
             capacităţile centralelor trebuie indicate fără acumularea prin pompare.

     2       Energie geotermala

     3       Energie solară fotovoltaica

     4       Energie termică solară

     5       Energia mareelor, a valurilor şi a mării

     6       Energie eoliană

     7       Deşeuri industriale (neregenerabile)

     8       Deşeuri urbane

     9       Lemn, deşeuri din lemn, alte deşeuri solide

     10      Gaz de haldă

     11      Gaz de canalizare

RO                                                       76                                           RO
 ---pagebreak---      12     Alte tipuri de biogaz

     13     Biocombustibili lichizi

     Trebuie indicată suprafaţa totală instalată cu colectoare solare.

     Trebuie înregistrate capacităţile de producţie pentru biocombustibilii următori:

     1      Biocombustibili lichizi:

     1.1    Din care: biobenzina

     1.2    Din care: biomotorinele

     1.3    Din care: alţi biocombustibili lichizi

     5.2.6. Consumul autoproducătorilor de energie electrică şi termică

     Consumurile autoproducătorilor de energie electrică şi termică trebuie înregistrate separat
     pentru centralele producătoare de energie electrică, pentru centralele de cogenerare şi pentru
     centralele producătoare de energie termică.
     Cantităţile de produse energetice menţionate la alineatul 5.1 (cu excepţia energiei
     hidroelectrice, energiei solare fotovoltaice, energiei mareelor, valurilor şi mării şi energiei
     eoliene) trebuie înregistrate pentru agregatele următoare:

     1     Total sector energetic

     1.1   Din care: uzine de gazificare

     1.2   Din care: mine de cărbuni

     1.3   Din care: fabrici de combustibil brichetat

     1.4   Din care: cocserii

     1.5   Din care: rafinării de petrol

     1.6   Din care: fabrici de brichete de lignit (BKB)/de brichete de turbă (PB)

     1.7   Din care: Gaz de uzină

     1.8   Din care: furnale

     1.9   Din care: unităţi de producţie a mangalului

     1.10 Din care: Nespecificat în altă parte

     2     Sectorul industrial

RO                                                   77                                                RO
 ---pagebreak---      2.1   Din care: siderurgie

     2.2   Din care: chimie şi petrochimie

     2.3   Din care: metale neferoase

     2.4   Din care: minerale nemetalice

     2.5   Din care: echipamente de transport

     2.6   Din care: maşini şi utilaje

     2.7   Din care: industria extractivă

     2.8   Din care: produse alimentare, băuturi şi tutun

     2.9   Din care: celuloză, hârtie şi activităţi de tipărire

     2.10 Din care: lemn şi produse din lemn

     2.11 Din care: construcţii

     2.12 Din care: industria textilă şi a articolelor din piele

     2.13 Din care: Nespecificat în altă parte - Industrie

     3     Transporturi

     3.1   Din care: transport feroviar

     3.2   Din care: Nespecificat în altă parte - Transporturi

     4     Alte sectoare

     4.1   Din care: comerţ şi servicii publice

     4.2   Din care: sectorul rezidenţial

     4.3   Din care: agricultură/silvicultură

     4.4   Din care: pescuit

     4.5   Din care: Nespecificat în altă parte - Altele

RO                                                   78            RO
 ---pagebreak---      5.3. PUTEREA CALORIFICĂ

     Valorile puterii calorifice nete trebuie înregistrate pentru următoarele produse:

     1       Biobenzina

     2       Biomotorina

     3       Alţi biocombustibili lichizi

     4       Mangalul

     5.4. UNITĂŢI DE MĂSURĂ

         1 Energie electrică                 MWh

         2 Energie termică                   TJ

         3 Produse energetice                Biobenzina, biomotorinele şi alţi biocombustibili
           regenerabile                      lichizi: tone
                                             mangal: 1000 tone
                                             Toate celelalte: TJ (pe baza puterii calorifice nete).

         4 Suprafaţa instalată cu            1000 m2
           colectoare solare

         5 Puterea instalată a centralelor   Biocombustibili: tone/an
                                             Toate celelalte: MWe

         6 Puterea calorifică                KJ/kg (putere calorifică netă).

     5.5. DEROGĂRI ŞI SCUTIRI
     Nu este cazul.

RO                                                     79                                             RO
 ---pagebreak---      6. DISPOSIŢII APLICABILE

     Dispoziţiile următoare se aplică privind colectarea de date descrisă în toate capitolele
     precedente:

     1. Perioada de referinţă:

     Un an calendaristic (de la 1 ianuarie până la 31 decembrie).

     2. Frecvenţa

     Anuală.

     3. Termenul pentru transmiterea datelor

     30 noiembrie a anului care urmează perioadei de referinţă.

     4. Formatul şi metoda transmiterii de date

     Formatul transmiterii de date trebuie să respecte o normă de schimb de date adecvată stabilită
     de Eurostat.

     Datele se transmit sau sunt încărcate prin mijloace electronice la punctul unic de intrare al
     datelor trimise la Eurostat.

RO                                                  80                                                RO
 ---pagebreak---                          ANEXA C – STATISTICI ENERGETICE LUNARE

     Prezenta anexă precizează domeniul de aplicare, unităţile, perioada de referinţă, frecvenţa,
     termenul şi modalităţile de colectare lunară a statisticilor energetice.

     Anexa A aduce clarificări asupra termenilor pentru care prezenta anexă nu oferă explicaţii
     specifice.

