				|

		52011PC0809

			Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI AL CONSILIULUI de instituire a Programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020 (2014-2020) /* COM/2011/0809 konč. - 2011/0401 (COD) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
1.           CONTEXTUL PROPUNERII
Setul de propuneri pentru „Orizont 2020”,
elaborată integral în conformitate cu Comunicarea Comisiei „Un buget
pentru Europa 2020”[1],
susține pe deplin Strategia Europa 2020, în care domeniul cercetării
și inovării a fost identificat drept esențial pentru realizarea
obiectivelor de creștere inteligentă, durabilă și
favorabilă incluziunii. Această serie cuprinde următoarele
propuneri:
(1)
un program-cadru pentru Orizont 2020 (Tratatul
privind funcționarea Uniunii Europene – TFUE),
(2)
un set unic de reguli de participare și
diseminare (TFUE),
(3)
un program specific unic de punere în aplicare a
Orizont 2020 (TFUE), precum și
(4)
o propunere unică privind componentele Orizont
2020 corespunzătoare Tratatului Euratom.
Argumentația politică și
contextul global al propunerilor legislative sunt prezentate într-o comunicare
a Comisiei adoptată împreună cu acestea, care abordează o serie
de elemente transversale de importanță majoră, precum simplificarea
și modul în care a fost consolidată abordarea în materie de inovare.
Orizont 2020 răspunde în mod direct
provocărilor societale majore identificate de Strategia Europa 2020
și de inițiativele sale emblematice. Orizont 2020 va contribui, de
asemenea, la situarea Europei într-o poziție de lider în domeniul
industrial. Orizont 2020 va stimula, de asemenea, excelența
științifică, esențială pentru durabilitatea,
prosperitatea și bunăstarea pe termen lung a Europei. Pentru a atinge
aceste obiective, propunerile includ o întreagă gamă de măsuri
de sprijin integrate la toate nivelurile în ciclul de cercetare și
inovare. Prin urmare, Orizont 2020 reunește și consolidează
activități finanțate în prezent de al șaptelea
program-cadru pentru cercetare, componentele privind inovarea ale Programului-cadru
pentru competitivitate și inovare, precum și Institutul European de
Inovare și Tehnologie. Propunerile sunt, de asemenea, concepute astfel
încât să aducă o simplificare substanțială pentru
participanți.
2.           REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU
PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII IMPACTULUI
La elaborarea celor patru propuneri s-a
ținut cont pe deplin de răspunsurile colectate în cadrul unei
consultări publice extinse pe baza Cărții verzi intitulate „De
la provocări la oportunități: către crearea unui cadru
strategic comun pentru finanțarea domeniului cercetării și
inovării în UE”, COM(2011)48. Consiliul European, statele membre și o
serie largă de părți interesate din industrie, mediul academic
și societatea civilă și-au exprimat punctele de vedere.
Propunerile se bazează, de asemenea, pe
două evaluări detaliate ale impactului, utilizând consultări ale
părților interesate, evaluări interne și externe și
contribuții ale unor experți internaționali. Evaluările au
constatat că opțiunea Orizont 2020 ar aduce o mai mare claritate, ar
asigura cel mai bine masa critică de eforturi necesare la nivel de
programe și de proiecte și ar avea cel mai puternic impact asupra
obiectivelor politicii și asupra beneficiilor economice, competitive
și sociale în aval, contribuind în același timp la simplificare, de
exemplu prin reducerea sarcinii administrative pentru participanți,
raționalizarea normelor și procedurilor aplicabile, asigurarea
coerenței între instrumente și marcarea unui nou echilibru risc-încredere.
3.           ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII
3.1         Temeiul
juridic
Propunerea include în mod coerent
activități de cercetare și inovare în vederea realizării
obiectivelor de politică.
Ca atare, Orizont 2020 se va baza pe titlurile
„Industria” și „Cercetarea și dezvoltarea tehnologică și
spațiul” din TFUE (articolele 173 și 182). Regulile de participare
și diseminare corespunzătoare se vor baza pe aceleași titluri
din TFUE (articolele 173, 183 și 188). În ambele cazuri, baza
corespunzătoare titlului „Industria” se referă în principal la
Institutul European de Inovare și Tehnologie (IET), care va fi
finanțat printr-o contribuție financiară din Orizont 2020. IET
nu va apărea în programul specific.
Se reamintește faptul că
activitățile de inovare au fost introduse, în mod explicit, în cadrul
diferitelor programe-cadru bazate pe titlul privind cercetarea din Tratatul
privind funcționarea Uniunii Europene și că actualele
programe-cadru cuprind, de asemenea, o serie de activități de
inovare. În consecință, programul specific care va pune în aplicare
Orizont 2020 se va baza pe titlul „Cercetarea și dezvoltarea
tehnologică și spațiul” din TFUE (articolul 182), întrucât
activitățile prevăzute de acestea vor intra în domeniul de
aplicare al celor reglementate de titlul menționat.
Propunerea pentru Programul Euratom de
cercetare și formare, care completează Orizont 2020, se bazează
pe articolul 7 din Tratatul Euratom.
3.2         Principiile
subsidiarității și proporționalității
Propunerile au fost concepute pentru a
maximiza valoarea adăugată și impactul Uniunii, concentrându-se
asupra obiectivelor și activităților care nu pot fi realizate
eficient doar prin acțiunea individuală a statelor membre. Intervenția
la nivelul Uniunii poate să consolideze cadrul general al cercetării
și inovării și să coordoneze eforturile statelor membre în
domeniul cercetării, evitând dublarea eforturilor, menținând masa
critică în domeniile-cheie și garantând că finanțarea
publică este folosită în mod optim. Intervenția la nivelul
Uniunii favorizează concurența la scara întregului continent pentru a
selecta cele mai bune propuneri, ridicând astfel nivelurile de
excelență și oferind vizibilitate cercetării și
inovării de vârf. De asemenea, nivelul Uniunii este cel mai indicat pentru
a sprijini mobilitatea transnațională, îmbunătățind
astfel formarea și dezvoltarea carierei cercetătorilor. Un program la
nivelul Uniunii este mai adecvat pentru cercetarea și dezvoltarea cu
riscuri ridicate și pe termen lung, permițând partajarea riscurilor,
lărgirea sferei de acțiune și realizarea de economii
substanțiale, care nu ar putea fi obținute altfel. Intervenția
la nivelul Uniunii poate să mobilizeze investiții publice și
private suplimentare în domeniul cercetării și inovării, să
contribuie la spațiul european de cercetare în cadrul căruia cunoștințele,
cercetătorii și tehnologia circulă liber, precum și să
accelereze comercializarea și diseminarea inovațiilor în cadrul
pieței unice. Programele la nivelul Uniunii sunt necesare, de asemenea,
pentru a sprijini elaborarea politicilor, precum și obiectivele stabilite
de o serie de politici. Datele complete se găsesc în evaluările de
impact însoțitoare.
4.           IMPLICAȚII BUGETARE
Bugetul tuturor propunerilor este prezentat în
prețuri curente. Fișa financiară legislativă anexată
la prezenta propunere stabilește implicațiile bugetare, precum
și implicațiile asupra resurselor umane și administrative. Comisia
poate utiliza, pe baza unei analize a raportului costuri-beneficii,
agențiile executive existente pentru punerea în aplicare a Orizont 2020,
astfel cum este prevăzut în Regulamentul (CE) nr. 58/2003 de stabilire a
statutului agențiilor executive cărora urmează să li se
încredințeze anumite sarcini de gestionare a programelor Uniunii.
2011/0401 (COD)
Propunere de
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN
ŞI AL CONSILIULUI
din XXX
de instituire a Programului-cadru pentru
cercetare și inovare Orizont 2020 (2014-2020)
(Text cu relevanță pentru SEE)
PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolele 173 alineatul
(3) și articolul 182 alineatul (1),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectului de act
legislativ către parlamentele naționale,
având în vedere avizul Comitetului Economic
și Social European[2],

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor[3],
hotărând în conformitate cu procedura
legislativă ordinară,
întrucât:
(1)
Uniunea are ca obiectiv consolidarea bazelor sale
științifice și tehnologice, prin crearea unui spațiu
european de cercetare („ERA”) în care cercetătorii, cunoștințele
științifice și tehnologiile să circule liber, precum
și favorizarea creșterii competitivității Uniunii, inclusiv
în industrie. Pentru urmărirea acestor obiective, Uniunea trebuie să
ia măsuri de asigurare a punerii în aplicare a activităților de
cercetare, dezvoltare tehnologică și a activităților
demonstrative, să promoveze cooperarea internațională, să
disemineze și să optimizeze rezultatele și să stimuleze
formarea și mobilitatea.
(2)
Uniunea are, de asemenea, obiectivul de a asigura
existența condițiilor necesare competitivității industriei
Uniunii. În acest sens, acțiunile ar trebui să aibă scopul de a
promova o mai bună exploatare a potențialului industrial al
politicilor de inovare, cercetare și dezvoltare tehnologică.
(3)
Uniunea s-a angajat să îndeplinească
Strategia Europa 2020[4],
care prevede obiectivele creșterii inteligente, durabile și
favorabile incluziunii, subliniază rolul cercetării și
inovării drept motoare esențiale ale prosperității
economice și sociale și ale durabilității mediului și
stabilește obiectivul creșterii cheltuielilor cu cercetarea și
dezvoltarea, pentru a atinge 3 % din produsul intern brut (PIB) până
în 2020, creând totodată un indicator al volumului inovării. În acest
context, inițiativa emblematică „O Uniune a inovării”
stabilește o abordare strategică și integrată pentru
cercetare și inovare, fixând cadrul și obiectivele la care ar trebui
să contribuie viitoarea finanțare a Uniunii destinată
cercetării și inovării. Cercetarea și inovarea sunt, de
asemenea, factori-cheie pentru alte inițiative emblematice din cadrul
Strategiei Europa 2020, în special cu privire la o Europă eficientă
din punctul de vedere al utilizării resurselor, la o politică
industrială adaptată erei globalizării și la o agendă
digitală pentru Europa. În plus, în vederea realizării obiectivelor
Strategiei Europa 2020 referitoare la cercetare și inovare, politica de
coeziune are un rol important de jucat prin consolidarea
capacităților și asigurarea condițiilor care să permită
excelența.
(4)
La reuniunea sa din 4 februarie 2011, Consiliul
European a sprijinit conceptul de cadru strategic comun de finanțare a
cercetării și inovării de către Uniune, în vederea
îmbunătățirii eficienței finanțării pentru
cercetare și inovare la nivel național și la nivelul Uniunii
și a solicitat Uniunii să soluționeze rapid obstacolele care
încă mai împiedică atragerea talentelor și a investițiilor
în vederea finalizării ERA până în 2014 și să realizeze o
autentică piață unică a cunoașterii, a cercetării
și a inovării.
(5)
Parlamentul European a solicitat, în rezoluția
sa din 11 noiembrie 2010[5],
o simplificare radicală a finanțării cercetării și
inovării în cadrul Uniunii, a subliniat, în rezoluția sa din 12 mai
2011[6],
importanța unei Uniuni a inovării pentru transformarea Europei în
contextul lumii post-criză, a subliniat, în rezoluția sa din 8 iunie
2011[7],
principalele lecții de învățat în urma evaluării
intermediare a celui de al șaptelea program-cadru și a sprijinit, în
rezoluția sa din 27 septembrie 2011[8], conceptul unui cadru strategic comun de
finanțare pentru cercetare și inovare.
(6)
La 26 noiembrie 2010, Consiliul Uniunii Europene a
solicitat ca viitoarele programe de finanțare ale Uniunii să se
concentreze mai mult asupra priorităților Strategiei Europa 2020,
să abordeze provocările societale și tehnologiile cheie, să
faciliteze cercetarea colaborativă bazată pe industrie, să
eficientizeze instrumentele, să simplifice în mod radical accesul, să
accelereze introducerea pe piață și să consolideze în continuare
excelența.
(7)
Importanța unei abordări strategice
coerente a fost subliniată și în avize emise de Comitetul pentru
Spațiul european de cercetare la 3 iunie 2011[9], de
Comitetul Regiunilor la 30 iunie 2011[10]
și de Comitetul Economic și Social European la 13 iulie 2011[11].
(8)
Revizuirea bugetului Uniunii, adoptată de
Comisie la 19 octombrie 2010, a prezentat principiile-cheie care ar trebui
să stea la baza viitorului buget al Uniunii, concentrându-se în special pe
instrumente care și-au demonstrat valoarea adăugată la nivelul
Uniunii, orientându-se pe obținerea de rezultate și angrenând alte
surse publice și private de finanțare, și a propus alinierea
întregii game de instrumente ale Uniunii destinate cercetării și
inovării într-un cadru strategic comun.
(9)
Cartea verde a Comisiei intitulată „De la
provocări la oportunități: către crearea unui cadru
strategic comun pentru finanțarea cercetării și inovării în
UE”[12]
a identificat aspectele-cheie privind modalitatea de îndeplinire a acestor
obiective ambițioase și a lansat o consultare amplă, în cursul
căreia părțile interesate și instituțiile Uniunii au
fost în mare parte de acord cu ideile prezentate în document.
(10)
În Comunicarea intitulată „Un buget pentru
Europa 2020”[13],
Comisia a propus să se abordeze printr-un singur cadru strategic comun
pentru cercetare și inovare domeniile reglementate în perioada 2007-2013
în cadrul celui de al șaptelea program-cadru pentru cercetare, componenta
de inovare din programul-cadru pentru competitivitate și inovare, precum
și Institutul European pentru Inovare și Tehnologie (EIT), în vederea
îndeplinirii obiectivului Strategiei Europa 2020 de creștere a
investițiilor în cercetare și dezvoltare la 3% din PIB până în
2020. În comunicarea menționată anterior, Comisia s-a angajat
totodată să integreze schimbările climatice în programele de
cheltuieli ale Uniunii și să direcționeze cel puțin
20 % din bugetul Uniunii pentru obiectivele legate de climă. Combaterea
schimbărilor climatice și utilizarea eficientă a resurselor sunt
obiective care se consolidează reciproc în vederea realizării
dezvoltării durabile. Obiectivele specifice legate de aceste două
obiective ar trebui să fie completate cu celelalte obiective specifice ale
Orizont 2020. Prin urmare, se preconizează că cel puțin
60 % din bugetul global al Programului-cadru Orizont 2020 ar trebui
să fie legat de dezvoltarea durabilă. De asemenea, se estimează
că cheltuielile legate de climă trebuie să
depășească 35% din buget, inclusiv măsurile reciproc
compatibile de îmbunătățire a eficienței resurselor. Comisia
ar trebui să furnizeze informații privind amploarea și
rezultatele sprijinului acordat obiectivelor referitoare la schimbări
climatice. Cheltuielile legate de climă din cadrul Orizont 2020 ar trebui
să fie urmărite în conformitate cu metodologia stabilită în
comunicarea menționată anterior.
(11)
Programul-cadru pentru cercetare și inovare al
Uniunii Europene Orizont 2020 (denumit în continuare „Orizont 2020”) se
axează pe trei priorități, și anume generarea
excelenței științifice în vederea consolidării
excelenței științifice de nivel mondial a Uniunii, promovarea
unei poziții de lider în sectorul industrial în vederea sprijinirii
întreprinderilor, inclusiv a întreprinderilor mici și mijlocii (IMM)
și a inovării, și abordarea provocărilor societale, pentru
a contracara în mod direct provocările identificate în Strategia Europa
2020 prin sprijinirea activităților de cercetare care acoperă
întregul spectru, de la cercetare la piață. Orizont 2020 ar trebui
să sprijine toate etapele lanțului inovării, în special
activități mai apropiate de piață, inclusiv instrumentele
financiare inovatoare, precum și inovația netehnologică și
socială, și urmărește să răspundă nevoilor
de cercetare ale unui larg spectru de politici ale Uniunii, punând accentul pe
utilizarea pe scară cât mai largă și diseminarea
cunoștințelor generate de activitățile finanțate
până la exploatarea lor comercială. Prioritățile Orizont
2020 ar trebui să fie susținute, de asemenea, de un program privind
cercetarea și formarea profesională în domeniul nuclear, elaborat în
temeiul Tratatului Euratom.
(12)
Centrul Comun de Cercetare (JRC) ar trebui să
furnizeze asistență științifică și tehnică
adaptată nevoilor clienților instituționali pentru politicilor
Uniunii și, totodată, să răspundă în mod flexibil
noilor cerințe în materie de politici.
(13)
În cadrul triunghiului cunoașterii format din
cercetare, educație și inovare, comunitățile
cunoașterii și inovării din cadrul Institutului European de
Inovare și Tehnologie ar trebui să aibă o contribuție importantă
la îndeplinirea obiectivelor prevăzute de Orizont 2020, inclusiv
provocările societale, în special prin integrarea cercetării,
educației și inovării. În vederea asigurării
complementarității în cadrul Orizont 2020 și a absorbției
corespunzătoare a fondurilor, contribuția financiară
destinată Institutului European de Inovare și Tehnologie ar trebui
acordată în două alocări, cu mențiunea că a doua
alocare se va face cu condiția unei evaluări prealabile.
(14)
Orizont 2020 ar trebui să contribuie la
obiectivele parteneriatelor europene pentru inovare în conformitate cu
inițiativa emblematică „O Uniune a inovării”, reunind toți
protagoniștii relevanți din întregul lanț al cercetării
și inovării în vederea raționalizării, simplificării
și unei coordonări îmbunătățite între instrumente
și inițiative.
(15)
Simplificarea reprezintă un obiectiv central
al Orizont 2020, care ar trebui să se reflecte pe deplin în structura sa,
în normele sale și în gestionarea și implementarea financiară. Orizont
2020 ar trebui să vizeze atragerea unei largi participări din partea
universităților, a centrelor de cercetare, a industriei și în
special a IMM-urilor și să fie accesibil noilor participanți,
întrucât reunește întreaga gamă a sprijinului acordat cercetării
și inovării într-un cadru strategic comun, care cuprinde o gamă
simplificată de reguli, și utilizează norme de participare ale
căror principii se aplică tuturor acțiunilor din cadrul
programului. Simplificarea normelor de finanțare ar trebui să
reducă costurile administrative de participare și va contribui la
reducerea erorilor financiare.
(16)
În temeiul articolului 182 alineatul (1) din TFUE,
programul-cadru stabilește suma maximă totală și normele
detaliate ale participării financiare a Uniunii la programul-cadru și
cotele-parte corespunzătoare pentru fiecare activitate
prevăzută.
(17)
Este necesar ca prezentul regulament să
stabilească, pentru întreaga durată a programului-cadru Orizont 2020,
un pachet financiar care constituie referința privilegiată, în sensul
punctului [] din Acordul interinstituțional din XX/201Z între Parlamentul
European, Consiliu și Comisie privind cooperarea în chestiuni bugetare
și buna gestiune financiară, pentru autoritatea bugetară în
cadrul procedurii bugetare anuale.
(18)
Este necesar să se asigure o încheiere corectă
a Orizont 2020 și a programelor precedente, în special în ceea ce
privește continuarea acordurilor multianuale de gestionare a acestora, cum
ar fi finanțarea asistenței tehnice și administrative.
(19)
Punerea în aplicare a Orizont 2020 poate duce la
crearea unor programe suplimentare la care să participe numai anumite
state membre, la participarea Uniunii la programe derulate de mai multe state
membre, la înființarea unor întreprinderi comune sau la încheierea altor
acorduri în temeiul articolelor 184, 185 și 187 din TFUE.
(20)
În vederea aprofundării relațiilor între
știință și societate și a consolidării încrederii
opiniei publice în știință, Orizont 2020 ar trebui să
favorizeze o bună informare a cetățenilor și a
societății civile cu privire la aspectele legate de cercetare și
inovare prin promovarea educației științifice, prin facilitarea
accesului la cunoștințe științifice, prin dezvoltarea unor
agende de cercetare și inovare responsabile care să răspundă
preocupărilor și așteptărilor cetățenilor și
ale societății civile și prin facilitarea participării
acestora la activitățile din cadrul Orizont 2020.
(21)
Punerea în aplicare a Orizont 2020 ar trebui
să răspundă oportunităților și
necesităților în schimbare ale științei și
tehnologiei, ale industriei, ale politicilor și ale societății. Astfel,
agendele trebuie stabilite în strânsă legătură cu
părțile interesate din toate sectoarele vizate și este necesar
să se permită o marjă suficientă de flexibilitate pentru a
ține cont de noile evoluții. Este necesar să se recurgă în
permanență la expertiză externă pe parcursul derulării
programului-cadru Orizont 2020, utilizându-se totodată structurile
relevante, cum ar fi platformele tehnologice europene, inițiativele comune
de programare în comun și parteneriatele europene pentru inovare.
(22)
Orizont 2020 ar trebui să contribuie la
atractivitatea profesiei de cercetare în Uniune. Ar
trebuie să se acorde o atenție corespunzătoare Cartei europene a
cercetătorilor și Codului de conduită pentru recrutarea
cercetătorilor[14],
alături de alte cadre de referință relevante definite în
contextul spațiului european de cercetare, respectându-se, în același
timp, caracterul voluntar al acestor cadre.
(23)
Activitățile desfășurate în
cadrul Orizont 2020 ar trebui să vizeze promovarea egalității între
bărbați și femei în domeniul cercetării și
inovării, în special prin abordarea cauzelor profunde ale dezechilibrului
de gen, prin exploatarea deplină a potențialului cercetătoarelor
și cercetătorilor și prin integrarea dimensiunii de gen în
conținutul proiectelor în vederea îmbunătățirii
calității cercetării și stimulării inovării. Acțiunile
ar trebui să vizeze, de asemenea, punerea în aplicare a principiilor
referitoare la egalitatea de șanse între femei și bărbați,
astfel cum sunt prevăzute la articolele 2 și 3 din Tratatul privind
Uniunea Europeană și la articolul 8 din TFUE.
(24)
Activitățile de cercetare și inovare
finanțate de Orizont 2020 trebuie să respecte principiile etice
fundamentale. Este necesar să fie luate în considerare avizele emise de
Grupul european pentru etică în domeniul științei și al
noilor tehnologii. Activitățile de cercetare trebuie să
țină seama, de asemenea, de articolul 13 din TFUE și să
limiteze folosirea animalelor în cercetare și testare, în vederea
înlocuirii, în ultimă instanță, a utilizării animalelor. Toate
activitățile trebuie să se desfășoare asigurându-se un
nivel ridicat de protecție a sănătății umane, în
conformitate cu articolul 168 din TFUE.
