               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 5.4.2018
            COM(2018) 164 final
            2018/0077(NLE)
            Propunere de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul comitetului mixt instituit prin Acordul de înființare a unui spațiu aerian comun european (SACE) în ceea ce privește regulamentul de procedură al acestui comitet

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.Obiectul propunerii

               Prezenta propunere vizează o decizie de stabilire a poziției care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul comitetului mixt instituit prin Acordul de înființare a spațiului aerian comun european în legătură cu adoptarea preconizată a regulamentului său de procedură.

               2.Contextul propunerii

               2.1.Acordul multilateral privind înființarea unui spațiu aerian comun european (SACE)

               Acordul multilateral dintre Comunitatea Europeană și statele sale membre, Republica Albania, Bosnia și Herțegovina, fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, Republica Islanda, Republica Muntenegru, Regatul Norvegiei, Republica Serbia și Misiunea administrației interimare a Națiunilor Unite în Kosovo
                  1
                privind înființarea unui spațiu aerian comun european (denumit în continuare „Acordul SACE”) vizează crearea unui spațiu aerian comun european bazat pe accesul liber la piață, pe libertatea de stabilire, pe condiții echitabile de concurență și pe norme comune, inclusiv în domeniul siguranței, al securității, al managementului traficului aerian, al mediului și în domeniul social. Acordul SACE a intrat în vigoare la data de 1 decembrie 2017.

               Uniunea Europeană este parte la Acordul SACE
                  2
               .

               2.2.Comitetul mixt

               Comitetul mixt înființat în temeiul articolului 18 din Acordul SACE este responsabil cu administrarea acordului și asigură o punere în aplicare corespunzătoare a acestuia, prin intermediul unor recomandări și decizii în cazurile prevăzute în acord. Comitetul mixt hotărăște în unanimitate. El poate stabili totuși o procedură de vot majoritar pentru anumite chestiuni specifice. Comisia Europeană prezidează comitetul mixt, cu participarea statelor membre.

               2.3.Actele avute în vedere spre adoptare de comitetul mixt

               În cursul primei sale reuniuni, comitetul mixt trebuie să își adopte regulamentul de procedură.

               Actul avut în vedere va fi adoptat în conformitate cu articolul 18 alineatul (5) din Acordul SACE, care prevede că respectivul comitet mixt „își stabilește regulamentul de procedură”.

               3.Poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii

               Consiliul este invitat să stabilească poziția în numele Uniunii în ceea ce privește respectivul regulament de procedură pentru a permite comitetului mixt să funcționeze corespunzător, în conformitate cu articolul 18 alineatul (5) din Acordul SACE.

               Ca parte la acord, Uniunea trebuie să își prezinte poziția partenerilor SACE în cadrul reuniunii comitetului mixt, pentru a permite punerea în aplicare corespunzătoare a acordului și îndeplinirea angajamentelor Uniunii.

               4.Temeiul juridic

               4.1.Temeiul juridic procedural

               4.1.1.Principii

               Articolul 218 alineatul (9) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) prevede posibilitatea adoptării unor decizii de stabilire „a pozițiilor care trebuie adoptate în numele Uniunii în cadrul unui organism creat printr-un acord, în cazul în care acest organism trebuie să adopte acte cu efecte juridice, cu excepția actelor care modifică sau completează cadrul instituțional al acordului”.

               4.1.2.Aplicarea la cazul în discuție

               Comitetul mixt este un organism înființat printr-un acord, și anume Acordul SACE.

               Actul pe care comitetul mixt este invitat să îl adopte este un act cu efecte juridice. Actul avut în vedere va fi obligatoriu în temeiul dreptului internațional, în conformitate cu articolul 19 din Acordul SACE.

               Actul avut în vedere nu completează și nu modifică cadrul instituțional al Acordului SACE.

               Prin urmare, temeiul juridic procedural al propunerii de decizie este articolul 218 alineatul (9) din TFUE.

               4.2.Temeiul juridic material

               4.2.1.Principii

               Temeiul juridic material al unei decizii adoptate în temeiul articolului 218 alineatul (9) din TFUE depinde în primul rând de obiectivul și de conținutul actului avut în vedere cu privire la care se adoptă o poziție în numele Uniunii. În cazul în care actul avut în vedere urmărește două obiective sau include două elemente, iar unul dintre aceste obiective sau elemente poate fi identificat ca fiind obiectivul sau elementul principal, iar celălalt obiectiv sau element are mai degrabă un caracter accesoriu, decizia adoptată în temeiul articolului 218 alineatul (9) din TFUE trebuie să se întemeieze pe un singur temei juridic material, respectiv cel impus de obiectivul sau de elementul principal sau predominant.

               4.2.2.Aplicarea la cazul în discuție

               Obiectivul principal și conținutul actului avut în vedere se referă la transportul aerian.

               Prin urmare, temeiul juridic material al deciziei propuse este articolul 100 alineatul (2) din TFUE.

               4.3.Concluzie

               Temeiul juridic al deciziei propuse ar trebui să fie articolul 100 alineatul (2) din TFUE, coroborat cu articolul 218 alineatul (9) din TFUE.

               5.Publicarea actului avut în vedere

               În conformitate cu articolul 19 din Acordul SACE, după adoptare, deciziile comitetului mixt se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

               2018/0077 (NLE)

               Propunere de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul comitetului mixt instituit prin Acordul de înființare a unui spațiu aerian comun european (SACE) în ceea ce privește regulamentul de procedură al acestui comitet

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 100 alineatul (2), coroborat cu articolul 218 alineatul (9),

               având în vedere propunerea Comisiei,

               întrucât:

               (1)Acordul multilateral privind înființarea unui spațiu aerian comun european („Acordul SACE”) a fost încheiat de Uniune prin Decizia 2018/145 a Consiliului
                  3
                și a intrat în vigoare la 1 decembrie 2017.