     1. COMBUSTIBILI SOLIZI

     1.1. PRODUSE ENERGETICE ÎN CAUZĂ

     În lipsa unor dispoziţii contrare, această colectare de date se aplică următoarelor produse
     energetice:

              Produs                                       Definiţie
             energetic

       1 Cărbune           Sediment fosil, combustibil, solid, de culoare neagră, de origine
         superior          organică, cu o putere calorifică brută care depăşeşte 24 MJ/kg, calculată
                           la o masă de cărbune fără cenuşă şi cu un conţinut de umiditate obţinut
                           la o temperatură de 30°C şi o umiditate relativa a aerului de 96 %.

       2 Lignit            Sediment fosil, combustibil, de culoare brună sau neagră, de origine
                           organică, cu o putere calorifică brută care depăşeşte 24 MJ/kg calculată
                           la o masă de cărbune fără cenuşă şi cu un conţinut de umiditate obţinut
                           la o temperatură de 30°C şi o umiditate relativa a aerului de 96 %.

     2.1 Din care:         Lignit cu un conţinut de umiditate între 20 şi 25% şi cu un conţinut de
         Lignit negru      cenuşă de între 9 şi 13%. Lignitul negru s-a format în era secundară. În
                           Uniunea Europeană, lignitul este produs numai de Franţa în minele
                           subterane din Provence.

     2.2 Din care:         Lignit cu un conţinut de umiditate între 40 şi 70% şi un conţinut de
         Cărbune brun      cenuşă în general între 2 şi 6 %; totuşi, conţinutul de cenuşă poate
                           ajunge la 12 % în funcţie de zăcământ. Cărbunele brun s-a format în
                           principal în era terţiară. Acest tip de combustibil este produs în general
                           în mine de suprafaţă.

       3 Turbă             Sediment natural, moale, combustibil, fosil, poros sau compact, de
                           origine vegetală, cu un conţinut ridicat de umiditate (până la 90%), de
                           culoare brun deschis sau închis.

       4 Combustibil       Combustibilii brichetaţi obţinuţi din cărbune superior sunt produse
         brichetat         sintetice cu formă precisă, produse prin frezare la presiune şi căldură,
                           cu adăugarea unui liant (smoală).

       5 Brichete de       Sunt produse sintetice cu formă regulată. Brichetele de lignit se obţin
         lignit            prin concasarea, uscarea şu modelarea lignitului la mare presiune, fără
                           adăugarea unui liant. Această categorie include lignitul uscat şi praful
                           de lignit.

RO                                                 81                                                   RO
 ---pagebreak---          6 Cocs obţinut      Este un combustibil solid, artificial, obţinut din cărbune superior prin
           din cărbune       distilarea uscată a cărbunelui în lipsa totală sau parţială a aerului.
           superior
                             Include:

                             - cocsul: produs prin carbonizare la temperaturi înalte

                             - semicocsul: produs prin carbonizare la temperaturi joase

                             - cocsul de uzină de gaz: produs în uzinele de gaz.

         7 Cocs de lignit Reziduu solid obţinut prin distilarea uscată a lignitului în lipsa aerului.

     1.2. LISTA DE AGREGATE

     În lipsa unor dispoziţii contrare, trebuie înregistrate agregatele de pe următoarea listă pentru
     toate produsele energetice enumerate la alineatul precedent.

     Anexa A aduce clarificări asupra termenilor pentru care prezenta anexă nu oferă explicaţii
     specifice.

     1.2.1. Sectorul de aprovizionare

     Agregatele următoare se aplică în cazul cărbunelui superior, lignitului total şi negru,
     cărbunelui brun şi turbei:

     1      Producţie

     2      Produse de recuperare

            Şlamuri şi şisturi recuperate din sterilul exploatărilor miniere.

     3      Importuri

     3.1    Din care: importuri din interiorul UE

     4      Exporturi

     4.1    Din care: exporturi din interiorul UE

     5      Variaţia stocurilor

            Cantităţi deţinute de exploatările miniere şi de importatori.

            Stocurile consumatorilor (de ex. stocurile centralelor electrice şi ale cocseriilor) nu sunt
            incluse în această rubrică, cu excepţia stocurilor deţinute de consumatorii care importă
            direct.

            O creştere a stocurilor este indicată de un număr negativ, iar o diminuare apare sub
            forma unui număr pozitiv.

RO                                                    82                                                   RO
 ---pagebreak---      6     Livrări interne calculate

           Cantitatea totală calculată de produse furnizate consumului intern. Aceasta se
           calculează după cum urmează:

           producţia + produsele recuperate + importurile – exporturile + variaţia stocurilor

     7     Livrări interne observate

           Cantităţi furnizate pieţei interne Acestea reprezintă suma livrărilor pentru diferitele
           tipuri de consumatori. Poate apărea o diferenţă între livrările calculate şi cele observate.

     7.1   Din care: Consumul propriu al producătorilor

           Reprezintă consumul intern al producătorilor.

           Nu include consumul centralelor electrice miniere, fabricilor miniere de combustibili
           brichetaţi, cocseriile miniere şi livrările pentru personal.

     7.2   Din care: centrale electrice care au ca activitate principală producţia de energie electrică

     7.3   Din care: centrale electrice ale autoproducătorilor în minele de cărbuni

     7.4   Din care: cocserii

     7.5   Din care: Fabrici de combustibil brichetat
           Cantităţi utilizate pentru transformare în fabricile de combustibil brichetat (miniere şi
           independente).