(25)
Comisia Europeană nu solicită în mod
explicit utilizarea celulelor sușă embrionare umane. Utilizarea
eventuală a celulelor sușă umane, adulte sau embrionare este
lăsată la latitudinea oamenilor de știință în
funcție de obiectivele pe care doresc să le atingă și face
obiectul unei evaluări etice stricte. Nu ar trebui finanțat niciun
proiect care implică utilizarea celulelor sușă embrionare
și nu are aprobările necesare din partea statelor membre. Nu ar
trebui finanțată nicio activitate interzisă de toate statele
membre. Nu ar trebui finanțată nicio activitate în cadrul unui stat
membru în care această activitate este interzisă.
(26)
Pentru a obține un impact maxim, Orizont 2020
ar trebui să dezvolte o strânsă sinergie cu alte programe ale Uniunii
în domenii cum sunt educația, spațiul, mediul, competitivitatea
și IMM-urile, securitatea internă, cultura și media, precum
și cu fondurile politicii de coeziune și cu politica de dezvoltare
rurală, care pot contribui în mod special la consolidarea pe plan
național și regional a capacităților de cercetare și
inovare, în contextul strategiilor de specializare inteligentă.
(27)
IMM-urile constituie o sursă importantă
de inovare și creștere economică în Europa. Prin urmare, în
cadrul Orizont 2020, este necesară o largă participare a IMM-urilor,
astfel cum este definită în Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei din 6 mai
2003[15].
În acest fel, s-ar putea susține obiectivele Legii privind micile
întreprinderi[16].

(28)
Având ca obiectiv obținerea unui impact cât
mai mare al finanțării acordate de Uniune, Orizont 2020 trebuie
să dezvolte sinergii mai strânse, care pot lua, de asemenea, forma unor
parteneriate public-privat, cu programe naționale și regionale care
sprijină cercetarea și inovarea.
(29)
De asemenea, ar trebui să se obțină
un impact mai mare prin combinarea Orizont 2020 cu fondurile din sectorul
privat în cadrul unor parteneriate public-privat în domenii esențiale în
care cercetarea și inovarea ar putea contribui la obiectivele mai ample
ale competitivității Europei și la abordarea provocărilor
societale. Parteneriatele public-privat sub forma inițiativelor tehnologice
comune lansate în temeiul Deciziei nr. 1982/2006/CE a Parlamentului European
și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind al șaptelea
program-cadru al Comunității Europene pentru activități de
cercetare, dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013)[17] pot fi
continuate pe baza unor structuri mai adecvate.
(30)
Orizont 2020 ar trebui să promoveze cooperarea
cu țările terțe, bazată pe interesul comun și avantaje
reciproce. Cooperarea internațională în domeniul științei,
tehnologiei și inovării ar trebui să contribuie la îndeplinirea
obiectivelor Strategiei Europa 2020 de consolidare a
competitivității, la abordarea provocărilor societale și la
sprijinirea politicilor externe și de dezvoltare ale Uniunii, inclusiv
prin dezvoltarea de sinergii cu programele externe și prin
contribuția la angajamentele internaționale ale Uniunii, cum ar fi
realizarea obiectivelor de dezvoltare ale mileniului.
(31)
Pentru a menține condiții de egalitate
pentru toate întreprinderile care își desfășoară
activitatea pe piața internă, finanțarea oferită de Orizont
2020 ar trebui să fie stabilită, de asemenea, în conformitate cu
normele privind ajutoarele de stat, pentru a se asigura eficacitatea
cheltuielilor publice și pentru a preveni denaturări ale pieței,
cum ar fi eliminarea finanțării private, crearea unor structuri de
piață ineficiente sau menținerea întreprinderilor ineficiente.
(32)
Consiliul European din 4 februarie 2011 a
recunoscut necesitatea unei noi abordări a activităților de
control și de gestionare a riscurilor în materie de finanțare a
cercetării în Uniune și a solicitat realizarea unui nou echilibru
între încredere și control și între asumarea de riscuri și
evitarea riscurilor. Parlamentul European, în rezoluția sa din 11
noiembrie 2010 referitoare la simplificarea implementării
programelor-cadru de cercetare, a solicitat o schimbare pragmatică în
vederea simplificării administrative și financiare și
stipulează că gestionarea finanțării cercetării
europene ar trebui să se bazeze într-o mai mare măsură pe
încredere și toleranță față de risc în raport cu
participanții. Raportul de evaluare intermediară a celui de al
șaptelea program-cadru pentru cercetare (2007-2013) concluzionează
că este necesară o abordare mai radicală pentru a realiza un
salt spectaculos în direcția simplificării și că trebuie
reechilibrat raportul între risc și încredere.
(33)
Interesele financiare ale Uniunii ar trebui să
fie protejate prin măsuri proporționale de-a lungul întregului ciclu
de cheltuire a fondurilor, inclusiv prevenirea, depistarea și investigarea
neregulilor, recuperarea fondurilor pierdute, plătite în mod necuvenit sau
incorect utilizate și, dacă este cazul, aplicarea de sancțiuni. O
strategie de control revizuită, care să nu mai fie axată pe
reducerea ratelor de eroare, ci pe verificări bazate pe analiza
riscurilor, precum și pe detectarea fraudei, ar trebui să reducă
sarcina de control pentru participanți.
(34)
Este important să se asigure o bună
gestiune financiară a programului-cadru Orizont 2020 și punerea în
aplicare a acestuia în modul cel mai eficient și ușor accesibil,
garantându-se, în același timp, securitatea juridică și
accesibilitatea programului pentru toți participanții. Este necesar
să se asigure conformitatea cu Regulamentul (UE) nr. XXXX/2012 [noul
Regulament financiar] și cu cerințele de simplificare și de
îmbunătățire a reglementării.
(35)
Gestionarea eficientă a performanței,
inclusiv evaluarea și monitorizarea, presupun dezvoltarea unor indicatori
de performanță specifici care pot fi măsurați în timp, care
sunt realiști și reflectă logica de intervenție și
care sunt relevanți pentru ierarhizarea corespunzătoare a
obiectivelor și a activităților. Ar trebui să se instituie
mecanisme adecvate de coordonare a punerii în aplicare și a
monitorizării programului-cadru Orizont 2020 cu monitorizarea progreselor
înregistrate, a realizărilor și a funcționării ERA.
(36)
Întrucât obiectivele Orizont 2020 nu pot fi
îndeplinite în mod satisfăcător de către statele membre prin
consolidarea cadrului general al cercetării și inovării și
prin coordonarea eforturilor în cadrul Uniunii și pot, prin urmare, din
motivul evitării dublării eforturilor, al menținerii masei
critice în domeniile esențiale și al asigurării folosirii în mod
optim a finanțării publice, să fie realizate mai bine la nivelul
Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul
subsidiarității, astfel cum se prevede la articolul 5 din Tratatul
privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul
proporționalității, astfel cum este prevăzut în articolul
menționat anterior, Orizont 2020 nu depășește ceea ce este
necesar în vederea atingerii acestor obiective.
(37)
Din motive de certitudine juridică și de
claritate, Decizia nr. 1982/2006/CE ar trebui să fie abrogată,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
TITLUL I
INSTITUIRE
Articolul 1
Obiectul
Prezentul regulament instituie Programul-cadru
pentru cercetare și inovare Orizont 2020 (2014-2020) („Orizont 2020”)
și stabilește cadrul de reglementare a sprijinului Uniunii pentru
activități de cercetare și inovare și de promovare a unei
exploatări mai bune a potențialului industrial al politicilor de
inovare, cercetare și dezvoltare tehnologică.
Articolul 2
Definiții
În sensul prezentului regulament, se
aplică următoarele definiții:
(a)
„activități de cercetare și
inovare” înseamnă întregul spectru al activităților de
cercetare, dezvoltare tehnologică, demonstrație și inovare,
inclusiv promovarea cooperării cu țări terțe și
organizații internaționale, diseminarea și optimizarea rezultatelor
și stimularea formării și mobilității
cercetătorilor în cadrul Uniunii;
(b)
„acțiuni directe”
înseamnă activitățile de cercetare și inovare
desfășurate de Comisie prin intermediul Centrului Comun de Cercetare;
(c)
„acțiuni indirecte” înseamnă activitățile de cercetare și inovare
pentru care Uniunea asigură asistență financiară și
care sunt întreprinse de către participanți;
(d)
„parteneriat public-privat” înseamnă un
parteneriat în cadrul căruia parteneri din sectorul privat, din Uniune
și, după caz, alți parteneri se angajează să sprijine
în comun elaborarea și punerea în aplicare a unui program sau a unor
activități de cercetare și inovare;
(e)
„parteneriat public-public” înseamnă un
parteneriat în care organisme din sectorul public sau organisme cu misiune de
serviciu public la nivel regional, național sau internațional se
angajează împreună cu Uniunea să sprijine în comun elaborarea
și punerea în aplicare a unui program sau a unor activități de
cercetare și inovare.
Articolul 3
Instituirea Orizont 2020
Orizont 2020 se instituie pentru perioada
cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2020.
Articolul 4
Valoarea adăugată a Uniunii
Orizont 2020 joacă un rol central în
punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020 pentru o creștere
inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, oferind un
cadru strategic comun pentru finanțarea cercetării și
inovării de către Uniune, având rolul de mobilizare a
investițiilor private, de creare de noi locuri de muncă și de
asigurare a unei creșteri durabile pe termen lung și a
competitivității în Europa.
Articolul 5
Obiectivul general, prioritățile și obiectivele specifice
1.           Orizont
2020 contribuie la dezvoltarea unei economii bazate pe cunoaștere și
inovare în cadrul Uniunii, prin mobilizarea de fonduri suplimentare suficiente
pentru cercetare, dezvoltare și inovare. Astfel, Orizont 2020 sprijină
punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020 și a altor politici ale
Uniunii, precum și realizarea și funcționarea spațiului
european de cercetare (ERA). Indicatorii de performanță
relevanți sunt prevăzuți în introducerea la anexa I.
2.           Acest
obiectiv general este urmărit prin intermediul a trei componente
complementare dedicate:
(a)
excelenței științifice;
(b)
poziției de lider în sectorul industrial
și
(c)
provocărilor societale.
Obiectivele specifice corespunzătoare
fiecăreia dintre cele trei priorități sunt stabilite în
părțile I-III ale anexei I, împreună cu liniile generale ale
activităților.
3            Centrul
Comun de Cercetare contribuie la îndeplinirea obiectivului general și a
priorităților stabilite la alineatele (1) și (2), asigurând
sprijin științific și tehnic politicilor Uniunii. Liniile
generale ale activităților sunt stabilite în partea IV a anexei I.
4.           Institutul
European de Inovare și Tehnologie (EIT), instituit prin Regulamentul (UE)
nr. 294/2008 al Parlamentului European și al Consiliului[18],
contribuie la îndeplinirea obiectivului general și a
priorităților stabilite la alineatele (1) și (2), având ca
obiectiv specific integrarea triunghiului cunoașterii format din
cercetare, inovare și educație. Indicatorii de performanță
relevanți pentru Institutul European de Inovare și Tehnologie sunt
stabiliți în introducerea la anexa I și în liniile generale ale
obiectivului specific respectiv, iar activitățile sunt stabilite în
partea V a anexei I.
5.           În
cadrul priorităților și liniilor generale menționate la alineatul
(2), se pot lua în considerare nevoi noi și neprevăzute care apar pe
parcursul perioadei de punere în aplicare a programului-cadru Orizont 2020. Acestea
pot fi reacții la noile oportunități, crize și
amenințări, la nevoile legate de dezvoltarea de noi politici ale
Uniunii, precum și la testarea acțiunilor pentru care se prevede
acordarea de sprijin în cadrul programelor viitoare.
Articolul 6
Bugetul
1.           Pachetul
financiar pentru punerea în aplicare a Orizont 2020 este de 87 740 de
milioane EUR, din care o sumă maximă de 86 198 de milioane EUR este
alocată activităților în temeiul titlului XIX din Tratatul
privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE).
2.           Suma
pentru activitățile prevăzute la titlul XIX din TFUE este
distribuită după cum urmează între prioritățile
stabilite la articolul 5 alineatul (2):
(a)
excelența științifică,
27 818 de milioane EUR;
(b)
poziția de lider în sectorul
industrial, 20 280 de milioane EUR;
(c)
provocări societale, 35 888 de
milioane EUR.
Suma maximă totală a contribuției
financiare a Uniunii din partea Orizont 2020 pentru acțiunile directe
nenucleare ale Centrului Comun de Cercetare reprezintă 2 212 de
milioane EUR.
Defalcarea orientativă a obiectivelor
specifice în cadrul priorităților și suma maximă
totală a contribuției la acțiunile directe nenucleare ale
Centrului Comun de Cercetare sunt prevăzute la anexa II.
3.           Institutul
European de Inovare și Tehnologie este finanțat printr-o
contribuție maximă de la Orizont 2020 în valoare de 3 194 de
milioane EUR, astfel cum este prevăzut în anexa II. O primă alocare
de 1 542 de milioane EUR este pusă la dispoziție de Institutul
European de Inovare și Tehnologie pentru activitățile
prevăzute la titlul XVII din Tratatul privind funcționarea Uniunii
Europene. A doua alocare de până la 1 652 de milioane EUR este
pusă la dispoziție și va face obiectul revizuirii prevăzute
la articolul 26 alineatul (1). Această sumă suplimentară este
furnizată pe o bază proporțională, astfel cum se indică
în anexa II, din suma pentru obiectivul specific „Poziția de lider în
domeniul tehnologiilor generice și industriale” în cadrul
priorității privind poziția de lider în sectorul industrial,
prevăzute la alineatul (2) litera (b) și din suma pentru prioritatea
referitoare la provocările societale, prevăzută la alineatul (2)
litera (c).
Această finanțare sub formă de
două alocări multianuale acoperă:
(a)
pentru prima alocare, evoluțiile în curs ale
actualelor comunități ale cunoașterii și inovării
(denumite în continuare „CCI”) și fondurile inițiale pentru lansarea
celui de-al doilea val de trei noi CCI;
(b)
pentru a doua alocare, evoluțiile actuale ale
CCI-urilor lansate deja și fondurile inițiale pentru lansarea celui
de al treilea val de trei noi CCI.
A doua alocare este pusă la dispoziție
în urma evaluării prevăzute la articolul 26 alineatul (1),
ținând seama în special de:
(a)
calendarul convenit pentru lansarea celui de al
treilea val de CCI-uri;
(b)
nevoile financiare programate ale CCI-urilor
existente în funcție de dezvoltarea specifică a acestora.
(c)
contribuția Institutului European de Inovare
și Tehnologie și a CCI-urilor sale la obiectivele Orizont 2020.
4.           Pachetul
financiar al Orizont 2020 poate acoperi cheltuieli legate de pregătire,
monitorizare, control, audit și evaluare, care sunt necesare pentru
gestionarea Orizont 2020 și îndeplinirea obiectivelor acestuia, în special
studii și reuniuni ale experților, în măsura în care acestea
sunt legate de obiectivele Orizont 2020, cheltuieli legate de rețelele
informatice specializate pe prelucrarea și schimbul de informații, împreună
cu toate celelalte cheltuieli de asistență tehnică și
administrativă efectuate de Comisie pentru gestionarea Orizont 2020.
În cazul în care este necesar, creditele pot fi
incluse în bugetul aferent perioadei de după 2020 pentru a acoperi
cheltuieli de asistență tehnică și administrativă,
astfel încât să se permită gestionarea acțiunilor nefinalizate
până la 31 decembrie 2020.
5.           Pentru a reacționa la
situații neprevăzute sau la noile evoluții și nevoi, precum
și pentru a lua în considerare dispozițiile alineatului (3), Comisia
poate, în urma evaluării intermediare a Orizont 2020, astfel cum este
prevăzută la articolul 26 alineatul (1) litera (a) din prezentul
regulament, în cadrul procedurii bugetare anuale, să revizuiască sumele
stabilite pentru prioritățile menționate la alineatul (2)
și defalcarea orientativă pe obiective specifice în cadrul
priorităților sus-menționate, stabilită la anexa II, precum
și transferurile de credite între prioritățile și
obiectivele specifice în valoare de până la 10 % din suma totală
alocată inițial pentru fiecare prioritate și până la
10 % din defalcarea orientativă inițială a fiecărui
obiectiv specific. Prezenta dispoziție nu se referă la suma pentru acțiunile
directe ale Centrului Comun de Cercetare prevăzută la alineatul (2)
sau la contribuția acordată Institutului European de Inovare și
Tehnologie prevăzută la alineatul (3).
Articolul 7
Asocierea țărilor terțe
1            Se pot
asocia la Orizont 2020:
(a)
țările în curs de aderare,
țările candidate și potențiale țări candidate, în
conformitate cu principiile generale și cu termenii și
condițiile generale de participare a acestor țări la programele
Uniunii stabilite în acordurile-cadru corespunzătoare și în deciziile
consiliilor de asociere sau în acorduri similare;
(b)
anumite țări terțe care îndeplinesc
integral următoarele criterii:
(i)      dispun de o bună capacitate în
domeniile științei, tehnologiei și inovării;
(ii)      au un bilanț anterior pozitiv de
participare la programele de cercetare și inovare ale Uniunii;
(iii)     au legături economice și
geografice strânse cu Uniunea și
(iv)     sunt membre ale Asociației Europene
a Liberului Schimb (AELS) sau sunt țări sau teritorii enumerate în
anexa la Regulamentul (UE) nr. XX/2012 al Parlamentului European și al
Consiliului de instituire a instrumentului european de vecinătate[19].
2.           Termenii
și condițiile specifice de participare a țărilor asociate
la Orizont 2020, inclusiv contribuția financiară, pe baza produsului
intern brut al țării asociate, sunt stabilite prin acorduri
internaționale între Uniune și țările asociate.
TITLUL II
PUNEREA ÎN APLICARE
CAPITOLUL 1
 PUNEREA ÎN APLICARE, GESTIONAREA ȘI FORMELE DE SPRIJIN
Articolul 8
Punerea în aplicare prin intermediul unui program specific și al
contribuției la Institutul European de Inovare și Tehnologie
Orizont 2020 este pus în aplicare printr-un
program specific consolidat și printr-o contribuție financiară
dedicată Institutului European de Inovare și Tehnologie.
Programul specific stabilește o
componentă pentru fiecare dintre cele trei priorități
prevăzute la articolul 5 alineatul (2) și o componentă pentru
acțiunile directe nenucleare ale Centrului Comun de Cercetare.
Articolul 9
Gestionare
1.           Orizont
2020 este pus în aplicare de către Comisie, în conformitate cu
Regulamentul (UE) nr. XXXX/2012 [noul Regulament financiar].
2.           De
asemenea, Comisia poate încredința o parte din punerea în aplicare a
Orizont 2020 organismelor de finanțare menționate la articolul [55
alineatul (1) litera (b)] din Regulamentul (UE) nr. XXXX/2012
[noul Regulament financiar].
Articolul 10
Formele de sprijin din partea Uniunii
1.           Orizont
2020 sprijină acțiunile indirecte prin intermediul uneia sau mai
multor forme de finanțare prevăzute de Regulamentul (UE) nr. XX/2012
[noul Regulament financiar], în special granturi, premii, achiziții
și instrumente financiare.
2.           Orizont
2020 sprijină, de asemenea, acțiunile directe întreprinse de Centrul
Comun de Cercetare.
3.           În cazul
în care acțiunile directe ale Centrului Comun de Cercetare contribuie la
inițiativele stabilite în temeiul articolului 185 sau al articolului 187
din TFUE, această contribuție nu este considerată ca făcând
parte din contribuția financiară alocată acestor
inițiative.
Articolul 11
Normele de participare și diseminare a rezultatelor
Regulile de participare și diseminare a
rezultatelor prevăzute în Regulamentul (UE) nr. XX/2012 [regulile de
participare și diseminare] se aplică acțiunilor indirecte.
CAPITOLUL II
PROGRAMARE
SECȚIUNEA I
PRINCIPII GENERALE
Articolul 12
Consultanță externă și angajament societal
1.           În
vederea punerii în aplicare a programului-cadru Orizont 2020, se iau în
considerare expertiza și contribuțiile furnizate de: grupuri
consultative de experți independenți, de nivel înalt, instituite de
Comisie; structuri de dialog, create în temeiul acordurilor internaționale
în domeniul științei și tehnologiei; activități
orientate spre viitor; consultări publice specifice și procese
transparente și interactive care asigură sprijin cercetării
și inovării responsabile.
2.           De
asemenea, se va ține cont și de aspectele relevante ale agendelor de
cercetare și inovare stabilite de platformele tehnologice europene, de
inițiativele de programare în comun și de parteneriatele europene
pentru inovare.
Articolul 13
Acțiuni transversale
1.           Legăturile
și interfețele sunt puse în aplicare în cadrul
priorităților Orizont 2020 și între acestea din urmă. Se
acordă o atenție deosebită în acest sens dezvoltării
și aplicării tehnologiilor de bază și industriale
esențiale, corelării între descoperire și introducerea pe piață,
cercetării și inovării interdisciplinare, științelor
socioeconomice și umaniste, promovării funcționării și
realizării ERA, cooperării cu țările terțe,
cercetării și inovării responsabile, inclusiv aspectelor legate
de gen în domeniul cercetării, sporirii atractivității profesiei
de cercetare, precum și facilitării mobilității
transfrontaliere și intersectoriale a cercetătorilor.
2.           În cazul
în care se acordă sprijin unei acțiuni indirecte care are o
relevanță deosebită pentru mai multe dintre prioritățile
prevăzute la articolul 5 alineatul (2) sau pentru mai multe obiective
specifice în cadrul acestor priorități, contribuția
financiară pentru respectiva acțiune se poate combina din sumele
alocate pentru fiecare prioritate sau obiectiv specific în cauză.