               (2)În temeiul articolului 18 alineatul (5) din Acordul SACE, comitetul mixt își adoptă regulamentul de procedură.

               (3)În cursul primei sale reuniuni, programată a avea loc la 3 mai 2018, comitetul mixt trebuie să își adopte regulamentul de procedură pentru a putea funcționa corespunzător, în conformitate cu articolul 18 alineatul (5) din Acordul SACE.

               (4)Este oportun să se stabilească poziția care urmează să fie adoptată în numele Uniunii în cadrul comitetului mixt, deoarece actul care urmează să fie adoptat de acest comitet va avea caracter obligatoriu.

               (5)În conformitate cu articolul 19 alineatul (2) din Acordul SACE, după adoptare, deciziile comitetului mixt se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               Poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii, în cadrul primei reuniuni a comitetului mixt este următoarea:

               - se acceptă regulamentul intern de procedură al comitetului mixt, care figurează în anexa la prezenta decizie;

               Reprezentanții Uniunii în cadrul comitetului mixt pot conveni asupra unor modificări minore ale proiectului de decizie a comitetului mixt fără a mai fi necesară o nouă decizie a Consiliului.

               Articolul 2

               După adoptare, actele comitetului mixt se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

               Articolul 3

               Prezenta decizie se adresează Comisiei.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)

                        În temeiul Rezoluției nr. 1244 din 10 iunie 1999 a Consiliului de Securitate al ONU.

                     (2)

                        JO L 26, 31.1.2018, p. 1.

                     (3)

                        JO L 26, 31.1.2018, p. 1.

    ---documentbreak---

               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles,5.4.2018
            COM(2018) 164 final
            ANEXĂ
            la
            Propunerea de Decizie a Consiliului
            privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul comitetului mixt instituit prin Acordul de înființare a unui spațiu aerian comun european (SACE) în ceea ce privește regulamentul de procedură al acestui comitet

               ANEXĂ

               Decizia nr. 1/2018

               A COMITETUL MIXT AL SACE

               COMITETUL MIXT AL SACE,

               având în vedere Acordul multilateral dintre Comunitatea Europeană și statele sale membre, Republica Albania, Bosnia și Herțegovina, fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, Republica Islanda, Republica Muntenegru, Regatul Norvegiei, Republica Serbia și Misiunea administrației interimare a Națiunilor Unite în Kosovo
                  1
                privind înființarea unui spațiu aerian comun european (denumit în continuare „Acordul SACE”), în special articolul 18,

               DECIDE:

               Articol unic

               Se adoptă regulamentul de procedură al comitetului mixt, prevăzut în anexa la prezenta decizie.

               Adoptată la Bruxelles, la ... 2018.

               Pentru comitetul mixt, Președintele

                     Carlos Bermejo Acosta

               ANEXĂ

               REGULAMENT DE PROCEDURĂ AL COMITETULUI MIXT AL SACE

               Articolul 1

               Dispoziții generale

               (1) Comitetul mixt este înființat în conformitate cu articolul 18 din Acordul multilateral dintre Comunitatea Europeană și statele sale membre, Republica Albania, Bosnia și Herțegovina, fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, Republica Islanda, Republica Muntenegru, Regatul Norvegiei, Republica Serbia și Misiunea administrației interimare a Națiunilor Unite în Kosovo
                  2
                privind înființarea unui spațiu aerian comun european (denumit în continuare „Acordul SACE”).

               (2) Comitetul mixt răspunde de administrarea acordului și asigură o punere în aplicare corespunzătoare a acestuia.

               (3) În conformitate cu articolul 18 alineatul (2), comitetul mixt este format din reprezentanți ai părților contractante.

               (4) În conformitate cu articolul 18 alineatul (3), comitetul mixt hotărăște în unanimitate. Cu toate acestea, comitetul mixt poate decide să instituie o procedură de vot majoritar pentru anumite chestiuni specifice.

               Articolul 2

               Președinția

               Președinția comitetului mixt este asigurată în mod alternativ de un partener al SACE și de Uniunea Europeană și statele sale membre. Atunci când prezidează o reuniune a comitetului mixt, Uniunea Europeană și statele sale membre sunt reprezentate de Comisia Europeană.

               Articolul 3

               Reuniunile

               (1)
                     Comitetul mixt se reunește cel puțin o dată pe an și atunci când circumstanțele impun acest lucru, cu excepția cazului în care părțile convin altfel.

               (2) Fiecare reuniune a comitetului mixt are loc la o dată convenită de părți.

               (3) În cazul în care părțile convin astfel, reuniunile comitetului mixt pot avea loc prin orice mijloace tehnologice convenite, de exemplu prin videoconferință.

               Articolul 4

               Delegațiile

               (1)
                     Înaintea fiecărei reuniuni, părțile sunt informate, prin intermediul secretariatului comitetului mixt, cu privire la componența prevăzută a delegațiilor care participă la respectiva reuniune.

               (2)
                     Comitetul mixt poate solicita unor persoane care nu au calitatea de membru să participe la reuniunile sale pentru a furniza informații legate de subiecte specifice.

               Articolul 5

               Secretariatul

               Funcția de secretar al comitetului mixt este îndeplinită de un funcționar al Comisiei Europene.

               Articolul 6

               Corespondența

               Orice corespondență trimisă și primită de președintele comitetului mixt se transmite și secretarului. Secretarul asigură transmiterea corespondenței către părți.

               Articolul 7

               Confidențialitatea

               Deliberările comitetului au caracter confidențial. Atunci când o parte transmite informații desemnate drept confidențiale comitetului mixt, celelalte părți tratează respectivele informații ca atare.

               Articolul 8

               Ordinea de zi a reuniunilor

               (1)
                     Secretariatul stabilește o ordine de zi provizorie pentru fiecare reuniune a comitetului mixt, pe baza propunerilor făcute de către părți. Punctele de pe ordinea de zi sunt însoțite de documente relevante și sunt prezentate cel târziu cu 21 de zile calendaristice înainte de data reuniunii.