     7.6   Din care: total industrie (fără siderurgie)

     7.7   Din care: siderurgie

     7.8   Din care: altele (servicii, gospodării etc.)
           Cantităţi de combustibil furnizate gospodăriilor (inclusiv cantităţile de cărbuni furnizate
           personalului minelor şi instalaţiilor anexe), serviciilor (administraţie, magazine etc.),
           precum şi sectoarelor nespecificate în altă parte (încălzirea urbană, transporturile etc.).
     8     Stocuri finale

     8.1   Din care: mine

     8.2   Din care: importatori

     8.3   Din care: cocserii

           Se aplică numai în cazul cărbunelui superior.

RO                                                   83                                                   RO
 ---pagebreak---      Agregatele următoare se aplică în cazul cocsului obţinut din cărbune superior, cocsului din
     lignit, combustibililor brichetaţi şi brichetelor de lignit:

     1     Producţie

     2     Importuri

     3     Exporturi

     3.1   Din care: exporturi din interiorul UE

     4     Variaţia stocurilor

           Cantităţi deţinute de cocserii (cocs) şi de fabricile de combustibil brichetat (combustibili
           brichetaţi), precum şi de importatori.

           Nu include stocurile consumatorilor cu excepţia stocurilor deţinute de consumatorii care
           importă direct.

           O creştere a stocurilor este indicată de un număr negativ, iar o diminuare apare sub
           forma unui număr pozitiv.

     5     Livrări interne calculate

           Cantitatea totală calculată de produse furnizate consumului intern. Aceasta se
           calculează după cum urmează:

           producţia + importurile – exporturile + variaţia stocurilor

     6     Livrări interne observate

           Cantităţi furnizate pieţei interne Acestea reprezintă suma livrărilor pentru diferitele
           tipuri de consumatori. Poate apărea o diferenţă între livrările calculate şi cele observate.

     6.1   Din care: total industrie (fără siderurgie)

     6.2   Din care: siderurgie

     6.3   Din care: altele (servicii, gospodării etc.)
           Cantităţi de combustibil furnizate gospodăriilor (inclusiv cantităţile de cocs şi
           combustibili brichetaţi furnizate personalului minelor şi instalaţiilor anexe) şi serviciilor
           (administraţie, magazine etc.).

     7     Stocuri finale
           Reprezintă cantităţile deţinute de:

           - cocserii (se aplică numai în cazul cocsului din cărbune şi lignit),

           - fabrici de combustibili brichetaţi (se aplică numai în cazul combustibililor brichetaţi
           din cărbune şi lignit),

RO                                                   84                                                    RO
 ---pagebreak---            - importatori.

     1.2.2. Importuri

     În ceea ce priveşte lignitul, cocsul de lignit, combustibilii brichetaţi şi brichetele de lignit,
     trebuie înregistrate cantităţile totale importate din interiorul şi din exteriorul UE.
     În cazul cărbunelui superior, trebuie declarate importurile din următoarele ţări de origine:
     1      Cantităţi importate din interiorul UE

     1.1    Din care: Germania

     1.2    Din care: Regatul Unit

     1.3    Din care: Polonia

     1.4    Din care: Alte ţări/state UE

            Trebuie precizate ţările în cauză.

     2      Cantităţi importate din exteriorul UE

     2.1    Din care: SUA

     2.2    Din care: Australia

     2.3    Din care: Africa de Sud

     2.4    Din care: CSI

     2.4.1 De la punctul 2,4, din care: Rusia

     2.4.2 De la punctul 2,4, din care: Ucraina

     2.5    Din care: Canada

     2.6    Din care: Columbia

     2.7    Din care: China

     2.8    Din care: alte ţări din afara UE

            Trebuie precizate ţările în cauză.

     1.3. UNITĂŢI DE MĂSURĂ

     Toate cantităţile de produse sunt exprimate în 103 tone.

RO                                                  85                                                   RO
 ---pagebreak---      1.4. DEROGĂRI ŞI SCUTIRI
     Nu este cazul.
     2. ENERGIE ELECTRICĂ
     2.1. PRODUSE ENERGETICE ÎN CAUZĂ

     Acest capitol se referă la energia electrică.

     2.2. LISTA DE AGREGATE

     Trebuie înregistrate agregatele de pe lista următoare.

     2.2.1. Sectorul de producţie

     În cazul următoarelor tipuri de agregate, trebuie înregistrate atât cantităţile brute, cât şi nete:

     1.     Producţia totală de energie electrică

     1.1    Din care: Energie nucleară

     1.2    Din care: Energie hidroelectrică

     1.2.1 De la punctul 1,2, din care: partea energiei hidroelectrice produse prin intermediul
           sistemelor de acumulare prin pompare

     1.3    Din care: Energie geotermala

     1.4    Din care: energie electrică în termocentrale

     1.5    Din care: Energie eoliană

     De asemenea, trebuie înregistrate următoarele cantităţi de energie electrică:

     2      Importuri

     2.1    Din care: importuri din interiorul UE

     3      Exporturi

     3.1    Din care: exporturi în exteriorul UE

     4      Energie absorbită prin pompaj

     5      Cantităţi utilizate pe piaţa internă

            Aceasta se calculează după cum urmează:

            producţia netă totală + importuri – exporturi – cantităţi absorbite prin pompare

RO                                                    86                                                   RO
 ---pagebreak---      În ceea ce priveşte consumul de combustibili în centralele termice publice, se aplică
     agregatele următoare (a se vedea anexa B pentru definiţiile cărbunelui superior şi lignitului):

     6      Consumul total de combustibil în centralele termice publice

            Cantitatea totală de combustibil consumată pentru producerea de energie electrică,
            precum şi pentru producerea de energie termică destinată exclusiv vânzării către terţi.