Articolul 14
Caracterul evolutiv al științei, al tehnologiei, al inovării, al
piețelor și al societății
Orizont 2020 este pus în aplicare într-un mod
care să garanteze că prioritățile și acțiunile
finanțate sunt relevante pentru nevoile în schimbare și au în vedere
caracterul evolutiv al științei, al tehnologiei, al inovării, al
piețelor și al societății, incluzând în inovație
aspecte industriale, organizaționale și sociale.
Articolul 15
Egalitatea de gen
Orizont 2020 asigură promovarea
eficientă a egalității de gen și dimensiunea de gen în
activitățile de cercetare și inovare.
Articolul 16
Principii etice
1.           Toate
activitățile de cercetare și inovare desfășurate în
cadrul Orizont 2020 sunt în conformitate cu principiile etice și cu
legislația relevantă la nivel național și
internațional și la nivelul Uniunii, inclusiv Carta drepturilor
fundamentale a Uniunii Europene și Convenția europeană privind
drepturile omului și protocoalele adiționale.
Se acordă o atenție deosebită
principiului proporționalității, dreptului la viață
privată, dreptului la protecția datelor cu caracter personal,
dreptului la integritate fizică și mentală a persoanei,
dreptului la nediscriminare și nevoii de a asigura nivele ridicate de
protecție a sănătății umane.
2.           Activitățile
de cercetare și inovare desfășurate în cadrul Orizont 2020 se
concentrează în mod exclusiv asupra aplicațiilor civile.
3.           Sunt
excluse de la finanțare următoarele domenii de cercetare:
(a)
activitatea de cercetare care urmărește
clonarea umană în scop de reproducere;
(b)
activitatea de cercetare care urmărește
modificarea moștenirii genetice a ființelor umane și care poate
duce la transformarea acestor modificări în caracteristici ereditare;
(c)
activități de cercetare destinate
creării de embrioni umani numai în scopul cercetării sau al
procurării de celule sușă, inclusiv prin intermediul
transferului de nuclee de celule somatice.
4.           Cercetarea asupra celulelor
sușă umane, atât adulte, cât și embrionare, poate fi
finanțată în funcție de conținutul propunerii
științifice și de cadrul legal al statelor membre implicate. Nu
se acordă finanțare activităților de cercetare interzise în
toate statele membre. Nu se
finanțează nicio activitate în cadrul unui stat membru în care
activitatea respectivă este interzisă.
5.           Domeniile
de cercetare stabilite la alineatul (3) pot fi revizuite în cadrul
evaluării intermediare prevăzute la articolul 26 alineatul (1),
pentru a ține seama de progresele științifice.
Articolul 17
Complementaritatea cu alte programe ale Uniunii
Orizont 2020 este pus în aplicare în mod
complementar în raport cu alte programe de finanțare ale Uniunii, inclusiv
fondurile structurale.
SECȚIUNEA II
DOMENII SPECIFICE DE ACȚIUNE
Articolul 18
Întreprinderile mici și mijlocii
1.           În
cadrul Orizont 2020, se acordă o atenție deosebită
asigurării unei participări adecvate a întreprinderilor mici și
mijlocii (IMM) și impactului inovării asupra acestora. Evaluările
cantitative și calitative ale participării IMM-urilor sunt efectuate
în cadrul acordurilor de evaluare și monitorizare.
2.           Se
întreprind acțiuni specifice în cadrul obiectivului specific „Poziția
de lider în domeniul tehnologiilor generice și industriale” prevăzut
la punctul 1 din anexa I partea II și în cadrul fiecăruia dintre
obiectivele specifice din cadrul priorității „Provocări
societale” prevăzute la punctele 1-6 din anexa I partea III. Aceste
acțiuni specifice iau forma unui instrument specific pentru IMM-uri care
vizează toate tipurile de IMM-uri cu potențial de inovare și
sunt puse în aplicare în mod consecvent și sunt adaptate nevoilor
IMM-urilor, astfel cum se prevede în cadrul obiectivului specific „Inovarea în
cadrul IMM-urilor” menționat la punctul 3.3 litera (a) din anexa I partea
II.
3.           Abordarea
integrată prevăzută la alineatele (1) și (2) trebuie
să conducă la aproximativ 15 % din bugetul total combinat pentru
obiectivul specific privind „Poziția de lider în domeniul tehnologiilor
generice și industriale” și prioritatea „Provocări societale”,
în favoarea IMM-urilor.
Articolul 19
Parteneriatele public-privat
1.           Orizont
2020 poate fi pus în aplicare prin parteneriate public-privat, în cadrul
cărora toți partenerii în cauză se angajează să
sprijine elaborarea și punerea în aplicare a activităților de
cercetare și inovare de importanță strategică pentru competitivitatea
și poziția de lider industrial a Uniunii sau să abordeze
provocări societale specifice.
2.           Implicarea
Uniunii în aceste parteneriate poate lua una dintre următoarele forme:
(a)
contribuții financiare din partea Uniunii
pentru întreprinderi comune, instituite în conformitate cu articolul 187 din
TFUE, în temeiul celui de-al șaptelea program-cadru, sub rezerva
modificării actele lor de bază; pentru noi parteneriate public-privat
instituite în temeiul articolului 187 din TFUE; și pentru alte organisme
de finanțare menționate la articolul [55 alineatul (1) litera (b)
punctele (v) și (vii)] din Regulamentul (UE) nr. XX/2012 [noul Regulament
financiar]. Acest tip de parteneriate este pus în aplicare doar în cazul în
care domeniul de aplicare al obiectivelor urmărite și nivelul
resurselor necesare justifică acest lucru;
(b)
încheierea unui acord contractual între partenerii
menționați la alineatul (1), care precizează obiectivele
parteneriatului, angajamentele corespunzătoare ale partenerilor,
indicatorii-cheie de performanță și rezultatele care trebuie
obținute, inclusiv identificarea activităților de cercetare
și inovare care necesită sprijin din partea programului-cadru Orizont
2020.
3.           Parteneriatele
public-privat sunt identificate în mod deschis și transparent pe baza
tuturor criteriilor următoare:
(a)
valoarea adăugată a acțiunii la
nivelul Uniunii;
(b)
amploarea impactului asupra
competitivității industriale, creșterii economice durabile
și aspectelor socioeconomice;
(c)
angajamentul pe termen lung al tuturor partenerilor,
bazat pe o viziune comună și obiective clar definite;
(d)
nivelul resurselor necesare și capacitatea de
a atrage investiții suplimentare în domeniul cercetării și
inovării;
(e)
o definire clară a rolurilor fiecăruia
dintre parteneri și indicatorii-cheie de performanță
conveniți pentru perioada aleasă.
Articolul 20
Parteneriatele public-public
1.           Orizont
2020 contribuie la consolidarea parteneriatelor public-public, în cadrul
cărora acțiunile la nivel regional, național sau
internațional sunt puse în aplicare în comun în cadrul Uniunii.
Se acordă o atenție deosebită
inițiativelor de programare în comun între statele membre.
2.           Parteneriatele
public-public pot fi finanțate în cadrul sau prin intermediul
priorităților menționate la articolul 5 alineatul (2), în
special prin:
(a)
un instrument ERA-NET care folosește granturi
pentru a sprijini pregătirea parteneriatelor public-public, crearea de
structuri de relaționare, proiectarea, punerea în aplicare și
coordonarea activităților comune, precum și finanțarea complementară
a cererilor comune specifice și a acțiunilor de natură
transnațională.
(b)
participarea Uniunii la programele
desfășurate de mai multe state membre în temeiul articolului 185 din
TFUE.
În sensul literei (a), finanțarea
complementară depinde de existența unui nivel semnificativ de
angajamente financiare anterioare ale entităților participante la
cererile și acțiunile comune. Instrumentul ERA-NET poate include un
obiectiv de armonizare a normelor și modalităților de punere în
aplicare a cererilor și acțiunilor comune. De asemenea, instrumentul
poate fi folosit pentru a pregăti o inițiativă în temeiul
articolului 185 din TFUE.
În sensul literei (b), astfel de inițiative
sunt propuse numai în cazurile în care este nevoie de o structură
specifică de punere în aplicare și în cazul în care există un
nivel ridicat de angajament din partea țărilor participante la
integrarea științifică, administrativă și
financiară. În plus, propunerile de inițiative prevăzute la
litera (b) sunt identificate pe baza tuturor criteriilor următoare:
(a)
o definiție clară a obiectivului
urmărit și relevanța acestuia în raport cu obiectivele Orizont
2020, precum și obiectivele mai ample de politică ale Uniunii;
(b)
angajamente financiare clare ale țărilor
participante, inclusiv angajamente anterioare punere în comun a
investițiilor naționale și/sau regionale pentru domeniul
cercetării și inovării transnaționale;
(c)
valoarea adăugată a acțiunii la
nivelul Uniunii;
(d)
masa critică, în raport cu dimensiunea și
numărul programelor implicate, similitudinea activităților
și ponderea cercetării relevante pe care o reglementează;
(e)
eficacitatea articolului 185 din TFUE ca cea mai
adecvată modalitate de îndeplinire a obiectivelor.
Articolul 21
Cooperarea internațională cu țări terțe și
organizații internaționale
1.           Entitățile
stabilite în țări terțe și organizațiile
internaționale sunt eligibile pentru participarea la acțiunile
indirecte ale Orizont 2020 în condițiile stabilite în
Regulamentul (UE) XX/XX [reguli de participare]. Cooperarea
internațională cu țări terțe și organizații
internaționale este promovată în cadrul și prin intermediul
Orizont 2020 pentru a îndeplini, în special, următoarele obiective:
(a)
consolidarea excelenței și
atractivității Uniunii în domeniul cercetării și
inovării, precum și a competitivității sale economice
și industriale;
(b)
abordarea eficientă a provocărilor
societale globale;
(c)
sprijinirea obiectivelor de politică
externă și de dezvoltare ale Uniunii, care completează
programele externe și de dezvoltare.
2.           Se pun
în aplicare acțiuni specifice, cu obiectivul de a promova cooperarea cu
anumite țări terțe sau grupuri de țări terțe, pe
baza interesului comun și al avantajului reciproc, ținându-se seama
de capacitățile științifice și tehnologice și de
oportunitățile de piață, precum și de impactul
preconizat.
Este necesar să se încurajeze accesul
reciproc la programele derulate în țări terțe. Pentru a
valorifica la maximum impactul, se promovează coordonarea și
sinergiile cu inițiative întreprinse de statele membre și de
țările asociate.
Prioritățile de cooperare iau în
considerare evoluțiile politicii Uniunii și posibilitățile
de cooperare cu țări terțe, precum și posibilele
carențe ale sistemelor de proprietate intelectuală din
țările terțe.
3.           În plus,
activitățile orizontale și intersectoriale vizând promovarea
dezvoltării strategice a cooperării internaționale sunt puse în
aplicare în cadrul Orizont 2020 în conformitate cu obiectivul specific
intitulat „Societăți favorabile incluziunii, inovatoare și
sigure” prevăzut la punctul 6.3.2 litera (d) din anexa I partea III.
Articolul 22
Informare, comunicare și diseminare
Comisia Europeană pune în aplicare
acțiunile de informare și comunicare referitoare la Orizont 2020,
inclusiv măsurile de comunicare cu privire la proiectele finanțate
și rezultatele acestora. Bugetul alocat comunicării în cadrul Orizont
2020 contribuie, de asemenea, la acoperirea comunicării
instituționale a priorităților politice ale Uniunii, în
măsura în care acestea sunt legate de obiectivele prezentului regulament.
Activitățile de diseminare a
informațiilor și activitățile de comunicare reprezintă
o sarcină integrată a tuturor acțiunilor sprijinite de Orizont
2020.
În plus, sunt sprijinite următoarele
acțiuni specifice:
(a)
inițiativele care vizează sporirea
sensibilizării și facilitarea accesului la finanțare în cadrul
Orizont 2020, în special pentru acele regiuni sau tipuri de participanți
care sunt insuficient reprezentați;
(b)
asistența specifică acordată
proiectelor și consorțiilor pentru a le oferi acestora accesul la competențele
necesare în vederea optimizării comunicării și diseminării
rezultatelor;
(c)
acțiunile care regrupează rezultate
dintr-o serie de proiecte, inclusiv cele care pot fi finanțate din alte
surse, pentru a pune la dispoziție baze de date ușor de utilizat
și rapoarte care rezumă constatările esențiale;
(d)
diseminarea către factorii de decizie
politică, inclusiv organismele de standardizare, pentru a promova
utilizarea rezultatelor politice relevante de către organismele
corespunzătoare la nivel internațional, la nivelul UE, la nivel
național și regional;
(e)
inițiativele de promovare a dialogului și
a dezbaterii cu publicul referitoare la aspecte științifice,
tehnologice și de inovare, precum și de valorificare a mijloacelor de
comunicare sociale și a altor tehnologii și metodologii inovatoare.
CAPITOLUL III
CONTROLUL
Articolul 23
Controlul și auditul
1.           Sistemul
de control stabilit pentru punerea în aplicare a prezentului regulament este
conceput pentru a oferi o garanție rezonabilă de realizare a bunei
gestionări a riscurilor legate de eficacitatea și eficiența
operațiunilor, precum și de legalitatea și regularitatea
tranzacțiilor aferente, luând în considerare caracterul multianual al
programelor, precum și natura plăților în cauză.
2.           Este
necesar ca sistemul de control să asigure un echilibru adecvat între
încredere și control, ținând cont de controalele administrative
și de alte costuri ale controalelor la toate nivelurile, astfel încât
să poate fi îndeplinite obiectivele Programului-cadru Orizont 2020 și
să fie atrași în programul-cadru cei mai competenți
cercetători și cele mai inovatoare întreprinderi.
3.           Ca parte
din sistemul de control, strategia de audit pentru cheltuielile privind
acțiunile indirecte din cadrul Orizont 2020 se bazează pe auditul
financiar al unui eșantion reprezentativ de cheltuieli în ansamblul
programului-cadru. Acest eșantion reprezentativ este completat de o
selecție realizată pe baza unei evaluări a riscurilor legate de
cheltuieli.
Auditurile cheltuielilor pentru acțiuni
indirecte din cadrul Orizont 2020 se efectuează în mod coerent în
conformitate cu principiile economiei, eficienței și
eficacității, în vederea reducerii la minimum a sarcinii de audit a
participanților.
Articolul 24
Protejarea intereselor financiare ale Uniunii
1.           În
cursul punerii în aplicare a acțiunilor finanțate în temeiul
prezentului regulament, Comisia ia măsurile corespunzătoare care
să garanteze protejarea intereselor financiare ale Uniunii prin aplicarea
de măsuri preventive împotriva fraudei, corupției și a
oricăror alte activități ilegale, prin controale eficace
și, în cazul în care se constată nereguli, prin recuperarea sumelor
plătite în mod necuvenit, precum și, dacă este necesar, prin
sancțiuni eficace, proporționale și disuasive.
2.           Comisia
sau reprezentanții acesteia și Curtea de Conturi au competența
de a efectua controale, atât pe bază de documente, cât și la
fața locului și prin inspecții, în ceea ce privește
toți beneficiarii de granturi, contractanții, subcontractanții
și alte părți terțe care au primit fonduri din partea
Uniunii în temeiul Orizont 2020.
Fără a aduce atingere alineatului (3),
controalele realizate de Comisie pot fi efectuate în termen de patru ani de la
plata finală.
3.           Oficiului
European de Luptă Antifraudă (OLAF) poate efectua controale și
inspecții la fața locului la operatorii economici care
beneficiază direct sau indirect de o astfel de finanțare, în
conformitate cu procedurile prevăzute în Regulamentul (Euratom, CE) nr.
2185/96 al Consiliului[20],
în scopul de a stabili existența unei fraude, a unui act de corupție
sau dacă a avut loc orice altă activitate ilegală care aduce
atingere intereselor financiare ale Uniunii în legătură cu un acord
de grant sau cu o decizie de acordare a unui grant sau în legătură cu
un contract de finanțare din partea Uniunii.
4.           Fără
a se aduce atingere alineatelor (1), (2) și (3), acordurile de cooperare
cu țări terțe și cu organizații internaționale,
precum și acordurile de grant, deciziile de acordare a granturilor și
contractele rezultate din punerea în aplicare a prezentului regulament
împuternicesc în mod expres Comisia, Curtea de Conturi și OLAF să
efectueze astfel de audituri, controale și inspecții la fața
locului.
CAPITOLUL IV
MONITORIZARE ȘI EVALUARE
Articolul 25
Monitorizare
1.           Comisia monitorizează anual punerea în aplicare a
programului-cadru Orizont 2020, a programului său specific și a
activităților Institutului European de Inovare și Tehnologie. Această
monitorizare include informații cu privire la subiecte transversale, cum
ar fi durabilitatea și schimbările climatice, inclusiv
informații privind volumul cheltuielilor legate de schimbările
climatice.
2.           Comisia
raportează și diseminează rezultatele acestei monitorizări.
Articolul 26
Evaluare
1.           Evaluările sunt efectuate suficient de devreme pentru a putea fi
avute în vedere în procesul de luare a deciziilor.
(a)
Nu mai târziu de sfârșitul anului 2017,
Comisia efectuează, cu sprijinul experților independenți, o
evaluare a Institutului European de Inovare și Tehnologie. Astfel cum se
prevede la articolul 6 alineatul (3), a doua alocare a fondurilor destinate
Institutului European de Inovare și Tehnologie este pusă la
dispoziție în urma acestei evaluări. Evaluarea analizează
progresele realizate de Institutul European de Inovare și Tehnologie în
raport cu:
(i)      nivelul de utilizare a primei
alocări de fonduri prevăzute la articolul 6 alineatul (3),
diferențiind între fondurile utilizate pentru lansarea primului val de
CCI-uri și efectul fondurilor inițiale asupra celei de a doua faze, precum
și capacitatea Institutului European de Inovare și Tehnologie de a
atrage fonduri de la partenerii din cadrul comunităților
cunoașterii și inovării și din sectorul privat, astfel cum
se prevede în Regulamentul XX/2012 [Regulamentul IET revizuit];
(ii)      calendarul convenit pentru lansarea
celui de al treilea val de comunități ale cunoașterii și
inovării și nevoile financiare programate ale comunităților
existente în funcție de dezvoltarea specifică a acestora și
(iii)     contribuția Institutului European
de Inovare și Tehnologie și a comunităților
cunoașterii și inovării la prioritatea privind provocările
societale și la obiectivul specific privind „Poziția de lider în
domeniul tehnologiilor generice și industriale” ale programului Orizont
2020.
(b)
Nu mai târziu de sfârșitul anului 2017 și
luând în considerare evaluarea ex-post a celui de al șaptelea
program-cadru care trebuie finalizată până la sfârșitul anului
2015 și evaluarea Institutului European de Inovare și Tehnologie, Comisia
efectuează, cu sprijinul experților independenți, o evaluare
intermediară a programului-cadru Orizont 2020, a programului său
specific, inclusiv a Consiliului European pentru Cercetare, și a
activităților Institutului European de Inovare și Tehnologie, pe
baza îndeplinirii (la nivelul rezultatelor și al progreselor înregistrate
în vederea obținerii impacturilor) obiectivelor Orizont 2020 și a
menținerii relevanței tuturor măsurilor, a eficienței
și utilizării resurselor, a posibilităților de simplificare
suplimentară și a valorii adăugate a Uniunii. Această
evaluare ia, de asemenea, în considerare aspecte legate de accesul la
oportunități de finanțare pentru participanții din toate
regiunile, pentru IMM-uri și pentru promovarea echilibrului de gen. De
asemenea, evaluarea ia în calcul contribuția măsurilor la
prioritățile Uniunii referitoare la o creștere inteligentă,
durabilă și favorabilă incluziunii, precum și
influența asupra impactului pe termen lung al măsurilor precedente.
(c)
Nu mai târziu de sfârșitul anului 2023,
Comisia efectuează, cu sprijinul experților independenți, o
evaluare ex-post a programului-cadru Orizont 2020, a programelor sale specifice
și a activităților derulate de Institutul European de Inovare
și Tehnologie. Evaluarea include fundamentarea, punerea în aplicare
și realizările, precum și impactul pe termen mai lung și
viabilitatea măsurilor, pentru a contribui la decizia posibilei reînnoiri,
modificări sau suspendări a unei măsuri subsecvente.
2.           Indicatorii
de performanță ai obiectivelor generale și ai Institutului
European de Inovare și Tehnologie, astfel cum sunt prevăzuți în
introducerea anexei I la prezentul regulament, precum și indicatorii de
performanță ai obiectivelor specifice, astfel cum sunt stabiliți
în programul specific, inclusiv liniile generale relevante, oferă baza
minimă de evaluare a gradului de îndeplinire a obiectivelor Orizont 2020.
3.           Statele
membre comunică Comisiei datele și informațiile necesare pentru
a permite monitorizarea și evaluarea măsurilor respective.
4.           Comisia
comunică concluziile evaluărilor Orizont 2020, însoțite de
observațiile sale, Parlamentului European, Consiliului, Comitetului
Economic și Social European și Comitetului Regiunilor.
TITLUL III
DISPOZIȚII FINALE
Articolul 27
Abrogare și dispoziții tranzitorii
1.           Decizia
nr. 1982/2006/CE se abrogă cu începere de la 1 ianuarie 2014.
2.           Cu toate
acestea, acțiunile inițiate în temeiul Deciziei nr. 1982/2006/CE
și obligațiile financiare legate de acțiunile respective
continuă să fie reglementate de respectiva decizie până la
finalizarea lor.
3.           Alocările
financiare prevăzute la articolul 6 pot acoperi, de asemenea, cheltuielile
de asistență tehnică și administrativă necesare pentru
asigurarea tranziției între program și măsurile adoptate în conformitate
cu Decizia nr. 1982/2006/CE.
Articolul 28
Prezentul regulament intră în vigoare în
a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii
Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu
în toate elementele sale şi se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles,
Pentru Parlamentul European                      Pentru
Consiliu
Președintele                                                  Președintele
ANEXĂ I
Linii generale ale obiectivelor specifice și ale activităților
Obiectivul general al Orizont 2020 este
construirea unei economii bazate pe cunoaștere și inovare în întreaga
Uniune, contribuind totodată la dezvoltarea durabilă. Orizont 2020 va
sprijini Strategia Europa 2020 și alte politici ale Uniunii, precum
și realizarea și funcționarea spațiului european de
cercetare.