               (2)
                     Ordinea de zi provizorie este transmisă tuturor părților, cel târziu cu 15 zile calendaristice înainte de data reuniunii.

               (3)
                     Comitetul mixt adoptă ordinea de zi la începutul fiecărei reuniuni. Pe ordinea de zi se poate adăuga orice alt punct în plus față de cele de pe ordinea de zi provizorie, dacă părțile convin astfel.

               (4)
                     Președintele poate reduce termenul indicat la alineatul (1), pentru a ține cont de necesitățile sau de urgența unui caz particular.

               Articolul 9

               Procesul-verbal și concluziile operaționale

               (1)
                     Secretarul întocmește un proiect de proces-verbal pentru fiecare reuniune a comitetului mixt. Proiectul de proces-verbal menționează deciziile luate, recomandările formulate și concluziile adoptate.

               (2)
                     În termen de o lună de reuniune, proiectul de proces-verbal este înaintat spre aprobare comitetului mixt prin procedură scrisă. Procesul-verbal poate fi, de asemenea, adoptat de comitet în cadrul următoarei sale reuniuni.

               (3)
                     Atunci când este aprobat, procesul-verbal este semnat de președinte și de secretar, iar o copie a sa este transmisă fiecărei părți.

               Articolul 10

               Deciziile și recomandările

               (1)
                     Comitetul mixt ia decizii și formulează recomandări în unanimitate. Cu toate acestea, este necesară o majoritate simplă în cazul deciziilor și recomandărilor în sensul articolului 16, al articolului 20 și al articolului 28 alineatul (3) din Acordul SACE.

               (2)
                     Comitetul mixt este considerat ca întrunind cvorumul necesar numai dacă sunt reprezentate patru părți din sud-estul Europei și Uniunea Europeană.

               (3)
                     În intervalul dintre reuniuni, comitetul mixt poate să adopte decizii sau să formuleze recomandări prin procedură scrisă. Totuși, oricare dintre părți poate solicita convocarea comitetului mixt pentru a discuta chestiunea în cauză. Partea care propune utilizarea procedurii scrise prezintă proiectul de instrument secretarului, care îl transmite tuturor părților. În termen de 15 zile lucrătoare de la primirea proiectului de instrument, fiecare parte informează președintele și secretarul dacă acceptă sau nu proiectul, dacă propune modificări la respectivul proiect sau dacă crede că ar trebui convocat comitetul mixt pentru a discuta chestiunea în cauză. Dacă proiectul este adoptat, președintele finalizează decizia sau recomandarea în conformitate cu alineatele (5) și (6) de mai jos.

               (4)
                     Abținerea uneia dintre părți nu trebuie să împiedice comitetul mixt să acționeze dacă se întrunește cvorumul necesar prevăzut la alineatul (2) din prezenta secțiune.

               (5)
                     Deciziile sau recomandările comitetului mixt se intitulează „Decizia” sau, respectiv, „Recomandarea”, urmată de un număr de ordine, de data adoptării și de o descriere a obiectului lor.

               (6)
                     Deciziile și recomandările comitetului mixt sunt semnate de președinte și autentificate de secretar.

               (7)
                     Deciziile adoptate de comitetul mixt sunt publicate de părți în publicațiile oficiale ale fiecăreia dintre ele. Fiecare parte poate decide asupra publicării oricărui alt act adoptat de comitetul mixt. Părților li se transmite un exemplar al deciziilor și recomandărilor.

               Articolul 11

               Regimul lingvistic

               (1)
                     Limbile oficiale ale comitetului mixt sunt limbile oficiale ale părților. Totuși, din rațiuni de eficiență, părțile fac eforturi să utilizeze limba engleză în cadrul reuniunilor comitetului mixt, în corespondență și pentru pregătirea documentelor.

               (2)
                     Deciziile și recomandările comitetului mixt se redactează în limba engleză.

               Articolul 12

               Cheltuielile

               (1)
                     Fiecare parte suportă orice cheltuieli care îi revin în ceea ce privește participarea sa la reuniunile comitetului mixt și ale grupurilor de lucru sau ale grupurilor de experți.

               (2)
                     Comitetul mixt convine asupra defalcării cheltuielilor aferente oricărei misiuni încredințate experților.

               Articolul 13

               Modificarea regulamentului de procedură

               Prezentul regulament de procedură poate fi modificat în conformitate cu articolul 10.

               Articolul 14

               Grupurile de lucru

               (1)
                     Componența și funcționarea grupurilor de lucru sau ale grupurilor de experți create în conformitate cu articolul 18 alineatul (8) din acord sunt convenite, mutatis mutandis, conform normelor aplicabile comitetului mixt.

               (2)
                     Grupurile de lucru sau grupurile de experți își desfășoară activitatea sub autoritatea comitetului mixt, căruia îi prezintă un raport după fiecare reuniune a lor. Aceste grupuri nu sunt autorizate să ia decizii, însă pot face recomandări adresate comitetului mixt.

               (3)
                     Comitetul mixt poate decide încetarea sau modificarea mandatului grupurilor de lucru sau al grupurilor de experți.

                     (1)

                        În temeiul Rezoluției nr. 1244 din 10 iunie 1999 a Consiliului de Securitate al ONU.

                     (2)

                        În temeiul Rezoluției nr. 1244 din 10 iunie 1999 a Consiliului de Securitate al ONU.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 23.5.2018
            COM(2018) 281 final
            Propunere de
            DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI
            privind mobilizarea Fondului de solidaritate al UE pentru efectuarea unor plăți în avans în cadrul bugetului general al Uniunii pentru exercițiul financiar 2019

               EXPUNERE DE MOTIVE

               Regulamentul (UE, EURATOM) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020
                  1
               , în special articolul 10, permite mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene, în limita unui plafon anual de 500 de milioane EUR (în prețurile din 2011), în plus față de rubricile relevante ale cadrului financiar.