     6.1    Din care: Cărbune superior

     6.2    Din care: Lignit

     6.3    Din care: Produse petroliere

     6.4    Din care: gaz natural

     6.5    Din care: gaze derivate (gaze artificiale)

     6.6    Din care: alţi combustibili

     2.2.2. Stocuri de combustibili în termocentralele publice

     Termocentralele publice sunt întreprinderi de utilităţi publice care produc energie electrică
     utilizând combustibili. Trebuie declarate următoarele tipuri de stocuri finale (stocuri la
     sfârşitul perioadei de referinţă:)

     1      Cărbune superior

     2      Lignit

     3      Produse petroliere

     2.2.3. Producţia de energie termică nucleară

     Trebuie înregistrată energia termică nucleară totală produsă în perioada de referinţă pentru a
     produce energie electrică.

RO                                                  87                                                 RO
 ---pagebreak---      2.3. UNITĂŢI DE MĂSURĂ
      1 Cantităţi              Energie electrică: GWh
        energetice
                               Cărbune superior, lignit şi produse petroliere: în 103 tone şi în TJ pe
                               baza puterii calorifice nete.

                               Gaz natural şi gaze derivate: TJ pe baza puterii calorifice brute.

                               Alţi combustibili: TJ pe baza puterii calorifice nete.

                               Energie termică nucleară: TJ.

      2 Stocuri                103 tone

     2.4. DEROGĂRI ŞI SCUTIRI
     Nu este cazul.
     3. PETROL ŞI PRODUSE PETROLIERE
     3.1. PRODUSE ENERGETICE ÎN CAUZĂ

     În lipsa unor dispoziţii contrare, colectarea de date vizează următoarele produse energetice,
     pentru care se aplică definiţiile de la capitolul 4 din anexa B: Ţiţei, LGN, materii prime de
     rafinărie, alte hidrocarburi, gaz de rafinărie, (nelichefiat), etan, GPL, nafta, benzină auto,
     benzină de aviaţie, benzină tip Jet Fuel (nafta tip Jet Fuel sau JP4), kerosen tip Jet Fuel, alte
     tipuri de kerosen, motorină (păcură distilată), motorină pentru transporturi, motorină pentru
     încălzire şi alte utilizări, păcură, (cu conţinut atât scăzut cât şi ridicat de sulf), white spirit şi
     SBP, lubrifianţi, bitum, unsori consistente şi cocs de petrol.

     Unde este cazul, benzina auto trebuie înregistrată în două categorii şi anume:

     – benzina auto fără plumb: benzină auto, în cazul în care compuşii de plumb nu au fost
       adăugaţi pentru a mări cifra octanică. Poate conţine cantităţi foarte mici de plumb organic.

     – benzina auto cu plumb: benzină auto cu TEP şi/sau TMP adăugaţi pentru a mări cifra
       octanică.

     – Categoria „Alte produse” cuprinde atât cantităţile care corespund definiţiei din anexa B,
       capitolul 4, cât şi cantităţile de white spirit şi SBP, de lubrifianţi, de bitum şi de unsori
       consistente; aceste produse trebuie înregistrate separat.

     3.2. LISTA DE AGREGATE

     În lipsa unor dispoziţii contrare, trebuie înregistrate agregatele de pe următoarea listă pentru
     toate produsele energetice enumerate la alineatul precedent.

RO                                                    88                                                      RO
 ---pagebreak---      3.2.1. Sectorul de aprovizionare

     Tabelul următor se aplică numai în cazul ţiţeiului, LGN-urilor, materiilor prime de rafinării,
     aditivilor/compuşilor oxigenaţi, biocombustibililor şi altor hidrocarburi:

     1.    Producţia naţională
           Nu se aplică în cazul materiilor prime pentru rafinării.

     2     Din alte surse

           Aditivi, biocombustibili şi alte hidrocarburi, a căror producţie a fost deja înregistrată în
           alte bilanţuri privind combustibilii.
           Nu se aplică în cazul ţiţeiului, LGN-urilor şi materiilor prime pentru rafinării.
     3     Retururi din petrochimie

           Reprezintă produse finite sau semifinite, care sunt returnate de consumatorii finali la
           rafinării pentru prelucrare, amestec sau vânzare. Este vorba de obicei despre produse
           secundare ale industriei petrochimice.

           Se aplică numai în cazul materiilor prime pentru rafinării.

     4     Produse transferate

           Produse petroliere importate care sunt reclasificate ca materii prime pentru a fi
           prelucrate suplimentar în rafinării, fără a fi livrate consumatorilor finali.

           Se aplică numai în cazul materiilor prime pentru rafinării.

     5     Importuri şi exporturi

           Această categorie include cantităţile de ţiţei şi produse importate sau exportate în
           conformitate cu acordurile de prelucrare (adică rafinare pentru terţi). Ţiţeiul şi LGN-
           urile trebuie înregistrate ca provenind din ţara de origine iniţială; în cazul materiilor
           prime pentru rafinării şi produselor finite trebuie să se ţină cont de ultima ţară de
           provenienţă.

           Aici intră toate lichidele din gaz (de ex. GPL) extrase în urma regazificării gazului
           natural lichefiat importat şi produsele petroliere importate sau exportate direct de
           industria petrochimică.

           Notă: Importurile şi exporturile de etanol (înregistrate în coloana „Aditivi/compuşi
           oxigenaţi”) trebuie să corespundă cantităţilor de etanol destinate utilizării drept
           combustibil.