Indicatorii de performanță pentru
evaluarea progresului în raport cu acest obiectiv general sunt:
–
obiectivul cercetării și dezvoltării
din cadrul Strategiei Europa 2020 (3 % din PIB);
–
indicatorul principal de inovare al Strategiei
Europa 2020.
Acest obiectiv general este urmărit prin
intermediul a trei priorități distincte, dar complementare, și
fiecare dintre acestea cuprinde o serie de obiective specifice. Prioritățile
vor fi puse în aplicare fără sincope pentru a favoriza
interacțiunea între diferitele obiective specifice, pentru a evita
suprapunerea eforturilor și a consolida efectul lor combinat.
Centrul Comun de Cercetare contribuie la
obiectivul general și la prioritățile din cadrul Orizont 2020
prin obiectivul specific de a furniza sprijin științific și
tehnic adaptat nevoilor clienților instituționali pentru elaborarea
politicilor Uniunii.
Institutul European de Inovare și
Tehnologie (EIT) contribuie la obiectivul general și la
prioritățile Orizont 2020 prin obiectivul specific de integrare a
triunghiului cunoașterii format din cercetare, inovare și educație.
Indicatorii de evaluare a nivelului de performanță a IET sunt:
–
organizațiile provenind din rândul
universităților, întreprinderilor și cercetării integrate
în comunitățile cunoașterii și inovării;
–
colaborarea în interiorul triunghiului
cunoașterii care duce la dezvoltarea de produse și procese
inovatoare.
Prezenta anexă stabilește liniile
generale ale obiectivelor și activităților specifice
prevăzute la articolul 5 alineatele (2), (3) și (4).
Partea I. Prioritatea „Excelența
științifică”
Această parte
vizează consolidarea și dezvoltarea nivelului de excelență
al bazei de cunoștințe științifice a Uniunii Europene
și consolidarea Spațiului european de cercetare, în vederea
creșterii competitivității sistemului de cercetare și
inovare al Uniunii la nivel mondial. Cuprinde patru obiective specifice:
(a)
Consiliul European pentru Cercetare (ERC) pune la dispoziție finanțări atractive
și flexibile care să permită cercetătorilor talentați
și creativi și echipelor acestora să exploreze cele mai
promițătoare căi la frontierele științei, pe baza
concurenței în cadrul Uniunii.
(b)
Tehnologiile viitoare și emergente sprijină cercetările comune în vederea extinderii
capacității Europei de inovare avansată și de schimbare a
paradigmelor tradiționale. Se promovează colaborarea
științifică interdisciplinară cu privire la idei complet
noi, care prezintă un grad ridicat de risc și se accelerează
dezvoltarea celor mai promițătoare domenii emergente în materie de
știință și tehnologie, precum și structurarea în
cadrul Uniunii a comunităților științifice
corespunzătoare.
(c)
Acțiunile Marie Curie oferă formare excelentă și inovatoare în domeniul
cercetării, precum și oportunități atractive de
carieră și schimburi de cunoștințe prin intermediul
mobilității transfrontaliere și intersectoriale a cercetătorilor,
pentru ca aceștia să fie perfect pregătiți să
facă față provocărilor societale prezente și viitoare.
(d)
Infrastructura de cercetare dezvoltă infrastructuri europene de cercetare în perspectiva
anului 2020 și ulterior, promovează potențialul de inovare
și capitalul uman al acestora și completează acest cadru prin
politica Uniunii și cooperarea internațională în domeniu.
Este confirmat faptul că fiecare dintre aceste obiective are o
valoare adăugată europeană ridicată. Împreună,
obiectivele formează un ansamblu puternic și echilibrat de
activități care, împreună cu activitățile de la nivel
național și regional, acoperă integralitatea nevoilor Europei în
materie de știință și tehnologii avansate. Regruparea lor
într-un singur program le permite să funcționeze mai coerent, în mod
raționalizat, simplificat și mai clar orientat, păstrându-se
totodată continuitatea, care este esențială pentru
susținerea eficacității lor.
Activitățile sunt inerent anticipative, permit dezvoltarea pe
termen lung a competențelor, se concentrează pe noile
științe, tehnologii și inovații, pe viitoarea
generație de cercetători și susțin noile talente din
întreaga Uniune și țările asociate, precum și din întreaga
lume. Fiind prin natura sa orientată către știință
și beneficiind de acorduri de finanțare de la bază spre vârf, în
funcție de inițiativele cercetătorilor, comunitatea
științifică europeană va juca un rol important în
stabilirea direcțiilor de cercetare urmate în cadrul programului.
Partea II. Prioritatea „Poziția de lider în
sectorul industrial”
Această parte are ca obiectiv accelerarea
dezvoltării tehnologiilor și a inovațiilor care vor susține
întreprinderile de mâine și vor sprijini IMM-urile inovatoare europene
să devină actori majori pe piața mondială. Cuprinde trei obiective
specifice:
(a)
Poziția de lider în domeniul tehnologiilor
generice și industriale oferă sprijin
specific pentru cercetare, dezvoltare și activități
demonstrative în domeniile TIC, nanotehnologie, materiale avansate,
biotehnologie, fabricarea și prelucrarea avansate și spațiul. Se
va acorda o atenție specială interacțiunilor și
convergenței în cadrul diferitelor tehnologii și între acestea.
(b)
Accesul la finanțarea de risc vizează depășirea dificultăților de acces la
finanțare prin împrumut și capitaluri proprii cu care se
confruntă societățile de cercetare și dezvoltare și
cele orientate către inovare și proiectele în toate etapele
evoluției lor. Împreună cu instrumentul de capitaluri proprii din
cadrul programului pentru competitivitatea întreprinderilor și a
IMM-urilor, obiectivul sprijină dezvoltarea capitalului de risc la nivelul
Uniunii.
(c)
Inovarea la nivelul IMM-urilor impulsionează toate formele de inovare la nivelul IMM-urilor,
vizându-le pe cele cu potențial de creștere și
internaționalizare în cadrul pieței unice și în afara acesteia.
Activitățile urmăresc o
agendă orientată către întreprinderi. Bugetele pentru
obiectivele specifice „Accesul la finanțarea de risc” și „Inovarea la
nivelul IMM-urilor” vor urmări o logică axată pe cerere, de la
bază spre vârf, fără priorități prestabilite. Aceste
bugete sunt completate prin utilizarea instrumentelor financiare și a unui
instrument specific pentru IMM-uri, în baza unei logici orientate către
politici în cadrul părții referitoare la „Provocări societale”
și al obiectivului specific „Rolul de lider în domeniul tehnologiilor
generice și industriale”.
Orizont 2020 va avea o abordare integrată
cu privire la participarea IMM-urilor, care ar putea duce la alocarea a
aproximativ 15% din bugetele totale combinate ale tuturor obiectivelor
specifice privind provocările societale și ale obiectivului specific
„Rolul de lider în domeniul tehnologiilor generice și industriale” pentru
IMM-uri.
Obiectivul specific „Rolul de lider în
domeniul tehnologiilor generice și industriale” urmărește o
abordare bazată pe tehnologie pentru a dezvolta tehnologii generice care
pot fi utilizate în mai multe domenii, sectoare industriale și servicii. Aplicațiile
acestor tehnologii de a răspunde provocărilor societale sunt
susținute, împreună cu provocările societale.
Partea III. Provocări societale
Această parte răspunde direct
priorităților de politică și provocărilor societale
identificate de Strategia Europa 2020 și vizează stimularea masei
critice a eforturilor de cercetare și inovare necesare pentru îndeplinirea
obiectivelor de politică ale Uniunii. Finanțarea se concentrează
asupra următoarelor obiective specifice:
(a)
sănătate, schimbări demografice
și bunăstare;
(b)
securitatea alimentară, agricultura
durabilă, cercetarea marină și maritimă și
bioeconomie;
(c)
surse de energie sigure, ecologice și
eficiente;
(d)
mijloace de transport inteligente, ecologice
și integrate;
(e)
combaterea schimbărilor climatice, utilizarea
eficientă a resurselor și materiile prime;
(f)
societăți favorabile incluziunii,
inovatoare și sigure.
Toate activitățile presupun o
abordare bazată pe provocări, se concentrează pe
prioritățile politicilor fără stabilirea, în prealabil, a
tehnologiilor sau soluțiilor care ar trebui dezvoltate. Se pune accentul
pe mobilizarea unei mase critice de resurse și cunoștințe în
diferite domenii, tehnologii și discipline științifice, pentru a
face față provocărilor. Activitățile acoperă
întregul proces, de la cercetare la piață, cu o nouă
perspectivă asupra activităților legate de inovare, cum sunt testarea,
demonstrația, bancurile de testare, sprijinul pentru achizițiile
publice, conceperea, inovarea axată pe utilizatorul final, inovarea
socială și preluarea pe piață a inovațiilor.
Științele sociale și umaniste
formează parte integrantă a activităților destinate să
facă față tuturor provocărilor. În plus, dezvoltarea
acestor discipline este sprijinită în cadrul obiectivului specific
„Societăți favorabile incluziunii, inovatoare și sigure”. Sprijinul
se va concentra, de asemenea, asupra furnizării de date certe în vederea
elaborării politicilor la nivel internațional, la nivelul Uniunii
Europene, precum și la nivel național și regional. Având în
vedere natura globală a multora dintre provocări, cooperarea
strategică cu țări terțe reprezintă o parte integrantă
a fiecărei provocări. În plus, se prevede acordarea de sprijin
transversal cooperării internaționale în cadrul obiectivului specific
„Societăți favorabile incluziunii, inovatoare și sigure”.
Obiectivul specific „Societăți
favorabile incluziunii, inovatoare și sigure” cuprinde, de asemenea, o
activitate privind reducerea decalajului dintre cercetare și inovare prin
măsuri specifice de deblocare a excelenței în regiunile mai
puțin dezvoltate ale Uniunii.
Activitățile Centrului Comun de
Cercetare formează parte integrantă din inițiativa Orizont 2020,
în scopul furnizării unui suport solid, bazat pe date
științifice pentru politicile Uniunii. Acest sprijin este adaptat
nevoilor clienților instituționali și, totodată, este
completat prin activități de natură prospectivă.
IET joacă un rol esențial prin
regruparea excelenței în materie de cercetare, educație și
inovare, asigurând astfel integrarea triunghiului cunoașterii. IET
realizează acest lucru în principal prin intermediul
comunităților cunoașterii și inovării (CCI). În plus,
IET se asigură că experiențele sunt împărtășite
în afara CCI prin măsuri de diseminare selectivă și schimburi de
cunoștințe, promovându-se astfel o introducere accelerată a
modelelor de inovare în cadrul Uniunii.
PARTEA I
EXCELENȚA ȘTIINȚIFICĂ
1.           Consiliul European pentru Cercetare
(ERC)
1.1         Obiectiv
specific
Obiectivul specific este consolidarea
excelenței, dinamismului și creativității cercetării
europene.
Europa și-a stabilit obiectivul
ambițios de a aborda un nou model economic bazat pe creștere
inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. Acest tip
de transformare va avea nevoie nu numai de îmbunătățiri
progresive ale tehnologiilor actuale. Va necesita o capacitate mult mai mare de
inovare fundamentată științific, ce funcționează pe
bază de noi cunoștințe revoluționare, care să
permită Europei să își asume rolul de lider în crearea unor
schimbări ale paradigmelor tehnologice care vor fi motoarele principale
ale creșterii productivității, competitivității,
bogăției și progresului social în viitor. Astfel de
schimbări de paradigmă provin, în general, din baza
științifică a sectorului public și, ulterior, constituie
fundamentul pentru crearea de noi industrii și sectoare.
Inovarea de vârf la nivel mondial este strâns
legată de excelența științifică. Lider necontestat
cândva, Europa a rămas în urmă în cursa realizării
excelenței în știința de vârf și a jucat un rol secundar în
raport cu Statele Unite ale Americii în ceea ce privește progresele
tehnologice majore de după Al Doilea Război Mondial. Deși
Uniunea Europeană rămâne cel mai mare producător de
publicații științifice din lume, Statele Unite ale Americii
produc de două ori mai multe dintre cele mai influente lucrări
(primele 1% dintre cele mai citate lucrări). De asemenea, clasamentele
internaționale ale universităților arată că
universitățile americane domină primele locuri. Totodată,
70 % dintre laureații premiului Nobel din lume sunt stabiliți în
SUA.
Un aspect al
problemei este că, în timp ce Europa și Statele Unite ale Americii
investesc sume similare în bazele lor științifice ale sectorului
public, Uniunea are aproape de trei ori mai mulți cercetători în
sectorul public, ceea ce a condus la niveluri scăzute ale
investițiilor la nivel de cercetător. În plus, finanțarea în SUA este mai selectivă în
privința alocării de resurse cercetătorilor principali. Această
situație poate explica motivul pentru care, în Uniune, cercetătorii
din sectorul public sunt, în medie, mai puțin productivi și, în
ansamblu, au un impact mai redus pe plan științific decât omologii
lor americani, care sunt mai puțin numeroși.
Un alt aspect
important al problemei este faptul că în multe țări europene
sectorul public nu oferă încă celor mai buni cercetători
suficiente condiții atractive de carieră. Pot trece mulți ani
până când cercetătorii tineri și talentați să
poată deveni oameni de știință cu adevărat
independenți. Această situație conduce la o pierdere
semnificativă a potențialului de cercetare al Europei, care se
manifestă prin întârzierea apariției următoarei generații
de cercetători, care să aducă idei noi și vitalitate,
precum și prin încurajarea cercetătorilor de nivel excelent care sunt
la început de carieră să își caute posibilități de
evoluție în altă parte.
În plus,
acești factori accentuează relativa lipsă de atractivitate a
Europei în cadrul concurenței la nivel mondial pentru atragerea talentelor
științifice. Capacitatea sistemului american de a oferi mai multe
resurse la nivel de cercetător și perspective mai bune de
carieră explică modul în care acest sistem continuă să
atragă cei mai buni cercetători din întreaga lume, inclusiv zeci de
mii de cercetători din Uniune.
1.2         Justificare
și valoarea adăugată a Uniunii
ERC a fost înființat pentru a asigura
celor mai buni cercetători și cercetătoare din Europa resursele
necesare care să le permită să concureze mai eficient la nivel
mondial, prin finanțarea anumitor echipe pe baza concurenței
paneuropene. ERC funcționează în mod autonom: un consiliu
științific independent, format din oameni de știință,
ingineri și savanți cu renume și competență de cel mai
înalt nivel, stabilește strategia științifică globală
și are autoritate deplină asupra deciziilor privind tipul de
cercetare căreia i se acordă finanțare. Acestea sunt
caracteristici esențiale ale ERC care garantează eficacitatea
programului său științific, calitatea operațiunilor sale
și procesul de evaluare inter pares, precum și credibilitatea sa în
cadrul comunității științifice.
În calitate de
organism de finanțare competitivă la nivel european, ERC poată
să mobilizeze o rezervă mai mare de talente și idei decât ar
putea mobiliza orice structură națională. Cei mai buni
cercetători și cele mai bune idei concurează unele cu altele. Candidații
știu că trebuie să facă dovada unui randament de cel mai
înalt nivel, recompensa fiind finanțarea flexibilă în condiții
de egalitate, indiferent care sunt blocajele la nivel local sau
disponibilitatea fondurilor naționale.
Prin urmare, se
preconizează ca cercetarea de frontieră finanțată de ERC
să aibă un impact direct semnificativ sub forma progreselor la
frontierele cunoașterii, deschizând calea către rezultate
științifice și tehnologice noi și adesea neprevăzute
și către domenii noi de cercetare care, în ultimă
instanță, să poată genera idei complet noi care vor
impulsiona în mod radical inovarea și inventivitatea la nivelul
întreprinderilor și vor soluționa provocările societale. Această
combinație între oamenii de știință de nivel excelent
și ideile inovatoare susține fiecare etapă a lanțului
inovării.
De asemenea, ERC
are un impact structural semnificativ, generând un puternic stimulent în
vederea sporirii calității sistemului european de cercetare în
ansamblu, în plus față de finanțarea directă acordată
de ERC cercetătorilor și proiectelor. Proiectele și cercetătorii
finanțați de ERC stabilesc un obiectiv clar care reprezintă o
sursă de inspirație pentru cercetarea de frontieră în Europa,
sporindu-i vizibilitatea și atractivitatea pentru cei mai buni
cercetători la nivel mondial. Prestigiul de a găzdui deținători
ai granturilor acordate de ERC și „sigiliul de excelență”
corespunzător intensifică concurența între
universitățile din Europa și alte organizații de cercetare
în vederea oferirii celor mai atractive condiții cercetătorilor de
vârf. De asemenea, capacitatea sistemelor naționale și a
instituțiilor de cercetare individuale de a atrage și a găzdui
câștigători ai granturilor acordate de ERC reprezintă un nivel
de referință care le permite să își evalueze punctele
pozitive și negative relative și să își reformeze, în mod
corespunzător, politicile și practicile. Prin urmare, finanțarea
din partea ERC se adaugă eforturilor depuse în prezent la nivelul Uniunii,
cât și la nivel național și regional de a reforma, de a crea
capacități și de a debloca întregul potențial și
atractivitatea sistemului european de cercetare.
1.3         Linii
generale ale activităților
Activitatea fundamentală a ERC este
furnizarea de finanțare atractivă pe termen lung în vederea
sprijinirii cercetătorilor de nivel excelent și a echipelor acestora
de cercetare să continue cercetarea novatoare, cu potențial ridicat
de rentabilitate și cu grad mare de risc.
Finanțarea
din partea ERC se acordă în conformitate cu următoarele principii
bine consacrate. Excelența științifică este unicul criteriu
pe baza căruia ERC acordă granturile. ERC funcționează pe
baza unei abordări de jos în sus, fără priorități
prestabilite. Granturile din partea ERC se adresează tuturor echipelor
individuale de cercetători de toate vârstele și din orice
țară din lume, care lucrează în Europa. De asemenea, ERC
vizează promovarea concurenței corecte în Europa.
ERC acordă o
prioritate specială sprijinirii cercetătorilor de nivel excelent care
sunt la început de carieră să realizeze tranziția către
statutul independent, oferindu-le sprijin adecvat în stadiul critic, când
își creează sau își consolidează propria echipă sau
propriul program de cercetare.
ERC asigură,
de asemenea, sprijin, dacă este cazul, noilor metode de lucru din lumea
științifică care pot produce rezultate inovatoare și
facilitează explorarea potențialului de inovare pe plan comercial
și social al cercetării pe care o finanțează.
Prin urmare,
până în 2020, ERC vizează să demonstreze că cei mai buni
cercetători participă la concursurile organizate de ERC, că
finanțarea acordată de ERC a avut o influență directă
asupra apariției de publicații științifice de cea mai
înaltă calitate și asupra comercializării și aplicării
de tehnologii și idei inovatoare și că ERC a contribuit
semnificativ la transformarea Europei într-un mediu mai atractiv pentru cei mai
buni oameni de știință din întreaga lume. În special, ERC
vizează o îmbunătățire cuantificabilă a prezenței
Uniunii în cadrul primelor 1% din cele mai citate publicații din lume. În
plus, ERC vizează să mărească în mod substanțial
numărul de cercetători de nivel excelent din afara Europei pe care îi
finanțează și să realizeze îmbunătățiri
specifice ale practicilor instituționale și ale politicilor
naționale de sprijinire a celor mai buni cercetători.
Consiliul științific al ERC
monitorizează permanent operațiunile realizate de ERC și
examinează modalitatea optimă de realizare a obiectivelor sale prin
sisteme de subvenționare care pun accentul pe claritate, stabilitate
și simplitate, atât pentru solicitanți, cât și pentru punerea în
aplicare și gestionare și încearcă să găsească,
după caz, modalitatea cea mai potrivită de a răspunde noilor
nevoi. ERC depune toate eforturile să susțină și să
perfecționeze în continuare sistemul de evaluare inter pares al ERC la
nivel internațional, care se bazează pe tratamentul transparent,
echitabil și imparțial al propunerilor, astfel încât să
poată identifica excelența științifică inovatoare
și talentele, indiferent de sex, naționalitate sau vârsta
cercetătorului. În ultimul rând, ERC continuă să
desfășoare propriile studii strategice în vederea pregătirii
și sprijinirii activităților sale, menține contacte strânse
cu comunitatea științifică și cu alte părți
interesate și asigură complementaritatea activităților sale
cu cercetarea întreprinsă la alte niveluri.
2.           Tehnologii
viitoare și emergente (FET):
2.1.        Obiectiv
specific
Obiectivul specific este promovarea
tehnologiilor complet noi prin explorarea ideilor noi cu grad ridicat de risc
care au fundamente științifice. Prin asigurarea de asistență
flexibilă, la diferite niveluri, pentru cercetarea colaborativă
axată pe obiective și interdisciplinară și prin adoptarea
unor practici de cercetare inovatoare, se urmărește identificarea
și valorificarea oportunităților care oferă avantaje pe
termen lung pentru cetățeni, economie și societate.
FET promovează cercetarea dincolo de ceea
ce este cunoscut, acceptat sau adoptat pe scară largă și
stimulează gândirea inovatoare și vizionară care să
deschidă căi promițătoare către tehnologii puternice
și noi, dintre care unele ar putea deveni paradigme tehnologice și
intelectuale pentru deceniile următoare. FET promovează continuarea
eforturilor de cercetare la scară mică în toate domeniile, inclusiv
temele emergente și marile provocări științifice și
tehnologice care necesită unificarea și colaborarea între programe în
Europa și dincolo de granițele acesteia. Această abordare se
bazează pe excelență și se extinde la explorarea ideilor
preconcurențiale în vederea configurării viitorului tehnologiei,
permițând societății să beneficieze de colaborarea în
cadrul cercetării multidisciplinare care trebuie să fie angajată
la nivel european, creând legătura între cercetarea orientată
către știință și cercetarea orientată către
provocările societale sau competitivitatea industrială.
2.2.        Justificare
și valoarea adăugată a Uniunii
Progresele radicale cu impact
transformațional se bazează tot mai mult pe o colaborare intensă
între diverse discipline științifice și tehnologice (de exemplu,
informații și comunicare, biologie, chimie, științele
sistemului terestru, științele materialelor, neuroștiințele
și științele cognitive, științele sociale sau
economice), precum și discipline artistice și științe
umaniste. Această colaborare necesită nu doar excelența în
știință și tehnologie, dar și atitudini și
interacțiuni noi între o gamă largă de protagoniști din
domeniul cercetării.