               Punctul 11 din Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară
                  2
                a definit modalitățile de mobilizare a fondului.

               Condițiile de eligibilitate pentru a accesa fondul sunt detaliate în Regulamentul Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului
                  3
               , care prevede includerea în bugetul pentru plata avansurilor a unei sume de până la maximum 50 000 000 EUR, atât în credite de angajament, cât și în credite de plată.

               Comisia va include aceste sume în Proiectul de buget 2019.

               Propunere de

               DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

               privind mobilizarea Fondului de solidaritate al UE pentru efectuarea unor plăți în avans în cadrul bugetului general al Uniunii pentru exercițiul financiar 2019

               PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

               având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului din 11 noiembrie 2002 de instituire a Fondului de Solidaritate al Uniunii Europene
                  4
               , în special articolul 4a alineatul (4),

               având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară
                  5
               , în special punctul 11,

               având în vedere propunerea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)Obiectivul Fondului de solidaritate al Uniunii Europene („fondul”) este de a-i permite Uniunii să răspundă într-un mod rapid, eficient și flexibil situațiilor de urgență și de a-și exprima solidaritatea față de populația din regiunile afectate de catastrofe.

               (2)Fondul nu trebuie să depășească suma maximă de 500 000 000 EUR (în prețurile din 2011), astfel cum se prevede la articolul 10 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului
                  6
               .

               (3)Articolul 4a alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 modificat prevede că, atunci când este necesar pentru a se asigura disponibilitatea la timp a resurselor bugetare, fondul poate fi mobilizat până la suma de 50 000 000 EUR pentru efectuarea unor plăți în avans, creditele aferente fiind înscrise în bugetul general al Uniunii.

               (4)Pentru a se asigura disponibilitatea la timp a unor resurse bugetare suficiente în cadrul bugetului general al Uniunii pentru exercițiul bugetar 2019, ar trebui să se mobilizeze suma de 50 000 000 EUR din fond pentru efectuarea unor plăți în avans.

               (5)În scopul de a reduce la minimum timpul necesar pentru mobilizarea fondului, prezenta decizie ar trebui să se aplice de la începutul exercițiului financiar 2019,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               În cadrul bugetului general al Uniunii Europene pentru exercițiul bugetar 2019, se mobilizează din Fondul de solidaritate al Uniunii Europene suma de 50 000 000 EUR în credite de angajament și de plată pentru efectuarea unor plăți în avans.

               Articolul 2

               Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

               Prezenta decizie se aplică de la 1 ianuarie 2019.

               Adoptată la Bruxelles,

                  Pentru Parlamentul European,
                        Pentru Consiliu,

                  Președintele
                        Președintele

                     (1)

                        JO L 347, 20.12.2013, p. 884.

                     (2)

                        JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

                     (3)

                        JO L 189, 27.6.2014, p. 143.

                     (4)

                        JO L 189, 27.6.2014, p. 143.

                     (5)

                        JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

                     (6)

                        JO L 347, 20.12.2013, p. 884.


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 5.6.2018
            COM(2018) 399 final
            2018/0221(NLE)
            Propunere de
            DECIZIE A CONSILIULUI
            privind prezentarea, în numele Uniunii Europene, a unei propuneri de modificare a anexelor 2 și 3 la Acordul privind conservarea păsărilor de apă migratoare africaneurasiatice (AEWA).

               EXPUNERE DE MOTIVE

               1.Contextul propunerii

               1.1.Acordul privind conservarea păsărilor de apă migratoare african-eurasiatice

               Acordul privind conservarea păsărilor de apă migratoare african-eurasiatice (AEWA) este dedicat conservării păsărilor de apă migratoare și habitatelor acestora din Africa, Europa, Orientul Mijlociu, Asia Centrală, Groenlanda și Arhipelagul Canadian.

               Elaborat în cadrul Convenției privind speciile migratoare (CMS) și administrat prin Programul Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu (UNEP), AEWA reunește țări și comunitatea internațională mai extinsă preocupată de conservare în vederea instituirii unor măsuri de conservare și gestionare coordonate pentru păsările de apă migratoare, în întreaga lor arie de migrație.

               Acordul a intrat în vigoare la 1 noiembrie 1999. Uniunea Europeană este parte contractantă la acest acord începând de la 1 octombrie 2005
                  1
               . În prezent, există șaptezeci și șapte de părți contractante, patruzeci și una din Eurasia (inclusiv UE) și treizeci și șase din Africa.

               Directiva 2009/147/CE privind conservarea păsărilor sălbatice (Directiva Păsări)
                  2
                pune în aplicare în dreptul Uniunii angajamentele stabilite în acord. Directiva Păsări se referă la conservarea tuturor speciilor de păsări care se găsesc în stare sălbatică pe teritoriul european al statelor membre în care este aplicabil tratatul. Directiva reglementează protejarea, gestionarea și controlul asupra acestor specii și stabilește normele pentru exploatarea acestora.

               1.2.Reuniunea părților

               Reuniunea părților (MOP) este principalul organism decizional pentru acord. Aceasta are competența de a revizui anexele la acord și se reunește o dată la trei ani.

               Cea de a șaptea reuniune a părților la acord va avea loc în perioada 4-8 decembrie 2018, în Africa de Sud.

               În conformitate cu articolul X alineatele (2) și (3) din acord, orice propuneri de modificare a anexelor la acord se comunică Secretariatului acordului cu cel puțin 150 de zile înainte de deschiderea sesiunii reuniunii părților, și anume la 7 iulie 2018.

               1.3.Propunerile din partea Croației și a Italiei

               Croația și Italia au propus ca Uniunea Europeană să prezinte o propunere de modificare a anexei 2 la acord, care include speciile cărora li se aplică acordul, prin adăugarea cormoranului (Phalacrocorax aristotelis) la anexa 2.