     6     Utilizare directă

           Această rubrică se referă la ţiţei, LGN-uri şi la alte hidrocarburi utilizate direct fără
           prelucrare în rafinării.

           Această categorie include ţiţeiul utilizat pentru producerea de energie electrică.

RO                                                   89                                                   RO
 ---pagebreak---      7     Variaţia stocurilor

           O creştere a stocurilor este indicată printr-un un număr pozitiv, iar o diminuare apare
           sub forma unui număr negativ.

     8     Cantităţi intrate în rafinării (calculate)

           Reprezintă cantitatea totală de produse care, conform calculelor, a intrat în procesul de
           rafinare. Aceasta se calculează după cum urmează:

           producţia naţională + din alte surse + retururi din industrie + produse transferate +
           importuri – exporturi - utilizare directă - variaţia stocurilor

     9     Diferenţe statistice

           Reprezintă cantităţile calculate intrate în rafinării minus cantităţile observate intrate în
           rafinării.

     10    Cantităţi intrate în rafinării (observate)

           Cantităţi măsurate ca intrări în rafinării

     11    Pierderi de rafinare

           Reprezintă diferenţa dintre cantităţile intrate în rafinării (observate) şi producţia brută a
           rafinăriilor. Pierderile pot apărea în timpul procesului de distilare din cauza evaporării.
           Pierderile înregistrate au valoare pozitivă. Pot exista creşteri de volum, dar nu şi
           creşteri de masă.

     12    Producţia de compuşi oxigenaţi

           Reprezintă acea parte a producţiei sau aporturile de alte surse care se compune din
           eteri, precum MTBE (metil-terţ-butil-eter), TAME (terţ-amil-metil-eter), din alcooli
           precum etanolul şi esteri şi care este utilizată în amestecuri pentru a obţine benzină şi
           motorină.

     Tabelul următor nu se aplică materiilor prime pentru rafinării şi nici aditivilor/compuşilor
     oxigenaţi:

     1     Produsele primare primite

           Reprezintă cantităţile de ţiţei de provenienţă internă sau importate (inclusiv
           condensatele) şi LGN-urile de provenienţă internă care sunt utilizate direct, fără a fi
           prelucrate în rafinăriile de petrol şi retururile din petrochimie care sunt utilizate direct,
           deşi nu sunt combustibili primari.

     2     Producţia brută a rafinăriilor

           Reprezintă producţia de produse finite a rafinăriilor sau uzinelor de amestecare.

RO                                                      90                                                 RO
 ---pagebreak---           Această rubrică nu include pierderile de rafinare, dar include consumul propriu al
          rafinăriilor.

     3    Produse reciclate

          Este vorba de produsele finite care trec a doua oară prin circuitul comercial,după ce au
          fost livrate o dată consumatorilor finali (de ex. lubrifianţii uzaţi care sunt reprelucraţi).
          Trebuie făcută o distincţie între aceste cantităţi şi retururile din petrochimie.

     4    Consumul propriu al rafinăriilor

          Reprezintă produse petroliere consumate pentru exploatarea rafinăriilor.

          În această categorie nu intră produsele utilizate de companiile petroliere în alte scopuri
          decât cel de rafinare, de ex. buncăraj sau consumul navelor petroliere.

          Sunt incluşi combustibilii utilizaţi de rafinării la producerea de energie electrică şi
          termică vândută.

     5    Importuri şi exporturi

     6    Buncăraj

     7    Transferuri între produse

          Reprezintă cantităţile de produse a căror clasificare s-a schimbat, fie pentru că
          specificaţiile acestora au fost modificate, fie pentru că aceste produse au fost
          amestecate pentru a forma un alt produs.

          O valoare negativă pentru un produs trebuie compensată de una (sau mai multe) valori
          pozitive pentru unul sau mai multe produse şi invers; totalul net trebuie sa fie zero.

     8    Produse transferate

          Produse petroliere importate care sunt reclasificate ca materii prime pentru a fi
          prelucrate suplimentar în rafinării, fără a fi livrate consumatorilor finali.

     9    Variaţia stocurilor

          O creştere a stocurilor este indicată printr-un un număr pozitiv, iar o diminuare apare
          sub forma unui număr negativ.

     10   Livrări interne brute calculate

          Acestea se calculează după cum urmează:

          produse primare primite + producţia brută a rafinăriilor + produse reciclate - consumul
          propriu al rafinăriilor + importurile - exporturile - buncărajul + transferurile între
          produse - produsele transferate - variaţia stocurilor

     11   Diferenţa statistică

RO                                                  91                                                    RO
 ---pagebreak---            Reprezintă livrările interne brute calculate minus livrările interne brute observate.

     12    Livrări interne brute observate

           Reprezintă livrările observate de produse petroliere finite, provenind din surse primare
           (de ex. rafinării, uzine de amestecare etc.) către piaţa internă.

           Această cifră poate fi diferită de cifra calculată din cauza, de exemplu, a diferenţelor de
           câmp de aplicare şi/sau diferenţelor de definire în sisteme de înregistrare diferite.