În timp ce unele idei pot fi dezvoltate la
scară redusă, altele pot fi atât de greu de pus în practică,
încât presupun un amplu efort unificat pe o perioadă de timp destul de
lungă. Marile economii ale lumii au recunoscut acest fapt și
există o concurență mondială tot mai acerbă pentru a
identifica și urmări oportunitățile tehnologice emergente
la frontiera științei care pot genera un impact considerabil asupra
inovării și avantajelor pentru societate. Pentru a fi eficace, aceste
tipuri de activități trebuie să fie puse în aplicare rapid pe
scară largă, prin unificarea programelor la nivel european,
național și regional în jurul obiectivelor comune, în vederea
formării unei mase critice, încurajării sinergiilor și
obținerii efectelor de pârghie optime.
Programul FET abordează întregul spectru
al inovării orientate către știință: de la
explorări de tip bottom-up și timpurii la scară mică ale
unor idei în stare fragilă și embrionară până la
construirea de noi comunități ale cercetării și
inovării în jurul domeniilor de cercetare emergente transformaționale
și al inițiativelor mari de cercetare unificate și construite în
jurul unei agende de cercetare care vizează atingerea unor obiective
ambițioase și vizionare. Aceste trei niveluri de angajare au fiecare
propria valoare, fiind totodată complementare și sinergetice. De
exemplu, explorarea nevoilor la scară mică poate scoate la
iveală nevoia dezvoltării de noi teme care pot duce la o acțiune
pe scară largă bazată pe foi de parcurs. Nivelurile de angajare
implică o gamă largă de protagoniști din domeniul
cercetării, inclusiv tineri cercetători și IMM-uri cu preocupare
intensă pentru cercetare, precum și comunități de
părți interesate (societatea civilă, factorii de decizie
politică, industria și cercetătorii din sectorul public),
grupate în jurul unor agende de cercetare, pe măsură ce acestea prind
contur, ajung la un stadiu de maturitate și se diversifică.
2.3.        Linii
generale ale activităților
În timp ce programul FET își propune
să fie vizionar, transformațional și neconvențional,
activitățile sale urmează o logică diferită, de la o
deschidere totală până la grade diferite de structurare a temelor, a
comunităților și a finanțării.
Activitățile dau o formă mai
concretă diferitelor logici de intervenție, pe o scară
corespunzătoare, identificând și valorificând
oportunitățile avantajelor pe termen lung pentru cetățeni,
economie și societate:
(a)
Prin promovarea ideilor inovatoare („FET Open”), FET sprijină cercetarea
științifică și tehnologică embrionară, care
explorează fundamente noi ale tehnologiilor complet noi ale viitorului,
interpelând paradigmele actuale și lansându-se în zone necunoscute. Un
proces de selecție ascendent, larg deschis către orice idei de
cercetare, acumulează un portofoliu variat de proiecte specifice. Va fi
esențială depistarea timpurie a noilor domenii, evoluții și
tendințe promițătoare, împreună cu atragerea unor noi
protagoniști cu potențial ridicat din domeniul cercetării
și inovării.
(b)
Sprijinind temele și comunitățile
emergente („FET Proactive”), FET abordează
o serie de teme de cercetare exploratorie promițătoare, care au
potențialul de a genera o masă critică de proiecte
interdependente care, împreună, permit o explorare amplă și
multidimensională a temelor și formează o bază
europeană de cunoștințe.
(c)
Abordând marile provocări interdisciplinare
ale științei și tehnicii („FET
Flagships”), FET sprijină cercetarea ambițioasă de mare
anvergură și bazată pe știință, vizând realizarea
unui progres științific. Aceste activități vor beneficia de
alinierea agendelor europene și naționale. Progresul
științific ar trebui să furnizeze o bază solidă
și amplă pentru viitoarele inovații tehnologice și
aplicații în economie în diverse domenii, la care se adaugă noile
avantaje pentru societate.
Combinația adecvată de deschidere
și diversitate a gradelor de structurare a temelor, a
comunităților și a finanțării este definită
pentru fiecare activitate, în vederea abordării optime a obiectivelor
urmărite.
3.           Acțiunile Marie Curie
3.1.        Obiectiv
specific
Obiectivul specific este asigurarea
dezvoltării optime și a utilizării dinamice a capitalului
intelectual al Europei, pentru a genera noi competențe și inovare
și, astfel, pentru a-și valorifica întregul potențial în toate
sectoarele și regiunile.
Cercetătorii bine pregătiți,
dinamici și creativi reprezintă elementul fundamental pentru
atingerea unor niveluri superioare ale calității
științifice și pentru cea mai productivă inovare
bazată pe cercetare.
Deși Europa găzduiește o
rezervă amplă și diversificată de resurse umane calificate
în domeniul cercetării și inovării, această rezervă
trebuie alimentată, îmbunătățită și adaptată
în mod constant la nevoile pieței forței de muncă, care
evoluează rapid. În prezent, numai 46% din această rezervă
lucrează în întreprinderi, ceea ce reprezintă un nivel mult mai
scăzut decât al principalilor concurenți economici ai Europei,
și anume 69% în China, 73% în Japonia și 80% în Statele Unite ale
Americii. Totodată, ca urmare a factorilor demografici, un număr
disproporționat de cercetători vor atinge vârsta de pensionare în
următorii câțiva ani. Combinată cu cererea tot mai mare de
posturi de înaltă calificare, ca rezultat al intensificării
cercetării în economia europeană, această situație va
reprezenta una dintre principalele provocări cu care se vor confrunta
sistemele europene de educație, cercetare și inovare în
următorii ani.
Reforma necesară trebuie să
înceapă în primele etape ale carierei cercetătorilor, în timpul
studiilor doctorale sau al instruirii post-universitare echivalente. Europa
trebuie să dezvolte programe de formare inovatoare de ultimă
generație, care să răspundă gradului ridicat de
competitivitate și nivelului sporit de interdisciplinaritate al
cerințelor de cercetare și inovare. Va fi necesară implicarea
puternică a întreprinderilor, inclusiv a IMM-urilor și a altor actori
socioeconomici, pentru a-i dota pe cercetători cu competențele de
inovare pe care le solicită locurile de muncă de mâine. Va fi
important, de asemenea, să sporească mobilitatea acestor
cercetători, deoarece în prezent se situează la un nivel prea modest:
în 2008, doar 7% din doctoranzii europeni au fost formați în alt stat
membru, în timp ce obiectivul este 20% până în 2030.
Această reformă trebuie să
continue pentru fiecare etapă a carierei cercetătorilor. Este
esențială creșterea mobilității cercetătorilor la
toate nivelurile, inclusiv mobilitatea cercetătorilor aflați la
mijlocul carierei, nu numai între țări, dar și între sectorul
public și cel privat. Această mobilitate creează un stimulent
puternic pentru învățarea și dezvoltarea de noi competențe.
De asemenea, ea reprezintă un factor esențial al cooperării
transfrontaliere între universități, centre de cercetare și
întreprinderi. Factorul uman este coloana vertebrală a cooperării
durabile care este vectorul principal al unei Europe inovatoare și
creative, capabile să se confrunte cu provocările
societății, și este esențială pentru
depășirea fragmentării politicilor naționale. Colaborarea
și schimbul de cunoștințe prin mobilitate individuală, în
toate etapele carierei și prin schimburi de personal cu înaltă
calificare din domeniul cercetării și inovării, sunt
esențiale pentru ca Europa să reia calea creșterii durabile.
Dacă dorește să se situeze la
nivelul competitorilor săi în materie de cercetare și inovare, Europa
trebuie să atragă mai mulți tineri și tinere să
îmbrățișeze cariere de cercetare și să asigure
oportunități și medii foarte atractive pentru cercetare și
inovare. Persoanele cele mai talentate din Europa și de pretutindeni ar
trebui să considere Europa o destinație profesională de prim
plan. Egalitatea de gen, condițiile de angajare și de muncă de
înaltă calitate și fiabile, la care se adaugă
recunoașterea, sunt aspecte esențiale care trebuie garantate cu
consecvență în întreaga Europă.
3.2.        Justificare
și valoarea adăugată a Uniunii
Nici finanțarea numai din partea Uniunii,
nici statele membre în mod individual nu vor fi în măsură să abordeze
această provocare. Deși statele membre au introdus reforme în vederea
îmbunătățirii instituțiilor de învățământ
superior și a modernizării sistemelor de formare, progresele
înregistrate sunt încă inegale în Europa, cu diferențe mari între
țări. În general, cooperarea științifică și
tehnologică dintre sectorul public și cel privat rămâne, în
general, redusă în Europa. Același lucru este valabil și pentru
egalitatea de gen și eforturile de a atrage studenți și
cercetători din afara Spațiului european de cercetare. În prezent,
aproximativ 20% dintre doctoranzii din Uniune sunt cetățeni ai
țărilor terțe, în timp ce aproximativ 35% dintre doctoranzii din
Statele Unite ale Americii provin din străinătate. Pentru a accelera
această schimbare, este necesară o abordare strategică la
nivelul Uniunii, care să depășească granițele
naționale. Finanțarea din partea Uniunii este esențială
pentru a stimula și a încuraja reformele structurale indispensabile.
Acțiunile europene Marie Curie au
făcut progrese remarcabile pentru a promova mobilitatea, atât
transnațională, cât și intersectorială și pentru a
oferi cariere de cercetare, la nivel european și internațional,
însoțite de condiții excelente de angajare și de muncă, în
temeiul Cartei europene a cercetătorilor și al Codului. Nu
există echivalent al acestor acțiuni în statele membre în ceea ce
privește amploarea și domeniul de activitate, finanțarea,
caracterul internațional, producerea și transferul de
cunoștințe. Acțiunile au consolidat resursele instituțiilor
capabile să atragă cercetători pe plan internațional
și, prin urmare, au încurajat răspândirea centrelor de
excelență în cadrul Uniunii. Au servit drept model demn de urmat, cu
un efect pronunțat de structurare, prin răspândirea celor mai bune
practici la nivel național. Abordarea de la bază spre vârf a
acțiunilor Marie Curie a permis, de asemenea, unei mari
majorități a instituțiilor menționate anterior să
formeze și să actualizeze competențele unei noi generații
de cercetători, capabili să facă față
provocărilor societale.
Dezvoltarea în continuare a acțiunilor
„Marie Curie” va aduce o contribuție importantă la dezvoltarea
Spațiului de cercetare european. Prin structura lor de finanțare
competitivă la nivel european, acțiunile Marie Curie vor încuraja
tipuri noi, creative și inovatoare de formare, cum ar fi doctoratele
industriale, cu participarea operatorilor din domeniile educației,
cercetării și inovării, care vor trebui să concureze la
nivel mondial pentru dobândirea unei reputații de excelență. Acordând
finanțare din partea Uniunii celor mai bune programe de cercetare și
formare, conform principiilor formării doctorale inovatoare în Europa,
aceste acțiuni vor promova, de asemenea, diseminarea mai amplă
și adoptarea acestor principii, orientându-se către o formare
doctorală mai structurată.
Granturile Marie Curie vor include, de
asemenea, mobilitatea temporară a cercetătorilor și a
inginerilor cu experiență din instituțiile publice către
sectorul privat sau invers, încurajând și sprijinind astfel universitățile,
centrele de cercetare și întreprinderile să colaboreze la nivel
european și internațional. Cu ajutorul sistemului lor de evaluare
bine definit, transparent și echitabil, acțiunile Marie Curie vor
identifica talentele de nivel excelent în domeniul cercetării și
inovării în cadrul unei concurențe internaționale care
asigură prestigiu și, prin urmare, îi motivează pe
cercetători să își dezvolte cariera în Europa.
Provocările societale pe care trebuie
să le abordeze cercetătorii cu înaltă calificare și personalul
din domeniul inovării nu sunt o problemă exclusiv europeană. Este
vorba de provocări internaționale de o mare complexitate și
amploare. Cei mai buni cercetători din Europa și din lume trebuie
să deruleze colaborări internaționale, intersectoriale și
interdisciplinare. Acțiunile Marie Curie vor juca un rol esențial în
acest sens, prin sprijinirea schimburilor de personal, care va stimula gândirea
prin colaborare, în baza schimbului de cunoștințe internațional
și intersectorial care este atât de indispensabil pentru inovarea
deschisă.
Extinderea mecanismului de cofinanțare al
acțiunilor Marie Curie va fi fundamentală pentru mărirea
rezervei de talente a Europei. Impactul numeric și structural al
acțiunilor Uniunii va crește prin mobilizarea de finanțare regională,
națională, internațională și privată, în vederea
creării de noi programe și deschiderii programelor existente
către formarea, mobilitatea și dezvoltarea carierei
internaționale și intersectoriale. Un astfel de mecanism va crea
legături mai strânse între eforturile din domeniile
învățământului și cercetării la nivel național
și la nivelul Uniunii.
Toate activitățile înscrise în
cadrul acestei provocări vor contribui la crearea unui nou mod de gândire
în Europa, care este esențial pentru creativitate și inovare. Măsurile
de finanțare Marie Curie vor consolida punerea în comun a resurselor în
Europa și, astfel, vor conduce la îmbunătățirea
coordonării și gestionării formării, mobilității
și dezvoltării carierei cercetătorilor.
Aceste măsuri vor contribui la realizarea obiectivelor de
politică menționate în „O Uniune a inovării”, „Tineretul în
mișcare” și „O agendă pentru noi competențe și noi
locuri de muncă” și vor fi esențiale pentru transformarea în
realitate a Spațiului european de cercetare.
3.3.        Linii
generale ale activităților
(a)
Stimularea de noi competențe prin formarea
inițială de nivel excelent a cercetătorilor
Obiectivul este formarea unei noi
generații de cercetători creativi și inovatori, capabili să
transforme cunoștințele științifice și ideile în
produse și servicii în beneficiul economic și social al Uniunii.
Activitățile esențiale sunt
asigurarea formării inovatoare de nivel excelent a cercetătorilor
aflați la început de carieră, la nivel postuniversitar, prin
intermediul proiectelor interdisciplinare sau al programelor de doctorat în
care să fie implicate universități, instituții de
cercetare, întreprinderi, IMM-uri și alte grupuri socioeconomice din
diferite țări. În acest mod se vor îmbunătăți
perspectivele de carieră ale tinerilor cercetători absolvenți de
studii post-universitare, atât în sectorul public, cât și în cel privat.
(b)
Cultivarea excelenței prin intermediul
mobilității transfrontaliere și intersectoriale
Obiectivul este sporirea potențialului
creator și inovator al cercetătorilor cu experiență la
toate nivelurile de carieră, prin crearea de oportunități pentru
mobilitatea transfrontalieră și intersectorială.
Activitățile esențiale sunt
încurajarea cercetătorilor cu experiență să își
extindă sau să își aprofundeze competențele prin
intermediul mobilității, oferindu-le oportunități de
carieră atractive în universități, instituții de cercetare,
întreprinderi, IMM-uri și alte grupuri socioeconomice în Europa și
dincolo de granițele acesteia. Sunt sprijinite totodată
oportunitățile de redemarare a carierei de cercetare în urma unei
întreruperi.
(c)
Stimularea inovării prin intermediul
schimburilor transversale de cunoștințe
Obiectivul este consolidarea colaborării
transfrontaliere și intersectoriale internaționale în domeniul
cercetării și inovării, prin intermediul schimburilor de
personal din domeniul cercetării și inovării, pentru a putea
face față mai bine provocărilor mondiale.
Activitățile esențiale sunt
sprijinirea schimburilor pe termen scurt de personal din domeniul
cercetării și inovării între un parteneriat de
universități, instituții de cercetare, întreprinderi, IMM-uri
și alte grupuri socioeconomice, atât în Europa, cât și la nivel
mondial. Se va include promovarea cooperării cu țările
terțe.
(d)
Creșterea impactului structural prin cofinanțarea
activităților
Obiectivul este, prin mobilizarea fondurilor
suplimentare, sporirea impactului numeric și structural al acțiunilor
Marie Curie și promovarea excelenței la nivel național în cadrul
formării, mobilității și dezvoltării carierei cercetătorilor.
Activitățile esențiale sunt de
încurajare, prin intermediul unui mecanism de cofinanțare, a
organizațiilor regionale, naționale și internaționale
să creeze noi programe și să le deschidă pe cele existente
către formarea, mobilitatea și dezvoltarea carierei atât în context
internațional, cât și intersectorial. În acest mod se va favoriza
creșterea calității activităților de formare în
domeniul cercetării în Europa pentru toate etapele carierei, inclusiv la
nivel de doctorat, se va încuraja libera circulație a cercetătorilor
și a cunoștințelor științifice în Europa, se vor
promova carierele atractive în domeniul cercetării prin asigurarea
recrutării deschise și a unor condiții de lucru atractive
și se va sprijini cooperarea în domeniul cercetării și al
inovării între universități, instituții de cercetare
și întreprinderi, precum și cooperarea cu țările terțe
și cu organizațiile internaționale.
(e)
Sprijin specific și acțiuni de
politică
Obiectivele sunt monitorizarea progreselor
înregistrate, identificarea lacunelor în acțiunile Marie Curie și
sporirea impactului acestora. În acest context, se vor dezvolta indicatori
și se vor analiza datele referitoare la mobilitatea, competențele
și carierele cercetătorilor, încercându-se realizarea de sinergii
și a unei coordonări strânse cu acțiunile de sprijinire a
politicilor referitoare la cercetători, angajatorii și
finanțatorii acestora, desfășurate în cadrul obiectivului
specific „Societățile favorabile incluziunii, inovatoare și
sigure”. Activitatea vizează în continuare sensibilizarea în privința
importanței și atractivității unei cariere în domeniul
cercetării și diseminarea rezultatelor cercetării și
inovării înregistrate de activitățile finanțate în cadrul
acțiunilor Marie Curie.
4.           Infrastructurile de cercetare
4.1         Obiectiv
specific
Obiectivul
specific este înzestrarea Europei cu infrastructuri de cercetare de
anvergură mondială, care să fie accesibile tuturor
cercetătorilor din Europa și din lume și care să valorifice
pe deplin potențialul progreselor științifice și al
inovației.
Infrastructurile
de cercetare sunt principalii factori determinanți ai
competitivității Europei în toate domeniile științifice
și sunt esențiale pentru inovarea axată pe
știință. În multe domenii, cercetarea nu este posibilă
fără a avea acces la supercalculatoare, surse de radiație pentru
materiale noi, camere curate pentru nanotehnologii, baze de date pentru
genomică și științele sociale, observatoare pentru
științele Pământului, rețele în bandă largă
pentru transferul de date etc. Infrastructurile de cercetare sunt necesare
pentru desfășurarea activității de cercetare necesare în
vederea soluționării marilor provocări societale – energie,
schimbări climatice, bioeconomie, precum și sănătatea
și bunăstarea de-a lungul vieții pentru toți. Aceste
infrastructuri propulsează colaborarea transfrontalieră și
interdisciplinară și creează un spațiu european deschis
și coerent al cercetării on-line. Infrastructurile de cercetare
promovează mobilitatea persoanelor și a ideilor, reunesc cei mai buni
oameni de știință din Europa și din lume și
consolidează educația științifică. Favorizează
excelența în comunitățile europene ale cercetării și
inovării și pot fi instrumente extraordinare de promovare a
științei pentru societate în general.
Dacă dorește
ca cercetarea sa să rămână de nivel mondial, Europa trebuie
să stabilească o bază stabilă pentru construirea,
întreținerea și exploatarea infrastructurilor de cercetare. Acest
lucru necesită o cooperare amplă și eficientă între Uniune
și finanțatorii naționali și regionali, precum și
crearea de legături puternice cu politica de coeziune în vederea
asigurării sinergiilor și a unei abordări coerente.
Acest obiectiv
specific abordează un angajament de bază al inițiativei
emblematice „O Uniune a inovării”, care evidențiază rolul
crucial jucat de infrastructurile de cercetare de nivel mondial pentru a face
posibile cercetarea și inovarea revoluționare. Inițiativa
subliniază nevoia de a pune în comun resursele din întreaga Europă
și, în anumite cazuri, la nivel mondial, în vederea construirii și
exploatării infrastructurilor de cercetare. De asemenea, inițiativa
emblematică O Agendă digitală pentru Europa
subliniază necesitatea consolidării infrastructurilor electronice ale
Europei și importanța dezvoltării unor centre de inovare, pentru
realizarea atuului Europei în materie de inovare.
4.2.        Justificare
și valoarea adăugată a Uniunii
Infrastructurile
de cercetare performante devin tot mai complexe și mai costisitoare,
necesitând adesea integrarea diferitelor echipamente, servicii și surse de
date, precum și o amplă colaborare transnațională. Nicio
țară nu dispune de suficiente resurse pentru a finanța toate
infrastructurile de cercetare de care are nevoie. Abordarea europeană cu
privire la infrastructurile de cercetare a înregistrat progrese remarcabile în
ultimii ani prin punerea în aplicare a foii de parcurs a ESFRI privind
infrastructurile[21],
prin integrarea și deschiderea instalațiilor de cercetare
naționale și prin dezvoltarea infrastructurilor electronice care stau
la baza Spațiului european de cercetare digital. Rețelele de
infrastructuri de cercetare din Europa își consolidează baza de
capital uman, oferind formare de nivel mondial unei noi generații de
cercetători și ingineri și promovând colaborarea interdisciplinară.
Dezvoltarea în
continuare și utilizarea pe scară mai largă a infrastructurilor
de cercetare la nivelul Uniunii va avea o contribuție semnificativă
la dezvoltarea Spațiului european de cercetare. În timp ce rolul statelor
membre rămâne central în dezvoltarea și finanțarea
infrastructurilor de cercetare, Uniunea deține un rol important în
sprijinirea infrastructurii la nivelul Uniunii, promovând dezvoltarea de noi
instalații, permițând accesul larg la infrastructurile naționale
și europene și garantând faptul că politicile regionale,
naționale, europene și internaționale sunt coerente și
eficiente. Este necesar nu numai să se evite suprapunerea eforturilor,
precum și coordonarea și raționalizarea utilizării
infrastructurilor, dar și să se pună în comun resursele, astfel
încât Uniunea să poată totodată dobândi și exploata
infrastructuri de cercetare la nivel mondial.