               Croația și Italia au propus, de asemenea, ca Uniunea Europeană să prezinte o propunere de modificare a anexei 3 la acord, prin includerea populației din afara UE (Marea Barents) de Phalacrocorax aristotelis aristotelis și a populației din UE (regiunea estică a Mării Mediterane - Croația, Marea Adriatică) de Phalacrocorax aristotelis desmarestii în coloana A a tabelului 1 din anexa 3 (în categoriile 2
                  3
               , respectiv, 1c
                  4
               ).

               Motivele care stau la baza acestor propuneri sunt următoarele:

               Familia Phalacrocoracidae (cormorani) este deja inclusă în anexa 2 la acord. Având în vedere statutul lor de păsări migratoare, șase dintre cele opt specii care se reproduc în aria geografică vizată de acord sunt enumerate în anexa 2. Două specii neincluse sunt cormoranul moțat Phalacrocorax aristotelis și cormoranul cu coadă lungă Phalacrocorax africanus.

               Cormoranul moțat trăiește pe coastele Atlanticului din Europa și Africa de Nord, din Maroc până în nordul Norvegiei și peninsula Kola, inclusiv în Islanda, precum și în zona Mării Mediterane și în anumite părți ale coastei Mării Negre (del Hoyo et al. 1992). Sunt recunoscute trei subspecii: Ph. a. aristotelis în zona Oceanului Atlantic, Ph. a. desmarestii în zona Mării Mediterane și a Mării Negre și Ph. a. riggenbachi din Maroc. În general, această specie este sedentară sau dispersată, dar unele populații sunt cu adevărat migratoare: cele mai nordice populații de Ph. a. aristotelis din Norvegia și Rusia și populația din zona Mării Adriatice de Ph. a desmarestii.

               Populația globală a fost estimată la circa 100 000 de perechi în anii 1990 și la 75 000-81 000 în 2004 (BirdLife International 2004). Specia este clasificată de UICN ca prezentând motive de îngrijorare minime (Birdlife 2015). Tendința generală este una descendentă, deși unele populații pot fi stabile (Wetlands International 2006). În ceea ce privește dimensiunea populației, s-au înregistrat fluctuații semnificative. De exemplu, populația din Regatul Unit a înregistrat o creștere de 21 % între 1969 și 1987, de la 31 600 de perechi în 1969-1970 la 47 300 de perechi în 1985-1987, urmată de declinul de 27 % din perioada 1998-2002, și de un declin suplimentar de 26 % până în 2011 (Balmer at al. 2013). De asemenea, în Norvegia populația prezintă fluctuații semnificative. Cea mai nordică populație migratoare din Marea Barents a înregistrat o scădere de la 10 000 de perechi în 1980 la aproximativ 1 000 în 1994, însă a crescut din nou la 5 000 de perechi în 2013 (Fauchald et al., 2015).

               Subspecia Ph. A. desmaresti a fost estimată la 8 700-11 126 de perechi de reproducere (Bazin și Imbert 2012). În 2006, populația a fost estimată la circa 10 000 de exemplare (Culioli 2006). În Corsica s-a înregistrat un declin al populației, unde populația anterior stabilă de până la 1 000 de perechi din 1975-1983 a scăzut cu peste 50 %, ajungând la circa 375 de perechi până în 1994, urmată de o revenire (Dubois et al. 2008).

               Subspecia Ph. A. desmarestii este protejată în partea europeană a ariei sale de răspândire și este inclusă pe lista roșie în mai multe țări, printre care: este clasificată ca fiind „vulnerabilă” în Bulgaria și ca fiind „amenințată” în Albania. Ph. a. aristotelis este o specie protejată într-o parte a ariei sale de răspândire (Regatul Unit). Recent, a fost reclasificată, trecând de la lista chihlimbarie la lista roșie în Regatul Unit (Eaton et al. 2015), iar în Rusia este inclusă pe lista roșie din cauza populației de mici dimensiuni. Un declin al populației de 15-30 % în decurs de 10 ani determină clasificarea speciei în categoria „potențial amenințate” în Norvegia (Korneev et al. 2015).

               Velando și Freire (2002) subliniază faptul că o conservare eficace a speciei P. a. desmarestii ar trebui să includă protecția locurilor de reproducere, precum și a zonelor de hrănire și de odihnă și înnoptat, dar și reglementarea pescuitului de adâncime în zonele de hrănire. După cum susțin Velando și Freire (2002), acțiunile de conservare propuse de Birdlife în 2015 includ: 1) identificarea unor locuri importante pe mare pentru această specie; 2) desemnarea ulterioară ca zone marine protejate; 3) gestionarea principalelor locuri de reproducere și de odihnă și înnoptat pe timpul iernii, inclusiv eradicarea prădătorilor invazivi; 4) programe de monitorizare la bordul navelor de pescuit pentru a stabili zonele cu risc ridicat de captură accidentală cu setca; 5) dacă este cazul, punerea în aplicare a unor măsuri de atenuare a riscurilor și de protecție.

               1.4.Propuneri din partea Luxemburgului

               Luxemburgul a propus mutarea tuturor populațiilor următoarelor trei specii în coloana A a tabelului 1 din anexa 3 la acord: fugaciul roșcat
                  5
                (Calidris ferruginea), papagalul de mare
                  6
                (Fratercula arctica) și alca mică
                  7
                (Alca torda). Deși Luxemburgul nu a propus nicio categorie specifică pentru aceste trei specii, în conformitate cu criteriile stabilite în tabelul 1 din anexa 3 la acord, fugaciul roșcat (Calidris ferruginea) și alca mică (Alca torda) se califică pentru categoria 4
                  8
               , iar papagalul de mare (Fratercula arctica) se califică pentru categoria 1b
                  9
               .