     12.1 Din care: livrările pentru transportul aerian civil internaţional

     12.2 Din care: livrările pentru centralele electrice publice

     12.3 Din care: livrările de GPL

     12.4 Din care: livrări (brute) pentru sectorul petrochimic

     13    Retururi din petrochimie pentru rafinării

     14    Livrările interne nete totale

     3.2.2. Stocuri

     Următoarele stocuri iniţiale şi finale trebuie înregistrate în cazul tuturor produselor energetice
     cu excepţia gazului de rafinărie:

     1     Stocurile de pe teritoriul naţional

           În această categorie intră stocurile deţinute în următoarele locaţii: rezervoarele
           rafinăriilor, terminalele, rezervoarele de alimentare ale reţelei de conducte, barjele şi
           petrolierele de coastă (atunci când portul de plecare şi portul de destinaţie sunt pe
           teritoriul aceleiaşi ţări), petrolierele aflate în porturile statelor membre (dacă urmează
           să fie descărcate în aceste porturi), buncărajul navelor din navigaţia internă. Nu sunt
           incluse aici stocurile de petrol din conducte, din vagoanele-cisternă, din autocisterne,
           din bucărajul navelor maritime, din staţiile de serviciu, din magazinele de desfacere cu
           amănuntul şi din buncărajul navelor de pe mare.

     2     Stocuri deţinute în contul altor ţări în conformitate cu acordurile bilaterale între
           guverne

           Reprezintă stocuri de pe teritoriul naţional care aparţin altei ţări şi la care accesul este
           garantat de un acord între guvernele respective.

     3     Stocurile cu destinaţie străină cunoscută

           Sunt stocuri nemenţionate la punctul 2, care se găsesc pe teritoriul naţional, dar care
           aparţin altei ţări, căreia îi sunt destinate. Aceste stocuri pot fi deţinute în sau în afara
           zonelor libere.

RO                                                   92                                                   RO
 ---pagebreak---      4     Alte stocuri deţinute în zone libere

           Reprezintă stocurile nemenţionate la punctul 2 sau 3, indiferent dacă au fost vămuite
           sau nu.

     5     Stocuri deţinute de consumatorii importanţi

           Sunt stocuri supuse controlului guvernamental. Această definiţie nu include stocurile
           altor consumatori.

     6     Stocuri deţinute la bordul vaselor oceanice cu destinaţia pe teritoriul naţional, în port
           sau amarate

           Stocuri vămuite sau nu. Această categorie nu include stocurile de la bordul vaselor de
           mare adâncime.

           Dar include petrolul petrolierelor de coastă dacă portul de plecare şi de destinaţie sunt
           pe teritoriul aceleiaşi ţări. În cazul vaselor care sosesc şi care au mai multe porturi de
           destinaţie, trebuie declarate numai cantităţile descărcate pe teritoriul naţional.

     7     Stocurile deţinute de autorităţile publice pe teritoriul naţional

           Reprezintă stocurile nemilitare deţinute de autorităţile publice pe teritoriul naţional,
           care sunt în proprietatea sau sub controlul statului, deţinute exclusiv pentru cazuri de
           urgenţă.

           Această categorie nu include stocurile deţinute de companiile petroliere publice sau de
           întreprinderile de distribuţie a energiei electrice sau stocurile deţinute direct de
           companiile petroliere în numele autorităţilor publice.

     8     Stocuri deţinute pe teritoriul naţional de întreprinderile de depozitare

           Sunt stocuri deţinute de organizaţiile publice sau private, a căror activitate principală
           este gestiunea stocurilor deţinute exclusiv pentru situaţii/cazuri de urgenţă.

           Această categorie nu include nu include stocurile obligatorii deţinute de societăţile
           private.

     9     Toate celelalte stocuri deţinute pe teritoriul naţional

           Toate celelalte stocuri care îndeplinesc condiţiile prezentate la punctul 1.

     10    Stocuri deţinute în alte ţări în conformitate cu acordurile bilaterale între guverne

           Stocuri care aparţin unei ţării dar sunt deţinute într-o altă ţară, la care accesul este
           garantat de un acord între guvernele respective.

     10.1 Din care: Stocuri guvernamentale

     10.2 Din care: Stocurile întreprinderilor de depozitare

RO                                                   93                                                 RO
 ---pagebreak---      10.3 Din care: alte stocuri

     11     Stocuri deţinute în altă ţară desemnate formal ca stocuri de import

            Stocuri neincluse în categoria 10 care aparţin ţării declarante, dar care sunt deţinute
            într-o altă ţară şi care urmează să fie importate.

     12     Alte stocuri deţinute în zone libere

            Alte stocuri de pe teritoriul naţional neincluse în categoriile de mai sus.

     13     Conţinutul conductelor

            Petrol (ţiţei şi produse petroliere) prezent în conducte, necesar întreţinerii fluxului în
            interiorul acestora.

     De asemenea, trebuie realizată o defalcare a cantităţilor în funcţie de ţara corespunzătoare
     pentru:

     – stocurile finale deţinute în numele altor ţări în conformitate cu acordurile bilaterale
       guvernamentale,

     – alte stocurile finale cu destinaţie străină cunoscută,

     – stocurile finale deţinute în alte ţări în conformitate cu acordurile bilaterale guvernamentale

     – alte stocuri finale deţinute în alte ţari desemnate formal ca stocuri de import.

     Prin stocuri iniţiale se înţeleg stocurile din ultima zi a lunii care precede luna de referinţă. Prin
     stocuri finale se înţeleg stocurile din ultima zi a lunii de referinţă.

     3.2.3. Importuri şi exporturi

     Importuri în funcţie de ţara de origine şi exporturi în funcţie de ţara de destinaţie.

     3.3. UNITĂŢI DE MĂSURĂ

     Cantităţi energetice: 103 tone

     3.4. OBSERVAŢII GEOGRAFICE
     În scopul raportării statistice, se aplică clarificările de la anexa A capitolul 1, cu următoarele
     excepţii:

     (1)    Danemarca include Insulele Feroe şi Groenlanda.