Creșterile
eficienței de scară și de gamă realizate de o abordare
europeană pentru construcția, exploatarea și administrarea
infrastructurilor de cercetare, inclusiv a infrastructurilor electronic, vor
contribui în mod semnificativ la promovarea potențialului de cercetare
și inovare al Europei.
4.3.        Linii
generale ale activităților
Activitățile
au ca obiectiv dezvoltarea infrastructurilor europene de cercetare în
perspectiva anului 2020 și ulterior, promovarea potențialului lor de
inovare și a capitalului uman și consolidarea politicii europene a
infrastructurilor de cercetare.
(a)
Dezvoltarea infrastructurilor europene de cercetare
în perspectiva anului 2020 și ulterior
Obiectivele sunt asigurarea punerii în
aplicare și funcționarea ESFRI și a altor infrastructuri de
cercetare de nivel mondial, inclusiv dezvoltarea instalațiilor pentru
parteneri regionali; integrarea și accesul la infrastructurile
naționale de cercetare și dezvoltarea, punerea în aplicare și
exploatarea infrastructurilor electronice.
(b)
Promovarea potențialului de inovare și a
capitalului uman al infrastructurilor de cercetare
Obiectivele sunt încurajarea infrastructurilor
de cercetare să aibă rol de pionierat în privința adoptării
tehnologiei, să promoveze parteneriatele cu întreprinderile în domeniul
cercetării și dezvoltării, pentru a facilita utilizarea
industrială a infrastructurilor de cercetare și pentru a stimula
crearea de centre de inovare. Această activitate sprijină, de
asemenea, formarea și/sau schimburile de personal care gestionează
și exploatează infrastructurile de cercetare.
(c)
Consolidarea politicii europene privind
infrastructura de cercetare și a cooperării internaționale
Obiectivul este sprijinirea parteneriatelor
între responsabilii politici și organismele de finanțare relevante,
inventarierea și monitorizarea instrumentelor de luare a deciziilor
și, de asemenea, a activităților de cooperare
internațională.
A doua și a
treia activitate sunt derulate în cadrul unei acțiuni specifice și,
dacă este cazul, în cadrul primei activități.
PARTEA II:
POZIȚIA DE LIDER ÎN SECTORUL INDUSTRIAL
1.           Poziția de lider în domeniul
tehnologiilor generice și industriale
Obiectivul specific este de a menține
și consolida poziția de lider la nivel mondial în domeniul
tehnologiilor generice și cercetarea și inovarea în domeniul
spațial, care susțin competitivitatea industrială într-o serie
de industrii și sectoare noi și emergente.
Mediul de afaceri la nivel mondial se
schimbă rapid, iar obiectivele Strategiei Europa 2020 pentru o
creștere inteligentă, durabilă și favorabilă
incluziunii ridică provocări și oferă
oportunități industriei europene. Europa trebuie să accelereze
inovarea, transformarea cunoștințelor generate pentru a susține
și a îmbunătăți produsele, serviciile și piețele
existente, precum și pentru a crea altele noi. Inovarea ar trebui
exploatată în sensul cel mai larg, mergând dincolo de tehnologie, pentru a
include aspectele antreprenoriale, organizaționale și sociale.
Pentru a se afla în fruntea concurenței
la nivel mondial cu o bază tehnologică și capacități
industriale puternice, este necesară creșterea investițiilor
strategice în cercetare, dezvoltare, validare și testare în domeniile
tehnologiilor informației și comunicațiilor (TIC), nanotehnologiilor,
materialelor avansate, biotechnologiei, fabricării și
prelucrării avansate și în domeniul spațial.
Deținerea și utilizarea cu succes a
tehnologiilor generice de către industria europeană reprezintă
un factor cheie în consolidarea productivității și a
capacității de inovare ale Europei și în a se asigura că
Europa dispune de o economie avansată, durabilă și competitivă,
că deține poziția de lider în sectoarele aplicării tehnologiilor
înalte și că are capacitatea de a dezvolta soluții eficace
pentru provocările societale. Caracteristica de a se propaga rapid a unor
astfel de activități poate stimula progresul în continuare prin
invenții și aplicații complementare, asigurându-se astfel un
randament mai sporit al investițiilor în tehnologiile respective decât în
oricare alt domeniu.
Aceste activități vor contribui la
îndeplinirea obiectivelor inițiativelor emblematice ale Strategiei „Europa
2020” privind o Uniune a inovării, o Europă eficientă din
punctul de vedere al utilizării resurselor, o politică
industrială adaptată erei globalizării și o agendă
digitală pentru Europa, precum și la îndeplinirea obiectivelor
politicii în domeniul spațial a Uniunii.
Complementaritatea
cu alte activități în cadrul programului Orizont 2020
Activitățile
din cadrul componentei „Poziția de lider în domeniul tehnologiilor
generice și industriale” se vor baza în primul rând pe agenda privind
cercetarea și inovarea definite de sectorul industrial și mediul de
afaceri împreună cu comunitatea de cercetare și se concentrează
în mare măsură pe stimularea investițiilor în sectorul privat.
Integrarea
tehnologiilor generice în soluții pentru provocările societale va fi
sprijinită împreună cu provocările relevante. Aplicațiile
tehnologiilor generice care nu intră în sfera provocărilor societale,
dar care sunt importante pentru consolidarea competitivității
industriei europene, vor fi sprijinite în cadrul componentei „Poziția de
lider în domeniul tehnologiilor generice și industriale”.
O abordare comună
Abordarea va
include atât activitățile incluse în agendă, cât și domenii
mai deschise pentru promovarea proiectelor și soluțiilor
revoluționare. Se va pune accentul pe cercetare și dezvoltare, pe
programe pilot de anvergură și pe activități demonstrative,
pe bancuri de testare și laboratoare vii (living labs) și pe
crearea de prototipuri și validarea de produse în liniile pilot. Activitățile
vor fi concepute pentru a crește competitivitatea industrială, stimulând
sectorul industrial, și în special IMM-urile, să facă mai multe
investiții în cercetare și inovare.
O abordare integrată a tehnologiilor generice cheie
Un element major al componentei „Poziția de lider în
domeniul tehnologiilor generice și industriale” îl reprezintă tehnologiile
generice esențiale (TGE), și anume micro- și
nanoelectronica, fotonica, nanotehnologiile, biotehnologiile, materialele
avansate și sistemele de producție avansate[22]. Aceste
tehnologii multidisciplinare care necesită cunoștințe avansate
și investiții masive de capital privesc diverse sectoare, oferind
premisele unui avantaj concurențial semnificativ pentru industria
europeană. O abordare integrată care promovează combinarea,
convergența și efectul de multiplicare pe orizontală a TGE în
diferite cicluri de inovare și lanțuri valorice, poate produce
rezultate de cercetare promițătoare și deschide calea unor noi
tehnologii, produse, servicii și aplicații noi industriale (de
exemplu, în domeniul spațial, transport, mediu, sănătate etc. Numeroasele
interacțiuni ale TGE și ale tehnologiilor generice vor fi exploatate,
prin urmare, într-o manieră flexibilă, ca o sursă
importantă de inovare. Aceasta va completa sprijinul acordat
cercetării și inovării în materie de TGE care ar putea fi furnizat
de autoritățile naționale sau regionale prin fondurile pentru
politica de coeziune în cadrul unor strategii de specializare inteligentă.
Pentru toate
tehnologiile generice și industriale, inclusiv TGE, un obiectiv major îl
va reprezenta promovarea interacțiunilor între tehnologii, precum și
cu aplicațiile în domeniul provocărilor societale. De acest lucru se
va ține seama pe deplin în elaborarea și implementarea a agendelor
și priorităților. Acest lucru necesită implicarea
totală a părților interesate care reprezintă diversele
perspective în stabilirea priorităților și în implementare. În
anumite cazuri, acest lucru va necesita, de asemenea, acțiuni
finanțate în comun în cadrul componentei tehnologii generice și
industriale și a componentei provocări societale, și va include
finanțare comună pentru parteneriatele public-privat care
urmăresc dezvoltarea de tehnologii și aplicarea acestora în vederea
abordării provocărilor societale.
TIC joacă un
rol important deoarece includ unele dintre TGE și oferă infrastructurile,
tehnologiile și sisteme esențiale și de bază pentru
procesele economice și sociale vitale și pentru noi produse și
servicii publice și private. Industria europeană trebuie să se
mențină în avangarda dezvoltărilor tehnologice în domeniul TIC,
unde numeroase tehnologii intră într-o fază nouă de
schimbări profunde, ce deschide noi oportunități.
Spațiul
reprezintă un sector care se dezvoltă rapid și oferă
informații vitale pentru multe domenii ale societății moderne,
care abordează probleme științifice universale și
asigură Uniunii statutul său de actor important pe scena
internațională. Cercetarea în domeniul spațial cuprinde toate
activitățile desfășurate în spațiu, dar în mod curent
este fragmentată în programe naționale derulate de anumit număr de
state membre ale Uniunii. Coordonarea și investițiile la nivelul
Uniunii în cercetarea în domeniul spațial sunt necesare (cf. articolul 189
din TFUE) pentru a menține avantajul concurențial, pentru a proteja
infrastructura spațială a Uniunii, cum ar fi Galileo și pentru a
susține rolul viitor al Uniunii în domeniul spațial. În plus,
serviciile și aplicațiile inovatoare din aval care folosesc
informațiile furnizate de sectorul spațial reprezintă o
sursă importantă de creștere economică și de creare de
locuri de muncă.
Crearea de parteneriate și valoarea adăugată
Europa poate
atinge masa critică prin crearea de parteneriate, clustere și
rețele, prin standardizare, promovarea cooperării între diferite
discipline științifice și tehnologice și sectoare cu nevoi
similare de cercetare și dezvoltare, fapt ce conduce la descoperiri,
tehnologii noi și soluții inovatoare.
Elaborarea și
implementarea agendelor de cercetare și inovare prin parteneriate
public-privat, crearea de legături efective între industrie și mediul
academic, efectul de levier al investițiilor suplimentare, accesul la
finanțare de risc, standardizarea și sprijinirea achizițiilor
înainte de comercializare, precum și a achiziționării de produse
și servicii inovatoare sunt toate aspecte esențiale în abordarea
competitivității.
În această
privință, sunt, de asemenea, necesare legături puternice cu EIT
pentru a promova talentele de vârf în domeniul antreprenorial și pentru a
accelera inovarea, reunind cetățeni din diferite țări,
discipline și organizații.
Colaborarea la nivelul Uniunii Europene poate
sprijini, de asemenea, oportunități comerciale, prin dezvoltarea unor
standarde europene sau internaționale pentru produsele, serviciile și
tehnologiile noi care apar. Se vor promova activități în sprijinul
standardizării și interoperabilității, al siguranței
și al activităților de prereglementare.
1.1.        Tehnologiile
informației și comunicațiilor (TIC)
1.1.1.     Obiectivul
specific al TIC
În conformitate cu documentul „O
agendă digitală pentru Europa”[23], obiectivul specific al cercetării și inovării (C&I
în domeniul TIC este de a permite Europei să dezvolte și să
exploateze oportunitățile oferite de progresele TIC în beneficiul
cetățenilor săi, al întreprinderilor și al
comunităților științifice.
Fiind cea mai importantă economie
mondială, cu cea mai mare cotă din piața TIC mondială, de
peste 2 600 de miliarde EUR în prezent, Europa este îndreptățită
să nutrească ambiția ca întreprinderile sale, precum și
sectorul public, centrele de cercetare și dezvoltare și universitățile
sale să se afle în fruntea evoluțiilor din domeniul TIC, să
dezvolte noi activități și să investească mai mult în
inovările din acest sector.
Până în 2020, sectorul european al TIC ar
trebui să furnizeze cel puțin echivalentul cotei sale deținute
pe piața mondială a TIC, care este în prezent de aproximativ o
treime. Europa ar trebui, de asemenea, să dezvolte întreprinderile
inovatoare în domeniul TIC astfel încât o treime din toate cheltuielile
întreprinderilor din domeniul TIC, în prezent de peste 35 de miliarde EUR
anual, să fie investite de întreprinderi create în ultimele două
decenii. Aceasta ar necesita o creștere considerabilă a
investițiilor publice în cercetare și dezvoltare din domeniul TIC
într-un mod care să atragă investițiile private, în vederea
atingerii obiectivului de dublare a investițiilor în următorul
deceniu și de creare a unui număr semnificativ de poli europeni de
excelență de nivel mondial în domeniul TIC.
Având în vedere caracterul din ce în ce mai
complex și pluridisciplinar al tehnologiei și al lanțurilor
economice în domeniul TIC, sunt necesare crearea de parteneriate, partajarea
riscurilor și mobilizarea masei critice în întreaga Uniune. Acțiunile
la nivelul Uniunii sprijină sectorul industrial în dezvoltarea unei viziuni
la nivelul pieței unice și în obținerea de economii de
scară și în raționalizarea sarcinilor acestuia. Colaborarea
în jurul unor platforme tehnologice comune și deschise cu efecte de
externalizare și de levier permite unei serii diverse de părți
interesate să beneficieze de noile progrese și să aplice
inovațiile ulterioare. Unificarea și crearea de parteneriate la
nivelul Uniunii facilitează, de asemenea, consensul, stabilesc un punct de
contact vizibil pentru partenerii internaționali și conduc la dezvoltarea
unor standarde și soluții interoperabile la nivelul Uniunii și
la nivel mondial.
1.1.2.     Justificare
și valoarea adăugată a Uniunii
TIC stă la baza inovației și
competitivității într-o serie largă de piețe și
sectoare publice și private, facilitând progresul științific în
toate disciplinele. În următorul deceniu, impactul transformativ al
tehnologiilor digitale, al componentelor TIC, al infrastructurilor și
serviciilor vor fi din ce în ce mai vizibil în toate domeniile vieții.
Fiecare cetățean va dispune de resurse nelimitate informatice, de
comunicare și de stocare a datelor pe glob. Cantități însemnate
de informații și date vor fi generate de senzori, mașini și
produse care conțin informații. Acest lucru va face ca acțiunea
la distanță să devină un lucru banal, va facilita
implementarea la nivel global a proceselor operaționale și a
siturilor de producție durabile și va conduce la dezvoltarea unei
game largi de servicii și aplicații. Numeroase servicii publice
și comerciale critice și toate procesele cheie ale producerii de
cunoaștere din domeniul științei, precum și serviciile de
formare și din sectorul public și de afaceri vor fi furnizate prin
intermediul TIC. TIC va asigura infrastructura critică pentru procesele de
producție și operaționale, pentru comunicare și
tranzacții. Contribuția TIC va fi, de asemenea, indispensabilă
în abordarea provocărilor societale majore, precum și a proceselor
societale, cum ar fi constituirea comunităților, comportamentul
consumatorilor și guvernanța publică, de exemplu prin
intermediul unor rețele sociale de comunicare.
Sprijinul Uniunii pentru cercetarea și
inovarea în domeniul TIC constituie o componentă semnificativă pentru
pregătirea următoarei generații de tehnologii și
aplicații, deoarece reprezintă o mare parte din cheltuielile totale
în materie de cercetare și inovare colaborativă de risc mediu
către înalt din Europa. Investițiile publice în cercetarea și
inovarea din domeniul TIC la nivelul Uniunii au fost și rămân
esențiale pentru mobilizarea masei critice care să conducă la
progrese și la o preluare pe scară mai largă și la o
utilizare mai bună a soluțiilor, produselor și serviciilor
inovatoare. Acestea continuă să joace un rol central în dezvoltarea
de platforme deschise și de tehnologii aplicabile pe teritoriul Uniunii,
în testarea și experimentarea inovațiilor în condiții
paneuropene reale, precum și în optimizarea resurselor în vederea
consolidării competitivității Uniunii și abordării
provocărilor societale comune. Sprijinul Uniunii pentru cercetarea și
inovarea din domeniul TIC oferă totodată IMM-urilor de înaltă
tehnologie posibilitatea de a se dezvolta și de a profita de dimensiunea
piețelor Uniunii. Acest sprijin consolidează colaborarea și
excelența între oamenii de știință și inginerii
Uniunii, precum și sinergiile cu și între bugetele naționale
și servește drept punct central pentru colaborarea cu parteneri din
afara Europei.
Evaluările succesive ale
activităților TIC din programul-cadru al Uniunii pentru cercetare
și inovare au arătat că investițiile centrate pe cercetarea
și inovarea din sectorul TIC realizate la nivelul Uniunii au avut un rol
esențial în consolidarea poziției de lider în sectorul industrial în
domenii precum comunicațiile mobile, sistemele TIC cu implicații
critice pentru siguranță și în abordarea unor probleme precum
eficiența energetică sau schimbările demografice. Investițiile
Uniunii în infrastructuri de cercetare TIC au pus la dispoziția
cercetătorilor europeni cele mai bune rețele de cercetare și
facilități de calcul electronic.
1.1.3.     Linii
generale ale activităților
O serie de linii de activitate vor viza
problemele legate de poziția de lider în sectorul industrial și
tehnologic în domeniul TIC și vor acoperi strategii generale în materie de
cercetare și inovare în acest domeniu, inclusiv în special:
(a)
O nouă generație de componente
și sisteme: ingineria unor componente și
sisteme integrate inteligente avansate;
(b)
Următoarea generație de sisteme
și tehnologii de calcul electronic: sisteme
și tehnologii de calcul electronic avansate;
(c)
Internetul viitorului: infrastructuri, tehnologii și servicii;
(d)
Tehnologiile conținutului digital
și gestionarea informațiilor: TIC pentru conținut digital
și creativitate;
(e)
Interfețe avansate și roboți:
robotică și spații inteligente;
(f)
Microelectronică și
nanoelectronică și fotonică: tehnologii generice esențiale legate de micro și
nanoelectronică și fotonică.
Se preconizează că aceste cinci
linii majore de activitate vor acoperi întreaga gamă de nevoi. Acestea ar
include poziția de lider în sectorul industrial în ceea ce privește
soluțiile, produsele și serviciile generice bazate pe TIC necesare
pentru a aborda provocările societale majore, precum și agenda de
cercetare și inovare în domeniul TIC axată pe aplicații care vor
fi sprijinite împreună cu provocările societale relevante.
Aceste șase linii de activitate vor
include, de asemenea, infrastructuri TIC de cercetare specifice, cum ar fi
laboratoarele vii pentru experimentarea pe scară largă și
infrastructuri de bază pentru tehnologiile generice esențiale și
integrarea lor în produse avansate și sisteme inteligente inovatoare,
inclusiv echipamente, instrumente, servicii de sprijin, camere curate și
acces la turnătorii pentru crearea de prototipuri.
1.2.        Nanotehnologiile
1.2.1.     Obiectivul
specific pentru nanotehnologii
Obiectivul specific al cercetării
și inovării în domeniul nanotehnologiilor este asigurarea unei
poziții de lider a Uniunii pe această piață mondială
caracterizată printr-o creștere puternică, prin stimularea
investițiilor în nanotehnologii și preluarea acestora în produse
și servicii cu o valoare adăugată mare, competitive, într-o
serie de aplicații și sectoare.
Până în 2020,
utilizarea nanotehnologiilor va fi generalizată, aceasta însemnând
integrarea lor în majoritatea tehnologiilor și aplicațiilor,
urmărindu-se beneficiile consumatorilor, calitatea vieții,
dezvoltarea durabilă și un potențial industrial puternic în
vederea obținerii unor soluții, nedisponibile înainte, pentru productivitate
și eficiență din punctul de vedere al utilizării
resurselor.
Europa trebuie, de asemenea,
să stabilească nivelul global de referință privind o
diseminare și guvernanță sigure și responsabile ale
nanotehnologiilor care să asigure beneficii mari atât la nivelul societății,
cât și al sectorului industrial.
Produsele care
utilizează nanotehnologiile reprezintă o piață
mondială pe care Europa nu își poate permite să o ignore. Estimările
pe piață a valorii produselor care încorporează nanotehnologia
ca o componentă-cheie se ridică la 700 de miliarde EUR până în
2015 și la 2 000 de miliarde EUR până în 2020, ceea ce corespunde
unui număr de 2 și, respectiv, 6 milioane de locuri de muncă.
Societățile europene în domeniul nanotehnologiei ar trebui să
exploateze această creștere de piață de două cifre
și să fie capabile să obțină/ atingă o cotă
de piață cel puțin egală cu cota Europei în ceea ce
privește finanțarea cercetării la nivel mondial (și anume,
un sfert) până în 2020.
1.2.2.     Justificare
și valoarea adăugată a Uniunii
Nanotehnologiile constau într-o serie de
evoluții tehnologice cu potențial dovedit, având un impact
revoluționar, de exemplu în domeniul materialelor, al TIC, al
științelor vieții și al asistenței medicale și
bunurilor de consum, odată ce rezultatele cercetării sunt transpuse
în produse și procese de producție revoluționare.
Nanotehnologiile au un rol esențial în
abordarea provocărilor identificate de Strategia Europa 2020 pentru o
creștere inteligentă, durabilă și favorabilă
incluziunii. Implementarea cu succes a acestor tehnologii generice
esențiale va contribui la competitivitatea industriei Uniunii prin
facilitarea creării unor produse noi și îmbunătățite
sau a unor procese mai eficiente și va oferi soluții la
provocările viitoare.
Finanțarea pentru
cercetarea la nivel mondial în domeniul nanotehnologiilor s-a dublat, de la
aproximativ 6,5 miliarde EUR în 2004 la aproximativ 12,5 miliarde EUR în 2008,
în Uniune reprezentând aproximativ un sfert din acest total. Uniunea se
bucură de o poziție de lider recunoscută în domeniul
nanoștiințelor și nanotehnologiilor, preconizându-se că,
până în 2015, în Uniune, vor exista aproximativ 4 000 de
societăți.
Europa are nevoie acum
să își asigure și să își consolideze poziția pe
piața mondială prin promovarea cooperării pe scară
largă în cadrul a numeroase lanțuri valorice, cât și între
diferite sectoare industriale pentru a putea converti aceste tehnologii în
produse comerciale viabile. Aspectele legate de evaluarea și gestionarea
riscurilor, precum și guvernanța responsabilă devin factori
determinanți pentru impactul viitor al nanotehnologiilor asupra
societății și economiei.