               Propunerea Luxemburgului se referă la Rezoluția 6.1 a MOP6 AEWA
                  10
                care a recunoscut recenta includere pe lista roșie globală a unor specii precum eiderul (Somateria mollissima), rața cu cap castaniu (Aythya ferina), corcodelul urechiat (Podiceps auritus), scoicarul (Haematopus ostralegus), nagâțul (Vanellus vanellus), sitarul de mal nordic (Limosa lapponica), fugaciul mare (Calidris canutus), fugaciul roșcat (Calidris ferruginea), pescărușul armean (Larus armenicus), papagalul de mare (Fratercula arctica) și alca mică (Alca torda) și a constatat importanța luării în considerare a implicațiilor acestor modificări ale listelor pentru MOP7.

               1.5.Analiza propunerilor

               Prin modificările anexelor 2 și 3 propuse de Croația, Italia și Luxemburg, toate populațiile de cormoran (Phalacrocorax aristotelis), fugaci roșcat (Calidris ferruginea), papagal de mare (Fratercula arctica) și alca mică (Alca torda) ar face obiectul cerinței prevăzute la punctul 2.1.1 din anexa 3 la acord, care stabilește măsurile juridice de conservare a speciilor aplicabile populației speciilor incluse în coloana A a tabelului 1 din anexa 3. În special, în ceea ce privește populațiile incluse în coloana A din tabelul 1, părțile oferă protecție pentru aceste populații, în conformitate cu articolul III alineatul (2) litera (a) din acord. Aceste părți, în special și sub rezerva punctului 2.1.3:

               (a) interzic capturarea de păsări și de ouă de la aceste populații care se găsesc pe teritoriul lor;

               (b) interzic actele de perturbare intenționată, în măsura în care perturbările respective ar putea fi semnificative pentru conservarea populației în cauză; și

               (c) interzic deținerea sau utilizarea, precum și comerțul cu păsări sau ouă aparținând acestor populații care au fost capturate cu încălcarea interdicțiilor stabilite în conformitate cu litera (a) de mai sus, precum și deținerea sau utilizarea și comerțul cu orice părți sau produse derivate ușor de recunoscut din aceste păsări și din ouă ale acestora.

               Cu titlu de excepție pentru aceste populații incluse în categoriile 2 și 3 în coloana A și care sunt marcate cu un asterisc, precum și pentru populațiile incluse în categoria 4 în coloana A, activitățile de vânătoare pot fi derulate în continuare pe baza utilizării durabile
                  11
               . Această utilizare durabilă trebuie să fie efectuată în conformitate cu un plan de acțiune internațional pentru specii, prin care părțile se străduiesc să pună în aplicare principiile unei gestionări adaptative a populațiilor care pot fi vânate
                  12
               . O astfel de utilizare, ca o cerință minimă, trebuie supusă acelorași măsuri juridice care se aplică capturării de păsări din populațiile enumerate în coloana B din tabelul 1, astfel cum se prevede la punctul 2.1.2.

               Propunerea Italiei și a Croației, precum și propunerile Luxemburgului sunt întemeiate. Acestea sunt compatibile cu dreptul Uniunii și complementare acestuia, în special cu Directiva Păsări.

               În urma consultării scrise a Grupului de experți pentru directivele privind natura (NADEG), Comisia propune ca Uniunea să sprijine propunerile de mai sus, deoarece acestea sunt bazate pe date științifice și în conformitate cu angajamentul Uniunii privind cooperarea internațională pentru protecția biodiversității. Propunerea de modificare nu va impune o modificare a dreptului Uniunii în vigoare.

               Orice propuneri de modificare a anexelor la acord se comunică Secretariatului acordului cu cel puțin 150 de zile înainte de deschiderea ședinței [în conformitate cu articolul X alineatele (2) și (3) din acord], și anume la 7 iulie 2018.

               Prin urmare, Consiliul trebuie să adopte de urgență o decizie cu privire la prezentarea, în numele Uniunii Europene, a propunerii de mai sus la Secretariatul acordului. Aceasta constituie o poziție care trebuie adoptată în numele Uniunii în sensul articolului 218 alineatul (9) din TFUE.

               2018/0221 (NLE)

               Propunere de

               DECIZIE A CONSILIULUI

               privind prezentarea, în numele Uniunii Europene, a unei propuneri de modificare a anexelor 2 și 3 la Acordul privind conservarea păsărilor de apă migratoare africaneurasiatice (AEWA).

               CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 192 alineatul (1), coroborat cu articolul 218 alineatul (9),

               având în vedere propunerea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)Acordul privind conservarea păsărilor de apă migratoare african-eurasiatice (denumit în continuare „acordul”) a fost încheiat de Uniune prin Decizia 2006/871/CE a Consiliului
                  13
                și a intrat în vigoare la 1 octombrie 2005. Acordul urmărește conservarea păsărilor de apă migratoare și a habitatelor acestora din Africa, Europa, Orientul Mijlociu, Asia Centrală, Groenlanda și Arhipelagul Canadian.

               (2)Ca parte la acord, Uniunea poate face propuneri de modificare a anexelor la acord. Anexa 2 include speciile de păsări de apă cărora li se aplică acordul. Anexa 3 include planul de acțiune, care specifică acțiunile pe care părțile trebuie să le întreprindă în ceea ce privește speciile prioritare, cum ar fi conservarea speciilor, conservarea habitatelor, gestionarea activităților umane, cercetarea și monitorizarea, educația și informarea și punerea în aplicare, în concordanță cu măsurile generale de conservare menționate la articolul III din acord.

               (3)Croația și Italia au propus ca Uniunea Europeană să prezinte o propunere de modificare a anexei 2 la acord, prin adăugarea cormoranului (Phalacrocorax aristotelis).