     (2)    Elveţia include Liechtenstein

     3.5 DEROGĂRI ŞI SCUTIRI
     Nu este cazul.

RO                                                    94                                                     RO
 ---pagebreak---      4. GAZ NATURAL
     4.1. PRODUSE ENERGETICE ÎN CAUZĂ

     Gazul natural este definit în anexa B capitolul 2.

     4.2. LISTA DE AGREGATE

     În lipsa unor dispoziţii contrare, trebuie înregistrate agregatele de pe următoarea listă pentru
     toate produsele energetice enumerate la alineatul precedent.

     4.2.1. Sectorul de aprovizionare

     1.    Producţia naţională

           Totalul producţiei de gaz uscat comercializabil, obţinut în interiorul graniţelor
           naţionale, inclusiv producţia offshore. Producţia se calculează după eliminarea
           impurităţilor şi extracţia LGN-urilor şi a sulfului.

           Pierderile de extracţie şi cantităţile reinjectate, degajate în aer sau arse nu sunt incluse
           în această rubrică.

           Aici intră cantităţile utilizate în industria gazelor naturale, în procesul de extracţie a
           gazului natural, în reţelele de conducte şi în instalaţiile de prelucrare.

     2     Importuri

     3     Exporturi

     4     Variaţia stocurilor

           O creştere a stocurilor este indicată printr-un un număr pozitiv, iar o diminuare apare
           sub forma unui număr negativ.

     5     Livrări interne brute calculate

           Acestea se calculează după cum urmează:

           producţia naţională + importurile – exporturile – variaţia stocurilor

     6     Diferenţa statistică

           Reprezintă livrările interne brute calculate minus livrările interne brute observate.

     7     Livrări interne brute observate

           Acestea includ gazul utilizat de industria gazului pentru încălzire şi pentru exploatare
           echipamentului (consumul aferent extracţiei gazului natural, reţelei de conducte şi
           instalaţiilor de prelucrare), inclusiv pierderile de distribuţie.

     8     Nivelurile stocurilor iniţiale şi finale deţinute pe teritoriul naţional

           Cantităţi stocate în instalaţii speciale de depozitare (zăcăminte de gaz şi/sau petrol

RO                                                   95                                                   RO
 ---pagebreak---             epuizate, straturi acvifere, cavităţi saline, excavaţii si altele) şi cantităţile depozitate de
            gaz natural lichefiat. Prin stocuri iniţiale se înţeleg stocurile din ultima zi a lunii care
            precede luna de referinţă. Prin stocuri finale se înţeleg stocurile din ultima zi a lunii de
            referinţă.

     9      Consumul propriu şi pierderile din industria gazului natural

            Consumul propriu pentru încălzire şi pentru exploatarea echipamentului (consumul
            aferent extracţiei gazului natural, reţelei de conducte şi instalaţiilor de prelucrare).

            Sunt incluse pierderile de distribuţie.

     4.2.2. Importuri şi exporturi

     Importuri în funcţie de ţara de origine şi exporturi în funcţie de ţara de destinaţie.

     4.3. UNITĂŢI DE MĂSURĂ
     Cantităţile trebuie exprimate în două tipuri de unităţi:

     – unităţi de cantitate fizică în 106 m3 în condiţii de referinţă (15°C, 101.325 kPa),

     – unităţi de conţinut energetic, adică în TJ, pe baza puterii calorifice brute.

     4.4. DEROGĂRI ŞI SCUTIRI
     Nu este cazul.
     5. DISPOSIŢII APLICABILE
     Dispoziţiile următoare se aplică privind colectarea de date descrisă în toate capitolele
     precedente:

     1. Perioada de referinţă:

     O lună calendaristică.

     2. Frecvenţa

     Lunară.

     3. Termenul pentru transmiterea datelor

     În termen de trei luni după luna de referinţă.

     4. Formatul şi metoda transmiterii de date

     Formatul transmiterii de date trebuie să respecte o normă de schimb de date adecvată stabilită
     de Eurostat.

     Datele se transmit sau sunt încărcate prin mijloace electronice la punctul unic de intrare al
     datelor trimise la Eurostat.

RO                                                     96                                                     RO
 ---pagebreak---                      ANEXA D – STATISTICI LUNARE PE TERMEN SCURT

     Prezenta anexă precizează domeniul de aplicare, unităţile, perioada de referinţă, frecvenţa,
     termenul şi modalităţile de colectare lunară pe termen scurt a datelor statistice.

     Anexa A aduce clarificări asupra termenilor pentru care prezenta anexă nu oferă explicaţii
     specifice.

     1. GAZ NATURAL

     1.1. PRODUSE ENERGETICE ÎN CAUZĂ

     Acest capitol se referă numai la gazul natural. Gazul natural este definit în anexa B capitolul
     2.

     1.2 LISTA DE AGREGATE

     Trebuie înregistrate agregatele de pe lista următoare.

     1.     Producţie

     2      Importuri

     3      Exporturi

     4      Variaţia stocurilor

            O creştere a stocurilor este indicată de un număr negativ, iar o diminuare apare sub
            forma unui număr pozitiv.

     5      Aprovizionarea

            Aceasta se calculează după cum urmează:

            producţia + importurile – exporturile + variaţia stocurilor

     1.3. UNITĂŢI DE MĂSURĂ

     Cantităţile de gaz natural trebuie exprimate în TJ, pe baza puterii calorifice brute.