Astfel, activitățile se vor concentra
pe răspândirea largă și aplicarea responsabilă a
nanotehnologiilor în economie, pentru a permite beneficii cu impact societal
și industrial puternic. Pentru a asigura oportunitățile
potențiale, inclusiv înființarea de noi societăți și
generarea de noi locuri de muncă, cercetarea ar trebui să furnizeze
instrumentele necesare unei aplicări corecte a proceselor de standardizare
și reglementare.
1.2.3.     Linii
generale ale activităților
(a)
Dezvoltarea de noi generații de nanomateriale,
nanodispozitive și nanosisteme
Se urmărește crearea de produse
fundamental noi care să faciliteze găsirea unor soluții durabile
într-o serie largă de sectoare.
(b)
Asigurarea dezvoltării și aplicării
în condiții de siguranță a nanotehnologiilor
Promovarea cunoștințelor
științifice privind impactul potențial al nanotehnologiilor
și nanosistemelor asupra sănătății sau asupra
mediului, precum și punerea la dispoziție a unor instrumente pentru
evaluarea și gestionarea riscurilor de-a lungul întregului ciclu de
viață.
(c)
Dezvoltarea dimensiunii societale a nanotehnologiei
Axarea pe guvernanța nanotehnologiei în
beneficiul societății.
(d)
Sinteza și producția eficientă a
nanomaterialelor, a componentelor și a sistemelor
Axarea pe operațiuni noi, pe integrarea
inteligentă a proceselor noi și a celor existente, precum și pe
aplicarea lor pe scară largă pentru a se ajunge la o producție
de masă și la unități de producție polivalente care
asigură transferul eficient al cunoștințelor în inovarea
industrială.
(e)
Dezvoltarea unor tehnici de consolidare a
capacității, a unor metode și echipamente de măsurare
Axarea pe tehnologiile de bază care
sprijină dezvoltarea și introducerea pe piață a nanomaterialelor
și a nanosistemelor complexe.
1.3.        Materialele
avansate
1.3.1.     Obiectivul
specific pentru materialele avansate
Obiectivul specific pentru cercetarea
și inovarea în domeniul materialelor avansate îl reprezintă
dezvoltarea unor materiale cu funcționalități noi și
performanțe îmbunătățite de funcționare, în vederea
unor produse mai competitive care reduc la minimum impactul asupra mediului
și asupra consumului de resurse.
Materialele se află în centrul
inovării în sectorul industrial și reprezintă elemente
esențiale. Materialele avansate care înglobează cunoștințe
într-o măsură mai mare, care au funcționalități noi
și performanțe mai bune sunt indispensabile pentru competitivitatea
industrială și dezvoltarea durabilă într-o serie de
aplicații și sectoare.
1.3.2.     Justificare
și valoarea adăugată a Uniunii
Sunt necesare materiale noi, avansate pentru
dezvoltarea unor produse și procese mai performante și mai durabile. Aceste
materiale reprezintă o parte a soluției la provocările
industriale și societale cu care ne confruntăm prin faptul că
sunt mai performante, consumă mai puține resurse și energie
și răspund cerințelor legate de durabilitate pentru produsele
scoase din uz.
Dezvoltarea axată pe aplicații
presupune de cele mai multe ori conceperea unor materiale complet noi capabile
să ofere în exploatare performanțele scontate. Aceste materiale
constituie un element important în lanțul de aprovizionare pentru
producția de înaltă valoare. Ele reprezintă, de asemenea, baza
pentru realizarea de progrese în domeniile tehnologiilor transversale (de
exemplu bioștiințe, electronică și fotonică), și,
potențial, în toate sectoarele pieței. Materialele în sine
reprezintă un pas important în creșterea valorii produselor și a
performanțelor acestora. Valoarea estimată și impactul
materialelor avansate sunt semnificative, înregistrându-se o rată
anuală de creștere de aproximativ 6 %, iar dimensiunea estimată
a pieței fiind de ordinul a 100 de miliarde EUR până în 2015.
Materialele vor fi concepute conform unei abordări
ce are în vedere ciclul de viață complet, de la furnizarea de
materiale disponibile până la sfârșitul duratei lor de
viață (principiul circuitului în natură), cu abordări
inovatoare în vederea reducerii la minimum a resurselor necesare
transformării lor. Utilizarea continuă, reciclarea sau utilizarea
secundară după sfârșitul duratei de viață vor fi, de
asemenea, acoperite, precum și inovarea societală aferentă.
Pentru a accelera
progresele, va fi promovată o abordare multidisciplinară și
convergentă care va include domeniile chimiei, fizicii,
științelor inginerești, modelării teoretice și
computaționale, științelor biologice și o proiectare
industrială din ce în ce mai creativă.
Se vor promova alianțele și
simbiozele industriale noi privind inovarea ecologică care să le
permită întreprinderilor să își diversifice producția,
să își extindă modelele de afaceri, să își reutilizeze
deșeurile ca bază pentru producții noi, de exemplu CO2 ca
bază de carbon pentru substanțe chimice fine și combustibili
alternativi.
1.3.3.     Linii
generale ale activităților
(a)
Tehnologiile materialelor transversale și
generice
Cercetarea în domeniul materialelor
funcționale, multifuncționale și structurale pentru inovare în
toate sectoarele industriale.
(b)
Dezvoltarea și transformarea materialelor
Cercetare și dezvoltare pentru a asigura
o valorizare eficientă și durabilă pentru a permite fabricarea
la scară industrială a produselor viitoare
(c)
Gestionarea substanțelor care intră în
compoziția materialelor
Cercetarea și dezvoltarea unor tehnici
și sisteme noi și inovatoare.
(d)
Materiale pentru o industrie cu emisii reduse de
dioxid de carbon durabilă
Dezvoltarea de noi produse și
aplicații, precum și instaurarea unor obiceiuri de consum care
contribuie la reducerea cererii de energie, precum și facilitarea unei
producții cu emisii scăzute de dioxid de carbon.
(e)
Materiale pentru industriile creative
Aplicarea design-ului și dezvoltării
de tehnologii convergente pentru a crea noi oportunități de afaceri,
inclusiv conservarea materialelor cu valoare istorică sau culturală.
(f)
Metrologie, caracterizare, standardizare și
controlul calității
Promovarea unor tehnologii precum
caracterizarea, evaluarea nedistructivă și modelarea
predictibilă a performanțelor în vederea obținerii de progrese
în domeniul științei și ingineriei materialelor.
(g)
Optimizarea utilizării materialelor
Cercetare și dezvoltare în vederea
explorării unor alternative la utilizarea anumitor materiale și a
unor abordări inovatoare ale modelelor de afaceri.
1.4.        Biotehnologiile
1.4.1.     Obiectivul
specific pentru biotehnologii
Obiectivul
specific al cercetării și inovării în domeniul biotehnologiilor
este de a dezvolta produse și procese competitive, durabile și
inovatoare și de a contribui, în calitate de vector al inovării,
într-o serie de sectoare europene precum agricultura, produsele alimentare,
chimice și sănătatea.
O bază
științifică, tehnologică și de inovare solidă în
domeniul biotehnologiilor va sprijini industria europeană asigurându-i o
poziție de lider în sectorul acestei tehnologii generice cheie. Această
poziție va fi consolidată în continuare prin integrarea aspectelor
legate de evaluare a siguranței și de gestionare, ale riscurilor
globale în utilizarea biotehnologiei.
1.4.2.     Justificare
și valoarea adăugată a Uniunii
Biotehnologiile, care au dobândit o
poziție puternică datorită extinderii cunoașterii în
domeniul sistemelor vii, sunt menite să furnizeze o serie de
aplicații noi și să consolideze baza industrială a Uniunii și
capacitatea acesteia de inovare. Importanța din ce în ce mai mare a
biotehnologiilor rezidă în aplicațiile industriale care includ
substanțele biochimice, a căror cotă de piață se
estimează că va crește cu până la 12 % - 20 % din
producția de substanțe chimice până în 2015. Biotehnologiile
abordează, de asemenea, o serie dintre așa-numitele douăsprezece
norme ale chimiei verzi, grație selectivității și
eficienței biosistemelor. Posibilele sarcini economice pentru
întreprinderile Uniunii pot fi reduse prin exploatarea potențialului
proceselor biotehnologice și al produsele ecologice pentru reducerea
emisiilor de CO2, despre care se estimează că variază
de la 1 la 2,5 miliarde de tone echivalent CO2 anual până în
2030. În sectorul biofarmaceutic din Europa, deja aproximativ 20 % din
medicamentele actuale se obțin prin biotehnologii, 50 % dintre acestea
fiind medicamente noi. Biotehnologiile oferă, de asemenea, noi
oportunități pentru exploatarea potențialului enorm al
resurselor marine, în vederea producerii unor aplicații inovatoare în
sectorul industrial, al sănătății și al mediului. Se
preconizează că sectorul emergent al biotehnologiilor marine
(albastre) va crește cu 10 % pe an.
Alte surse principale de inovare se află
la granița dintre biotehnologii și alte tehnologii generice
convergente, în special, nanotehnologiile și TIC, cu aplicații precum
detectarea și diagnosticarea.
1.4.3.     Linii
generale ale activităților
(a)
Promovarea rolului biotehnologiilor transversale de
catalizatori ai inovării viitoare
Dezvoltarea noilor domenii tehnologice, cum ar
fi biologia sintetică, bioinformatica și biologia sistemelor, care au
un potențial considerabil pentru aplicații complet noi.
(b)
Procese industriale bazate pe biotehnologii
Dezvoltarea biotehnologiei industriale pentru
produse și procese industriale competitive (de exemplu, în industria
chimică, sănătate, minerit, energie, celuloză și
hârtie, materiale textile, amidon, prelucrarea alimentelor) și dimensiunea
sa ecologică.
(c)
Tehnologii-platformă inovatoare și
competitive
Dezvoltarea de tehnologii-platformă (de
exemplu, genomică, metagenomică, proteomică, instrumente
moleculare) pentru a consolida poziția de lider și avantajul
competitiv într-un număr mare de sectoare economice.
1.5.        Sisteme
de producție și prelucrare avansate
1.5.1.     Obiectiv
specific
Obiectivul specific al cercetării
și inovării în domeniul sistemelor de producție și
prelucrare avansate este de a transforma formele actuale de producție
industrială în vederea creării unor tehnologii de producție
și prelucrare bazate într-o mai mare măsură pe cunoaștere,
durabile și transsectoriale, care să conducă la mai multe
produse, procese și servicii inovatoare.
1.5.2.     Justificare
și valoarea adăugată a Uniunii
Sectorul de producție este de mare
importanță pentru economia europeană, contribuind cu aproximativ
17 % din PIB și reprezentând aproximativ 22 de milioane de locuri de
muncă în Uniune în 2007. Odată cu reducerea barierelor economice în
calea comerțului și cu efectul de catalizator al tehnologiei
comunicațiilor, producția cunoaște o concurență
puternică și are tendința de a se deplasa în țările în
care costurile globale sunt cele mai reduse. Având în vedere salariile mari,
abordarea europeană cu privire la producție trebuie, prin urmare,
să se schimbe radical pentru a rămâne competitivă la nivel
mondial, iar programul Orizont 2020 poate contribui la reunirea tuturor
părților interesate pentru înfăptuirea acestui obiectiv.
Europa trebuie să continue să
investească la nivelul Uniunii pentru a-și menține poziția
de lider și competențele în domeniul tehnologiilor de producție
și pentru a face tranziția către bunuri de mare valoare, care
înglobează cunoaștere într-o mai mare măsură, prin crearea
condițiilor și exploatarea atuurilor care permit o producție
durabilă și furnizarea de servicii pe întreaga durată de
viață a unui produs fabricat. Este necesar ca industriile
producției și prelucrării mari consumatoare de resurse să
mobilizeze în continuare resurse și cunoaștere la nivelul Uniunii
și să continue să investească în cercetare, dezvoltare
și inovare pentru a permite obținerea de progrese în continuare
către o economie competitivă cu emisii scăzute de dioxid de
carbon și pentru a respecta nivelurile, convenite la nivelul Uniunii, de
reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2050 pentru
sectoarele industriale[24].

Prin politici ambițioase la nivelul
Uniunii, Europa ar putea asigura creșterea industriilor sale existente
și ar favoriza industriile emergente ale viitorului. Valoarea
estimată și impactul sectorului sistemelor avansate de producție
este semnificativ, cu o dimensiune a pieței estimată la aproximativ
150 de miliarde EUR până în 2015 și cu o rată compusă
anuală de creștere de aproximativ 5 %.
Este esențială prezervarea nivelului
de cunoaștere și a competențelor în vederea menținerii
capacității de producție și de prelucrare din Europa. Activitățile
de cercetare și inovare se vor concentra asupra producției și
prelucrării durabile, prin introducerea inovărilor tehnice necesare
și a unei abordări axate pe client, pentru a crea produse și servicii
care înglobează într-o mare măsură cunoaștere, cu un consum
redus de materii prime și de energie. Europa are nevoie, de asemenea,
să transfere aceste tehnologii generice și cunoștințe la
alte sectoare productive, cum ar fi construcțiile, care constituie o
sursă majoră de gaze cu efect de seră (GES),
activitățile de construcții reprezentând aproximativ 40 % din
totalul consumului de energie în Europa și generând 36 % din emisiile de
CO2. Sectorul construcțiilor, care generează 10 % din PIB
și asigură aproximativ 16 milioane de locuri de muncă în Europa
în 3 milioane de întreprinderi, din care 95 % sunt IMM-uri, trebuie să
utilizeze materiale și abordări inovatoare de producție, pentru
a atenua impactul său asupra mediului.
1.5.3.     Linii
generale ale activităților
(a)
Tehnologii pentru fabricile viitorului
Promovarea creșterii industriale durabile
prin facilitarea unei schimbări strategice în Europa de la producția
ce are în vedere costurile la o abordare ce urmărește crearea de
valoare adăugată ridicată.
(b)
Tehnologii care facilitează construcția
de clădiri eficiente din punct de vedere energetic
Reducerea consumului de energie și a
emisiilor de CO2 prin dezvoltarea și aplicarea unor tehnologii
de construcție durabile.
(c)
Tehnologii durabile cu emisii reduse de dioxid de
carbon în industriile de prelucrare mari consumatoare de energie
Creșterea competitivității
industriilor de prelucrare prin ameliorarea considerabilă a
eficienței utilizării resurselor și a eficienței energetice
și prin reducerea impactului asupra mediului al acestor
activități industriale de-a lungul întregului lanț valoric, prin
promovarea adoptării unor tehnologii cu emisii reduse de dioxid de carbon.

(d)
Noi modele de afaceri durabile
Derivarea de concepte și metodologii
pentru modele de afaceri adaptabile, bazate pe cunoaștere în cadrul unor
abordări personalizate.
1.6.        Spațiul
1.6.1.     Obiectivul
specific pentru spațiu
Obiectivul specific al cercetării
și inovării în domeniul spațial este de a promova o industrie
spațială competitivă și inovatoare și de a încuraja
comunitatea de cercetare să dezvolte și să exploateze
infrastructura spațială, pentru a răspunde politicilor și
nevoilor societale viitoare ale Uniunii.
Consolidarea sectorului spațial european
prin stimularea cercetării și inovării în domeniul spațial
este vitală pentru menținerea și protejarea
capacității Europei de acces și de derulare de operațiuni
în spațiu, în sprijinul politicilor Uniunii, al intereselor strategice
internaționale și al competitivității dintre națiunile
care călătoresc în spațiu și care au o experiență
îndelungată sau care se află la începutul acestui drum.
1.6.2.     Justificare
și valoarea adăugată a Uniunii
Spațiul reprezintă un element
important, dar adesea invizibil în crearea unor servicii și produse
diverse, cruciale pentru societatea modernă de astăzi, cum ar fi
echipamentele de navigație, de comunicare, prognozele meteorologice,
și informațiile geografice. Elaborarea și punerea în aplicare a
politicilor la nivel european, național și regional depind din ce în
ce mai mult de informații care provin din activități
desfășurate în spațiu. Sectorul spațial mondial crește
și se extinde cu rapiditate în regiuni noi (de exemplu, China, America de
Sud). Industria europeană este, în
prezent, un exportator important de sateliți de primă clasă în
scopuri comerciale și științifice. Concurența
din ce în ce mai mare la nivel mondial reprezintă o provocare pentru
poziția Europei în acest domeniu. Astfel,
Europa este interesată să se asigure că industria sa
continuă să facă eforturi pe această piață extrem
de competitive extraordinară. În plus, datele provenind de la
sateliți științifici europeni au contribuit la unele dintre cele
mai importante descoperiri științifice din ultimele decenii în
științele pământului și astronomie.
Prin această capacitate unică, sectorul spațial european
are un rol esențial de jucat în abordarea provocărilor identificate
în Strategia Europa 2020.
Cercetarea, dezvoltarea tehnologică
și inovarea sprijină capacitățile în domeniul spațial
care sunt vitale pentru societatea europeană. În
timp ce Statele Unite ale Americii cheltuiesc aproximativ 25 % din bugetul
alocat domeniului spațial pentru cercetare și dezvoltare,
cheltuielile Uniunii se situează sub 10 %. În
plus, cercetarea spațială în Uniune este fragmentată în programele
naționale ale câtorva state membre. Pentru
a menține avantajul tehnologic și competitiv sunt necesare
acțiuni la nivelul Uniunii, care să coordoneze cercetarea
spațială, să promoveze participarea cercetătorilor din
toate statele membre, precum și să reducă obstacolele în calea
proiectelor transnaționale de colaborare în domeniul cercetării
spațiale. Acest lucru trebuie realizat prin coordonare cu Agenția
Spațială Europeană care a gestionat cu succes dezvoltarea
sateliților industriali și misiuni spațiale exhaustive la nivel
interguvernamental cu o serie de state membre, începând din 1975. În plus, informațiile furnizate de
sateliții europeni vor oferi un potențial din ce în ce mai mare
pentru dezvoltarea în continuare a serviciilor prin satelit, inovatoare, din
aval. Acestea reprezintă un sector tipic de activitate pentru IMM-uri
și ar trebui să fie sprijinite prin măsuri care vizează
cercetarea și inovarea, pentru a se beneficia pe deplin de această
oportunitate și în special de investițiile considerabile alocate
celor două inițiative emblematice ale Uniunii, Galileo și GMES.
Spațiul transcende în mod natural
granițele terestre, oferind o perspectivă unică de dimensiune
globală, fapt ce permite inițierea unor proiecte de anvergură
[de exemplu, „International Space Station” (Stația spațială
internațională), „Space Situational Awareness” (Cunoașterea
situației spațiale)] derulate prin cooperare
internațională. O politică spațială comună
și derularea de activități de cercetare și inovare la nivel
european sunt indispensabile în vederea deținerii unui rol important în
cadrul acestor acțiuni spațiale internaționale în
următoarele decenii.
Cercetarea și inovarea în domeniul
spațial prevăzută în programul-cadru Orizont 2020 este
aliniată priorităților politicii spațiale a Uniunii,
așa cum sunt definite în continuare de consiliile privind domeniul
spațial ale acesteia și de Comisia Europeană[25].
1.6.3.     Linii
generale ale activităților
(a)
Facilitarea competitivității europene,
autonomiei și inovării în sectorul spațial european
Aceasta presupune menținerea și
dezvoltarea unei industrii spațiale competitive și
întreprinzătoare alături de o comunitate de cercetare de clasă
mondială în domeniul spațial pentru a menține poziția de
lider a Europei și autonomia în ceea ce privește tehnologia
spațială, pentru a promova inovarea în sectorul spațial și
pentru a facilita inovațiile terestre bazate pe rezultate ale unei
activității în spațiu, de exemplu prin utilizarea
teledetecției și a datelor de navigație.
(b)
Facilitarea progreselor în domeniul tehnologiilor
spațiale
Aceasta urmărește dezvoltarea unor
tehnologii și concepte operaționale spațiale avansate, de la
idee până la testarea în spațiu, inclusiv navigație și
teledetecție, precum și protejarea echipamentelor spațiale de
amenințări precum deșeurile cosmice și exploziile solare. Dezvoltarea
și aplicarea unor tehnologii spațiale avansate necesită
educația și formarea continuă a inginerilor și
cercetătorilor cu înaltă calificare.
(c)
Facilitarea exploatării datelor spațiale
O exploatare sporită în mod considerabil
a datelor provenite de la sateliți europeni se poate obține doar
printr-un efort concertat de coordonare și organizare a prelucrării,
validării și standardizării datelor spațiale. Inovațiile
în gestionarea și diseminarea datelor pot, de asemenea, să asigure un
randament sporit al investițiilor în infrastructură
spațială și contribuie la abordarea provocărilor societale,
în special în cazul în care sunt coordonate în cadrul unei inițiative la
nivel mondial cum ar fi, de exemplu Sistemul de sisteme globale de observare a
pământului, Programul european de navigare prin satelit Galileo sau IPCC
pentru problemele legate de schimbările climatice.
(d)
Facilitarea cercetării europene în sprijinul
parteneriatelor internaționale în domeniul spațial
Inițiativele în domeniul spațial au
un caracter global fundamental. Acest lucru este deosebit de evident pentru
activități cum ar fi cunoașterea situației spațiale
(SSA) și numeroase proiecte în domeniul științelor spațiale
și de explorare. Dezvoltarea tehnologiei spațiale de vârf se
realizează din ce în ce mai mult în cadrul unor astfel de parteneriate
internaționale. Asigurarea accesului la acestea constituie un factor
important de succes pentru cercetătorii și industria europeană.
2.           Accesul la finanțarea de risc
2.1.        Obiectiv
specific
Obiectivul
specific este de a contribui la remedierea deficiențelor pieței în
ceea ce privește accesul la finanțare de risc pentru cercetare
și inovare.
Situația investițiilor în domeniul
cercetării și inovării este dezastruoasă, în special pentru
IMM-urile inovatoare și întreprinderile de dimensiune intermediară (mid-caps)
cu un potențial ridicat de creștere. Există o serie de lacune
grave pe piață în ceea ce privește furnizarea de finanțare,
întrucât inovațiile necesare pentru atingerea obiectivelor de
politică se dovedesc prea riscante pentru piață, în general, ca
să le suporte.