               (4)Croația și Italia au propus, de asemenea, ca Uniunea Europeană să prezinte o propunere de modificare a anexei 3 la acord, prin includerea populației din afara UE (Marea Barents) de Phalacrocorax aristotelis aristotelis și a populației din UE (regiunea estică a Mării Mediterane - Croația, Marea Adriatică) de Phalacrocorax aristotelis desmarestii în coloana A a tabelului 1 din anexa respectivă, în categoriile 2
                  14
               , respectiv, 1c
                  15
               .

               (5)Luxemburgul a propus mutarea tuturor populațiilor următoarelor trei specii în coloana A din tabelul 1 din anexa 3 la acord: fugaciul roșcat
                  16
                (Calidris ferruginea), papagalul de mare
                  17
                (Fratercula arctica) și alca mică
                  18
                (Alca torda). Deși Luxemburgul nu a propus nicio categorie specifică pentru aceste trei specii, în conformitate cu criteriile stabilite în tabelul 1 din anexa 3 la acord, fugaciul roșcat (Calidris ferruginea) și alca mică (Alca torda) se califică pentru categoria 4
                  19
               , iar papagalul de mare (Fratercula arctica) se califică pentru categoria 1b
                  20
               .

               (6)Prin modificările aduse anexelor 2 și 3 propuse de Croația, Italia și Luxemburg, toate populațiile de cormoran (Phalacrocorax aristotelis), fugaci roșcat (Calidris ferruginea), papagal de mare (Fratercula arctica) și alca mică (Alca torda) ar face obiectul cerinței prevăzute la punctul 2.1.1 din anexa 3 la acord, care stabilește măsurile juridice de conservare a speciilor aplicabile populației speciilor incluse în coloana A a tabelului 1 din anexa 3. În special, pentru populațiile incluse în coloana A din tabelul 1, părțile la acord vor interzice capturarea de păsări și de ouă de la aceste populații care se găsesc pe teritoriul lor și vor interzice actele de perturbare intenționată, în măsura în care perturbările respective ar putea fi semnificative pentru conservarea populației în cauză. Cu titlu de excepție pentru aceste populații incluse în categoriile 2 și 3 în coloana A și care sunt marcate cu un asterisc, precum și pentru populațiile incluse în categoria 4 în coloana A, activitățile de vânătoare pot fi derulate în continuare pe baza unei utilizări durabile
                  21
               . Această utilizare durabilă trebuie să fie efectuată în conformitate cu un plan de acțiune internațional pentru specii, prin care părțile se străduiesc să pună în aplicare principiile unei gestionări adaptative a populațiilor care pot fi vânate
                  22
               .

               (7)Propunerea Italiei și a Croației, precum și propunerile Luxemburgului sunt întemeiate și sunt compatibile și complementare cu dreptul Uniunii, în special cu Directiva 2009/147/CE
                  23
               .

               (8)Propunerile sunt bazate pe date științifice, în conformitate cu angajamentul Uniunii privind cooperarea internațională pentru protecția biodiversității.

               (9)Speciile sunt deja reglementate de Directiva 2009/147/CE privind conservarea păsărilor sălbatice, iar cormoranul (Phalacrocorax aristotelis) este, de asemenea, inclus în anexa I la directiva menționată. Prin urmare, modificările propuse nu ar necesita nicio modificare a dreptului Uniunii.

               (10)Uniunea ar trebui, prin urmare, să prezinte aceste propuneri Secretariatului acordului, în vederea celei de-a șaptea reuniuni a părților, care va avea loc în perioada 4 - 8 decembrie 2018 în Africa de Sud,

               (11)

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               1.Uniunea va prezenta următoarele propuneri de modificare a anexelor 2 și 3 la Acordul privind conservarea păsărilor de apă migratoare african-eurasiatice (AEWA):

               (a)adăugarea cormoranului (Phalacrocorax aristotelis) în anexa 2 la acord;

               (b)includerea populației din afara UE (Marea Barents) de Phalacrocorax aristotelis aristotelis și a populației din UE (regiunea estică a Mării Mediterane - Croația, Marea Adriatică) de Phalacrocorax aristotelis desmarestii în coloana A a tabelului 1 din anexa 3 (categoriile 2, respectiv, 1c);

               (c)mutarea tuturor populațiilor de fugaci roșcat (Calidris ferruginea), papagal de mare (Fratercula arctica) și alca mică (Alca torda) în coloana A a tabelului 1 din anexa 3 la acord (categoriile 4, 1b, respectiv, 4).

               2.Comisia comunică propunerea, în numele Uniunii, Secretariatului Acordului privind conservarea păsărilor de apă migratoare african-eurasiatice.

               Articolul 2

               Prezenta decizie se adresează Comisiei.

               Adoptată la Bruxelles,

                     Pentru Consiliu

                     Președintele

                     (1)

                        Decizia 2006/871/CE a Consiliului din 18 iulie 2005 privind încheierea, în numele Comunității Europene, a Acordului privind conservarea păsărilor de apă migratoare african-eurasiatice. JO L 345, 8.12.2006, p. 24.

                     (2)

                        JO L 20, 26.1.2010. p. 7 http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2010:020:0007:0025:RO:PDF

                     (3)

                        În conformitate cu tabelul 1 din anexa 3 la acord, categoria 2 include populații care numără între aproximativ 10 000 și aproximativ 25 000 de exemplare.

                     (4)

                        În conformitate cu tabelul 1 din anexa 3 la acord, categoria 1 include: (a) specii care sunt cuprinse în apendicele I la Convenția privind conservarea speciilor migratoare de animale sălbatice; (b) specii care sunt menționate ca specii amenințate pe Lista roșie de specii amenințate a UICN, astfel cum s-a raportat în cel mai recent rezumat al BirdLife International; sau (c) populații care numără mai puțin de aproximativ 10 000 de exemplare.