     1.4. ALTE DISPOZIŢII APLICABILE

     1. Perioada de referinţă:

     O lună calendaristică.

     2. Frecvenţa

     Lunară.

RO                                                   97                                                RO
 ---pagebreak---      3. Termenul pentru transmiterea datelor

     În termen de o luni după luna de referinţă.

     4. Formatul şi metoda transmiterii de date

     Formatul transmiterii de date trebuie să respecte o normă de schimb de date adecvată stabilită
     de Eurostat.

     Datele se transmit sau sunt încărcate prin mijloace electronice la punctul unic de intrare al
     datelor trimise la Eurostat.

     1.5. DEROGĂRI ŞI SCUTIRI
     Germania este scutită de la această colectare de date.
     2. ENERGIE ELECTRICĂ
     2.1. PRODUSE ENERGETICE ÎN CAUZĂ

     Acest capitol se referă numai la energia electrică.

     2.2. LISTA DE AGREGATE

     Trebuie înregistrate agregatele de pe lista următoare.

     1.     Producţia totală de energie electrică

            Cantitatea totală brută de energie electrică generată.

            Include consumul propriu al centralelor electrice.

     2      Importuri

     3      Exporturi

     4      Furnizarea brută de energie electrică

            Aceasta se calculează după cum urmează:

            producţia totală de energie electrică + importuri - exporturi

     2.3. UNITĂŢI DE MĂSURĂ

     Cantităţile de energie trebuie exprimate în GWh

RO                                                  98                                                RO
 ---pagebreak---      2.4. ALTE DISPOZIŢII APLICABILE

     1. Perioada de referinţă:

     O lună calendaristică.

     2. Frecvenţa

     Lunară.

     3. Termenul pentru transmiterea datelor

     În termen de o lună după luna de referinţă.

     4. Formatul şi metoda transmiterii de date

     Formatul transmiterii de date trebuie să respecte o normă de schimb de date adecvată stabilită
     de Eurostat.

     Datele se transmit sau sunt încărcate prin mijloace electronice la punctul unic de intrare al
     datelor trimise la Eurostat.

     2.5. DEROGĂRI ŞI SCUTIRI
     Germania este scutită de la această colectare de date.
     3. PETROL ŞI PRODUSE PETROLIERE
     Acest tip de colectare de date este denumită în general „chestionarul JODI”.

     3.1. PRODUSE ENERGETICE ÎN CAUZĂ

     În lipsa unor dispoziţii contrare, această colectare de date vizează următoarele produse
     energetice, pentru care se aplică definiţiile de la capitolul 4 din anexa B: ţiţei, GPL, benzină
     (care include benzina auto şi benzina de aviaţie), kerosen (care include kerosen tip Jet Fuel şi
     alte tipuri de kerosen), motorină şi păcură (cu conţinut scăzut sau ridicat de sulf).

     De asemenea, această colectare de date se aplică „petrolului total”, care reprezintă suma
     tuturor acestor produse, cu excepţia ţiţeiului, şi trebuie să includă alte produse petroliere,
     precum gazul de rafinărie, etanul, nafta, cocsul de petrol, white spirit şi SBP, unsori
     consistente, bitumul, lubrifianţii şi altele.

RO                                                  99                                                  RO
 ---pagebreak---      3.2. LISTA DE AGREGATE

     În lipsa unor dispoziţii contrare, trebuie înregistrate agregatele de pe următoarea listă pentru
     toate produsele energetice enumerate la alineatul precedent.

     3.2.1. Sectorul de aprovizionare

     Tabelul următor se aplică numai în cazul ţiţeiului:

     1     Producţie

     2     Importuri

     3     Exporturi

     4     Stocuri finale

     5     Variaţia stocurilor

           O creştere a stocurilor este indicată printr-un un număr pozitiv, iar o diminuare apare
           sub forma unui număr negativ.

     6     Cantităţi intrate în rafinării

           Debitul observat al rafinăriilor.

     Tabelul următor se aplică în cazul ţiţeiului, GPL-urilor, benzinei, kerosenului, motorinei,
     păcurii şi petrolului total:

     1     Producţia rafinăriilor
           Reprezintă producţia brută, inclusiv consumul propriu al rafinăriilor.
     2     Importuri

     3     Exporturi

     4     Stocuri finale

     5     Variaţia stocurilor

           O creştere a stocurilor este indicată printr-un un număr pozitiv, iar o diminuare apare
           sub forma unui număr negativ.

     6     Cererea

           Livrările sau vânzările către piaţa internă (consum intern) plus consumul propriu al
           rafinăriilor plus marina internaţională plus buncărajul aviaţiei. Cererea de petrol total
           include ţiţeiul.

RO                                                 100                                                  RO
 ---pagebreak---      3.3. UNITĂŢI DE MĂSURĂ

     Cantităţi energetice: 103 tone
     3.4. ALTE DISPOZIŢII APLICABILE

     1. Perioada de referinţă:

     O lună calendaristică.

     2. Frecvenţa

     Lunară.

     3. Termenul pentru transmiterea datelor

     În termen de 25 de zile după luna de referinţă.

     4. Formatul şi metoda transmiterii de date

     Formatul transmiterii de date trebuie să respecte o normă de schimb de date adecvată stabilită
     de Eurostat.

     Datele se transmit sau sunt încărcate prin mijloace electronice la punctul unic de intrare al
     datelor trimise la Eurostat.

     3.4. DEROGĂRI ŞI SCUTIRI
     Nu este cazul.

RO                                                 101                                                RO