                     (5)

                        Tabelul 1 din anexa 3 la acord cuprinde în prezent două populații de Calidris ferruginea: populația din vestul Siberiei/vestul Africii, inclusă în coloana B, categoria 2c, și populația din Siberia Centrală/sud-vestul Asiei, estul și sudul Africii, inclusă în coloana B, categoria 2c.

                     (6)

                        Tabelul 1 din anexa 3 la acord include în prezent trei populații de Fratercula arctica: populația din Hudson Bay și estul regiunii Maine până în sudul Groenlandei, Islanda, Insula Urșilor, Norvegia până în sudul arhipelagului Novaia Zemlea, inclusă în coloana C, populația din nord-estul Canadei, nordul Groenlandei până la Jan Mayen, Svalbard, nordul arhipelagului Novaia Zemlea, inclusă în coloana A, categoria 3a, și populația din Insulele Feroe, sudul Norvegiei și Suedia, Marea Britanie, Irlanda, nord-vestul Franței, inclusă în coloana C.

                     (7)

                        Tabelul 1 din anexa 3 la acord cuprinde în prezent două populații de Alca torda: populația de Alca torda torda din estul Americii de Nord, Groenlanda, din est până la Marea Baltică și la Marea Albă, inclusă în coloana C, și populația de Alca torda islandica din Islanda, Insulele Feroe, Marea Britanie, Irlanda, Helgoland, nord-vestul Franței, inclusă în coloana C.

                     (8)

                        În conformitate cu tabelul 1 din anexa 3 la acord, categoria 4 cuprinde specii menționate ca „potențial amenințate” pe Lista roșie de specii amenințate a UICN, astfel cum au fost repertoriate în cel mai recent rezumat al BirdLife International, dar care nu îndeplinesc condițiile pentru categoria 1, 2 sau 3 și pentru care ar fi oportună o acțiune la nivel internațional.

                     (9)

                        Supra 4.

                     (10)

                        UNEP/AEWA/MOP6/Res. 6.1 -
                  http://www.unep-aewa.org/en/document/adoption-amendments-aewa-annexes-2

                     (11)

                        „Utilizare durabilă” înseamnă utilizarea componentelor diversității biologice într-un mod și într-un ritm care să nu ducă la scăderea pe termen lung a diversității biologice, menținându-i astfel potențialul de a răspunde necesităților și aspirațiilor generațiilor prezente și viitoare.

                     (12)

                        Gestionarea adaptativă a populațiilor care pot fi vânate este procesul de stabilire periodică a unor norme de vânătoare care se bazează pe un sistem de monitorizare a populațiilor și a habitatelor, de înregistrare a procentelor de animale vânate, de analiză de date și de definire a unor opțiuni de reglementare.

                     (13)

                        JO L 345, 8.12.2006, p. 24.

                     (14)

                        În conformitate cu tabelul 1 din anexa 3 la acord, categoria 2 include populații care numără între aproximativ 10 000 și aproximativ 25 000 de exemplare.

                     (15)

                        În conformitate cu tabelul 1 din anexa 3 la acord, categoria 1 include: (a) specii care sunt cuprinse în apendicele I la Convenția privind conservarea speciilor migratoare de animale sălbatice; (b) specii care sunt menționate ca specii amenințate pe Lista roșie de specii amenințate a UICN, astfel cum sunt repertoriate în cel mai recent rezumat al BirdLife International; sau (c) populații care numără mai puțin de aproximativ 10 000 de exemplare.

                     (16)

                        Tabelul 1 din anexa 3 la acord cuprinde în prezent două populații de Calidris ferruginea: populația din vestul Siberiei/vestul Africii, inclusă în coloana B, categoria 2c, și populația din Siberia Centrală/sud-vestul Asiei, estul și sudul Africii, inclusă în coloana B, categoria 2c.

                     (17)

                        Tabelul 1 din anexa 3 la acord include în prezent trei populații de Fratercula arctica: populația din Hudson Bay și estul regiunii Maine până în sudul Groenlandei, Islanda, Insula Urșilor, Norvegia până în sudul arhipelagului Novaia Zemlea, inclusă în coloana C, populația din nord-estul Canadei, nordul Groenlandei până la Jan Mayen, Svalbard, nordul regiunii Novaia Zemlea, inclusă în coloana A, categoria 3a, și populația din Insulele Feroe, sudul Norvegiei și Suedia, Marea Britanie, Irlanda, nord-vestul Franței, inclusă în coloana C.

                     (18)

                        Tabelul 1 din anexa 3 la acord cuprinde în prezent două populații de Alca torda: populația de Alca torda torda din estul Americii de Nord, Groenlanda, din est până la Marea Baltică și la Marea Albă, inclusă în coloana C, și populația de Alca torda islandica din Islanda, Insulele Feroe, Marea Britanie, Irlanda, Helgoland, nord-vestul Franței, inclusă în coloana C.

                     (19)

                        În conformitate cu tabelul 1 din anexa 3 la acord, categoria 4 cuprinde specii menționate ca „potențial amenințate” pe Lista roșie de specii amenințate a UICN, astfel cum au fost repertoriate în cel mai recent rezumat al BirdLife International, dar care nu îndeplinesc condițiile pentru categoria 1, 2 sau 3 și pentru care ar fi oportună o acțiune la nivel internațional.

                     (20)

                        Supra 15.

                     (21)

                        „Utilizare durabilă” înseamnă utilizarea componentelor diversității biologice într-un mod și într-un ritm care să nu ducă la scăderea pe termen lung a diversității biologice, menținându-i astfel potențialul de a răspunde necesităților și aspirațiilor generațiilor prezente și viitoare.

                     (22)

                        Gestionarea adaptativă a populațiilor care pot fi vânate este procesul de stabilire periodică a unor norme de vânătoare care se bazează pe un sistem de monitorizare a populațiilor și a habitatelor, de înregistrare a procentelor de animale vânate, de analiză de date și de definire a unor opțiuni de reglementare.

                     (23)

                        JO L 20, 26.1.2010. p. 7.