Un mecanism de împrumut și un mecanism de
capitaluri proprii vor contribui la depășirea unor astfel de probleme
prin îmbunătățirea finanțării și a profilurilor
de risc ale activităților de cercetare și inovare respective. Acest
lucru, în schimb, va facilita accesul întreprinderilor și al altor
beneficiari la împrumuturi, garanții și alte forme de finanțare
de risc, va promova investițiile inițiale și dezvoltarea de noi
fonduri de capital de risc, va îmbunătăți transferul de
cunoștințe și piața în domeniul proprietății
intelectuale, va atrage fonduri pentru piața de capital de risc și,
în ansamblu, va contribui la accelerarea tranziției de la conceperea,
dezvoltarea și demonstrarea de noi produse și servicii la
comercializarea lor.
Efectul general va consta în creșterea
disponibilității sectorului privat de a investi în cercetare și
inovare și de a contribui astfel la atingerea unui obiectiv-cheie al
Strategiei Europa 2020: 3 % din PIB-ul Uniunii investit în cercetare și
dezvoltare până la sfârșitul acestui deceniu. Utilizarea unor
instrumente financiare va contribui, de asemenea, la atingerea obiectivelor
privind cercetarea și inovarea ale tuturor sectoarelor și domeniilor
de politică esențiale pentru abordarea provocărilor societale
(precum schimbările climatice, energia și utilizarea eficientă a
resurselor, securitatea alimentară la nivel global, furnizarea
asistenței medicale și îmbătrânirea populației), pentru
creșterea competitivității și pentru sprijinirea unei
creșteri durabile, favorabile incluziunii și pentru furnizarea de
bunuri ecologice și publice de altă natură.
2.2.        Justificare
și valoarea adăugată a Uniunii
Este necesar un mecanism de împrumut la
nivelul Uniunii pentru cercetare și inovare, pentru a crește
șansele contractării de credite și garanții și ale
atingerii obiectivelor politicii de cercetare și inovare. Este foarte
probabil ca deficitul actual de pe piață între cererea și oferta
de credite și de garanții pentru investiții în cercetare și
inovare cu risc ridicat, pe care își propune să îl soluționeze
actualul mecanism de finanțare cu partajarea riscurilor (MFPR), să
persiste în condițiile în care băncile comerciale sunt, în cea mai
mare parte, absente pe piața creditelor cu risc ridicat. Cererea de
finanțare de credite prin MFPR a fost mare, de la lansarea mecanismului la
jumătatea anului 2007: în prima fază (2007-2010), utilizarea acesteia
a întrecut estimările inițiale cu peste 50 % în ceea ce privește
aprobările de credite active (7,6 miliarde EUR față de 5
miliarde EUR, cât se previzionase).
Mai mult, în general, băncile nu sunt în
măsură să aprecieze valoarea activelor cunoașterii, cum ar
fi proprietatea intelectuală și, prin urmare, sunt adesea reticente
la ideea de a investi în întreprinderile bazate pe cunoaștere. Consecința
este că numeroase întreprinderi inovatoare bine poziționate – atât
mari, cât și mici – nu pot obține împrumuturi pentru
activități de cercetare și inovare cu risc ridicat.
Aceste deficite pe piață au drept
cauze profunde incertitudinile, asimetriile de informare și costurile
ridicate pe care le implică încercările de a soluționa aceste
probleme: întreprinderile înființate recent dispun de un istoric al
activității prea scurt ca să satisfacă creditorii
potențiali și chiar și întreprinderi bine poziționate nu
pot furniza adesea informații suficiente, iar la începutul unei
investiții în cercetare și inovare nu este deloc sigur dacă
eforturile întreprinse vor conduce la o inovare de succes.
În plus, întreprinderile aflate în stadiul de
dezvoltare a conceptului sau care își desfășoară
activitatea în domenii emergente nu dispun, de regulă, de suficiente
garanții. Un alt factor de descurajare este că, chiar și în
cazul în care activitățile de cercetare și inovare duc la
apariția unui produs sau a unui proces comercial, nu este deloc sigur
că întreprinderea care a depus eforturile își va putea însuși în
mod exclusiv beneficiile care derivă din acesta.
În ceea ce privește valoarea
adăugată pentru Uniune, mecanismul de împrumut va contribui la
remedierea deficiențelor pieței, care împiedică sectorul privat
să investească în cercetare și inovare la un nivel optim. Implementarea
sa va permite punerea în comun a unei mase critice de resurse de la bugetul
Uniunii și, în baza unei partajări a riscurilor, de la
instituția (instituțiile) financiară (e) căreia
(cărora) i (li) s-a încredințat implementarea mecanismului. Acest
lucru va stimula întreprinderile să investească mai mult din
propriile fonduri în cercetare și inovare decât ar fi făcut-o în alte
condiții. În plus, o facilitate de credit va ajuta organizațiile,
atât publice, cât și private, să reducă riscurile inițierii
achiziționării înainte de comercializare sau ale
achiziționării produselor și serviciilor inovatoare.
Este necesar un mecanism de capitaluri
proprii la nivelul Uniunii pentru cercetare și inovare pentru a
contribui la îmbunătățirea disponibilității
finanțării de capital propriu pentru investițiile aflate într-un
stadiu de început sau avansat și pentru a impulsiona dezvoltarea
pieței de capital de risc din Uniune. În cursul fazei de transfer
tehnologic și de pornire, noile întreprinderi intră într-o „vale a
morții”, în care nu mai pot să beneficieze de granturi publice pentru
cercetare și nici să atragă finanțare privată. Ajutoarele
publice care permit mobilizarea fondurilor private de înființare și
de pornire pentru acoperirea acestei lacune sunt, în prezent, prea fragmentate
și intermitente sau gestionarii lor nu dispun de expertiza necesară. Mai
mult, în Europa, majoritatea fondurilor de capital de risc sunt insuficiente
pentru a finanța creșterea întreprinderilor inovatoare și nu au
masa critică necesară pentru a se specializa și a funcționa
la nivel transnațional.
Consecințele sunt grave. Înainte de criza
financiară, sumele investite în IMM-uri de către fondurile de capital
de risc europene au fost de circa 7 miliarde EUR anual, în timp ce cifrele
pentru 2009 și 2010 au variat între 3 și 4 miliarde EUR. Reducerea
finanțării cu capital de risc a afectat numărul întreprinderilor
noi vizate de fondurile de capital de risc: în 2007, aproximativ 3 000 de
IMM-uri au primit finanțare cu capital de risc, în comparație cu doar
aproximativ 2 500 în 2010.
În ceea ce privește valoarea
adăugată pentru Uniune, mecanismul de capitaluri proprii pentru
cercetare și inovare va completa sistemele naționale care nu pot
alimenta investițiile transnaționale în cercetare și inovare.
Înțelegerile în fază incipientă vor avea un efect demonstrativ
de care pot beneficia investitorii publici și privați din întreaga
Europă. Pentru faza de creștere, doar la nivel european este
posibilă atingerea anvergurii necesare și a unei participări
puternice a investitorilor privați, care sunt esențiale pentru
funcționarea unei piețe de capital de risc care se
autoalimentează.
Mecanismele de împrumut și de
capitaluri proprii, susținute de un set de
măsuri însoțitoare, vor sprijini îndeplinirea obiectivelor de
politică ale programului-cadru Orizont 2020. În acest scop, ele vor fi
destinate consolidării și creșterii calității bazei
științifice a Europei, promovării cercetării și
inovării pe baza unei agende orientate către întreprinderi și
abordării provocărilor societale, cu accent pe activități precum
testare, demonstrație, bancuri de testare și preluarea pe
piață.
În plus, acestea vor contribui la abordarea
obiectivelor privind cercetarea și inovarea ale altor programe și
domenii de politică, precum politica agricolă comună (PAC),
combaterea schimbărilor climatice (tranziția către o economie cu
emisii scăzute de dioxid de carbon și adaptarea la schimbările
climatice) și politica comună în domeniul pescuitului. Vor fi
dezvoltate complementarități cu instrumente financiare naționale
și regionale în contextul cadrului strategic comun pentru politica de
coeziune, în care se prevede un rol mai important pentru mecanismele
financiare.
Conceperea lor ține seama de necesitatea
de a aborda deficiențele și caracteristicile specifice pieței
(cum ar fi gradul de dinamism și rata de înființare de
societăți) și de cerințele de finanțare ale acestor
domenii și ale altora. Alocările bugetare între instrumente ar putea
fi adaptate pe parcursul programului-cadru Orizont 2020, ca răspuns la
schimbarea condițiilor economice.
Mecanismul de capitaluri proprii și
componenta pentru IMM-uri a mecanismului de capitaluri proprii vor fi puse în
aplicare ca parte a două instrumente financiare ale UE care asigură
capitaluri proprii și credite pentru a sprijini cercetarea și inovarea
în IMM-uri, precum și creșterea acestora, împreună cu
mecanismele de capitaluri proprii și de împrumut ale Programului pentru
competitivitatea întreprinderilor și pentru IMM-uri.
2.3.        Linii
generale ale activităților
(a)
Mecanismul de împrumut care asigură
finanțarea creditelor pentru cercetare și inovare: „un serviciu al
Uniunii de garantare și creditare pentru cercetare și inovare”
Obiectivul este de a îmbunătăți
accesul la finanțare prin îndatorare – credite, garanții,
contragaranții și alte forme de titluri de creanță și
de finanțare de risc – pentru entitățile publice și private
și pentru parteneriatele public-privat angajate în activități de
cercetare și inovare care necesită investiții riscante pentru a
ajunge la rezultate. Accentul va fi pe sprijinirea cercetării și
inovării cu potențial ridicat pentru excelență.
Beneficiarii finali vizați vor fi, cel
mai probabil, entități juridice de orice dimensiune care pot
împrumuta și rambursa bani și, în special, IMM-urile care au
potențialul de a efectua inovare și de a se dezvolta rapid, precum
și întreprinderi de dimensiune intermediară (mid-caps) și
firme mari, universități și institute de cercetare, infrastructuri
de cercetare și inovare, parteneriate public-privat și vehicule
investiționale sau proiecte specializate.
Finanțarea facilității de
credit va avea două componente principale:
(1)     O componentă
care are în vedere cererea, care acordă credite
și garanții în baza principiului „primul sosit, primul servit”, cu un
sprijin specific pentru beneficiari precum IMM-urile și întreprinderile de
dimensiune intermediară (mid-caps). Această componentă
trebuie să răspundă creșterii puternice și constante
constatate cu privire la volumul finanțării MFPR, care este
axată pe cerere. În cadrul componentei pentru IMM-uri, vor fi sprijinite
acțiunile care urmăresc îmbunătățirea accesului la
finanțare al IMM-urilor sau al altor entități ale căror
activități au la bază cercetarea și dezvoltarea și/sau
inovarea.
(2)     O componentă
care are în vedere obiectivele, axată pe politici
și sectoare-cheie esențiale pentru abordarea provocărilor
societale, îmbunătățirea competitivității, sprijinirea
unei creșteri economice durabile, cu emisii scăzute de dioxid de
carbon și favorabile incluziunii, și care furnizează bunuri
ecologice și publice de altă natură. Această
componentă va ajuta Uniunea să abordeze aspectele legate de cercetare
și inovare ale obiectivelor de politică sectorială.
(b)
Mecanismul de capitaluri proprii care oferă
finanțare de capitaluri proprii pentru cercetare și inovare: „Instrumente
de capitaluri proprii ale Uniunii pentru cercetare și inovare”
Scopul este de a contribui la
depășirea deficiențelor pieței europene de capital de risc
și de a furniza capital propriu și cvasicapital propriu pentru
acoperirea nevoilor de dezvoltare și de finanțare ale
întreprinderilor inovatoare, din faza inițială până la cea de
creștere și extindere. Accentul este pus pe sprijinirea obiectivelor
stabilite de Orizont 2020 și de politicile conexe.
Beneficiarii țintă finali sunt,
potențial, întreprinderi de toate dimensiunile care inițiază sau
participă la activități în domeniul inovării, cu un accent
special pe IMM-urile și întreprinderilor de dimensiune intermediară (mid-caps)
inovatoare.
Mecanismul de capitaluri proprii se va axa pe
fonduri de capital de risc pentru faza de început care furnizează capital
de risc și cvasicapital (inclusiv capital de tip mezanin) întreprinderilor
individuale. Mecanismul va avea, de asemenea, posibilitatea de a realiza
investiții pentru extindere și în faza de creștere împreună
cu mecanismul de capitaluri proprii pentru creștere din cadrul Programului
pentru competitivitatea întreprinderilor și a IMM-urilor, pentru a asigura
un sprijin continuu în faza de lansare și de dezvoltare a întreprinderilor.
Mecanismul de capitaluri proprii, care va fi
în principal determinată de cerere, va utiliza o abordare la nivel de
portofoliu, în care fondurile de capital de risc și alți intermediari
comparabili selectează întreprinderile în care urmează să se
investească.
S-ar putea aplica un sistem de alocări
pentru atingerea unor obiective de politică specifice, pornind de la
experiența pozitivă a programului-cadru pentru inovație și
competitivitate în care au fost făcute alocări pentru ecoinovare.
Componenta pentru lansare, care sprijină fazele de inițiere și de început, va
permite investiții de capitaluri proprii, printre altele, în
organizații de transfer de cunoștințe, fonduri de capital de
inițiere, fonduri de inițiere de activități
transfrontaliere, vehicule co-investiționale providențiale, active
care încorporează proprietate intelectuală, platforme pentru schimbul
și comercializarea de drepturi de proprietate intelectuală, precum
și fonduri de capital de risc pentru fazele de început.
Componenta pentru creștere care va realiza investiții în fazele de extindere și
creștere, împreună cu facilitatea de capitaluri proprii pentru
creștere din cadrul Programului pentru competitivitatea întreprinderilor
și a IMM-urilor, inclusiv investiții în operațiuni
transfrontaliere de tip fonduri de fonduri și investiții în fonduri
de capital de risc, majoritatea acestora fiind axate pe o tematică ce
sprijină obiectivele Strategiei Europa 2020.
3.           Inovarea în întreprinderile mici
și mijlocii
3.1         Obiectiv
specific
Obiectivul
specific este stimularea creșterii economice prin creșterea
nivelurilor de inovare în IMM-uri, acoperindu-se nevoile lor diverse în materie
de inovare pe parcursul întregului ciclu de inovare, pentru toate tipurile de
inovare, conducând astfel la IMM-uri cu creștere mai rapidă, active
pe plan internațional.
Având în vedere
rolul central al IMM-urilor în economia Europei, cercetarea și inovarea în
sectorul IMM-urilor vor juca un rol esențial în creșterea
competitivității, stimularea creșterii economice și crearea
de locuri de muncă și, astfel, în realizarea obiectivelor Strategiei
Europa 2020 și, în special, a inițiativei sale emblematice „O Uniune
a inovării”.
Cu toate acestea,
IMM-urile au – în pofida ponderii lor importante economice și în ceea ce
privește ocuparea forței de muncă, precum și a
potențialului de inovare semnificativ – probleme legate de dimensiune
pentru a putea deveni mai inovatoare și mai competitive. Deși Europa
produce un număr similar de întreprinderi nou-înființate cu cel al
Statelor Unite ale Americii, în cazul IMM-urilor europene, transformarea în
întreprinderi mari este mai dificilă decât în cazul întreprinderilor
omoloage americane. Mediul de afaceri internaționalizat în care
lanțurile valorice sunt din ce în ce mai interconectate exercită o
presiune și mai mare asupra lor. IMM-urile trebuie să își
îmbunătățească capacitatea de inovare. Acestea trebuie
să genereze, să preia și să comercializeze
cunoștințe și idei de afaceri noi mai rapid și într-o
măsură mai mare, pentru a concura cu succes pe piețele mondiale
care evoluează cu rapiditate. Provocarea constă în a încuraja
realizarea de mai multă inovare în cadrul IMM-urilor, sporindu-le astfel
competitivitatea și accelerându-le creșterea.
Acțiunile
propuse urmăresc completarea politicilor și programelor
naționale și regionale de inovare în întreprinderi, pentru a încuraja
cooperarea între IMM-uri și alți actori relevanți în domeniul
inovării, pentru a elimina decalajul dintre cercetare/dezvoltare și
preluarea cu succes pe piață a acestora, pentru a asigura un mediu
mai favorabil inovării în întreprinderi, prin măsuri ce au în vedere
cererea, precum și prin acordarea de sprijin ținându-se seama de
natura schimbătoare a proceselor de inovare, a noilor tehnologii, a
piețelor și modelelor de afaceri.
Se vor stabili
legături strânse cu politicile specifice ale Uniunii în sectorul
industrial, în special cu Programul pentru competitivitatea întreprinderilor
și a IMM-urilor și cu fondurile politicii de coeziune, pentru a se
asigura sinergii și o abordare coerentă.
3.2.        Justificare
și valoarea adăugată a Uniunii
IMM-urile sunt principalele motoare ale
inovării prin capacitatea lor de a transforma rapid și eficient
ideile noi în activități economice de succes. IMM-urile servesc drept
intermediari importanți pentru externalizarea cunoștințelor,
aducând rezultatele cercetării pe piață. Ultimii douăzeci
de ani au demonstrat că sectoare întregi au fost reînnoite și au fost
create noi industrii grație IMM-urilor inovatoare. Întreprinderile cu creștere
rapidă sunt esențiale pentru dezvoltarea industriilor emergente
și pentru accelerarea schimbărilor structurale de care are nevoie
Europa pentru a deveni o economie bazată pe cunoaștere și cu
emisii reduse de dioxid de carbon, caracterizată printr-o creștere
economică susținută și cu locuri de muncă de
înaltă calitate.
IMM-urile pot fi găsite în toate
sectoarele economiei. Ele formează o parte a economiei europene, mai
importantă decât în cazul altor regiuni, cum ar fi Statele Unite ale
Americii. Toate tipurile de IMM-urile pot să inoveze. Acestea trebuie
încurajate și sprijinite să investească în cercetare și
inovare. În acest sens, ele ar trebui să poată să valorifice
întregul potențial de inovare al pieței interne și al SEC,
pentru a crea noi oportunități de afaceri în Europa și dincolo
de granițele acesteia și pentru a contribui la găsirea unor
soluții la provocările societale esențiale.
Participarea la
cercetare și inovare în Uniune consolidează capacitatea de cercetare
și dezvoltare, precum și capacitate tehnologică a IMM-urilor,
sporește capacitatea lor de a genera, absorbi și de a utiliza noi
cunoștințe, intensifică exploatarea economică a
soluțiilor noi, stimulează inovarea în produse, servicii și
modele de afaceri, promovează activitățile comerciale pe
piețe mai mari și internaționalizează rețelele
IMM-urilor în domeniul cunoașterii. IMM-urile care dispun de o bună
gestionare a inovării, drept rezultat, bazându-se adesea pe
competențe și expertiză externă , se situează pe
poziții superioare.
Colaborările
transfrontaliere sunt un element important al strategiei de inovare a
IMM-urilor pentru a rezolva unele dintre probleme legate de dimensiunea
acestora, cum ar fi accesul la competențe tehnologice și
științifice și la noi piețe. Acestea contribuie la
transformarea ideilor în profit și creștere pentru întreprindere
și, în sens invers, la creșterea investițiilor private în
cercetare și inovare.
Programele
naționale și regionale de cercetare și inovare, susținute
adesea prin politica europeană de coeziune, joacă un rol
esențial în promovarea IMM-urilor. În special, fondurile pentru politica
de coeziune joacă un rol cheie prin consolidarea capacităților
și asigurarea unei orientări spre excelență pentru IMM-uri
în scopul dezvoltării de proiecte de excelență care pot concura
pentru finanțare în cadrul programului-cadru Orizont 2020. Cu toate
acestea, numai câteva programe naționale și regionale oferă
finanțare pentru activități transnaționale de cercetare
și inovare desfășurate de către IMM-uri, pentru diseminarea
la nivelul Uniunii și pentru preluarea de soluții inovatoare sau
pentru servicii transfrontaliere de sprijin pentru inovare. Provocarea
constă în a oferi IMM-urilor sprijin deschis din punct de vedere tematic
pentru a se realiza proiecte internaționale în conformitate cu strategiile
în domeniul inovării ale întreprinderilor. Sunt necesare, prin urmare,
acțiuni la nivelul Uniunii care să completeze activitățile
întreprinse la nivel național și regional, în vederea creșterii
impactului acestora și pentru a deschide calea spre sistemele de sprijin
pentru cercetare și inovare.
3.3.        Linii
generale ale activităților
(a)
Integrarea sprijinului pentru IMM-uri
IMM-urile vor fi sprijinite în întregul
program-cadrul Orizont 2020. În acest scop un instrument specific pentru
IMM-uri va furniza sprijin neîntrerupt, în etape care să acopere întregul
ciclu de inovare. Instrumentul pentru IMM-uri se va adresa tuturor tipurilor de
IMM-uri inovatoare care demonstrează o ambiție puternică de a se
dezvolta, crește și internaționaliza. Acesta va fi furnizat
pentru toate tipurile de inovare, inclusiv inovații la nivelul
serviciilor, netehnologice, și la nivel social. Scopul este de a dezvolta
și capitaliza potențialul de inovare al IMM-urilor pentru a acoperi
deficitul de finanțare pentru activitățile de cercetare și
inovare în stadiu de început cu risc ridicat, stimulând inovațiile și
crescând comercializarea în sectorul privat a rezultatelor cercetării.
Pentru toate obiectivele specifice privind
provocările societale și poziția de lider în ceea ce
privește tehnologiile industriale se va aplica instrumentul specific
pentru IMM-uri și se vor aloca fonduri în această direcție.
(b)
Sprijin pentru IMM-urile care efectuează
cercetare în mod intensiv
Scopul este de a promova inovarea
orientată către piață a IMM-urilor care
desfășoară activități de cercetare și dezvoltare.
O acțiune specifică va viza IMM-urile care efectuează cercetare
în mod intensiv în sectoare de înaltă tehnologie, care demonstrează
capacitatea de a exploata din punct de vedere comercial rezultatele
proiectului.
(c)
Consolidarea capacității de inovare a
IMM-urilor
Vor fi sprijinite
activități de asistență în implementare și de
completare a măsurilor specifice în favoarea IMM-urilor din întregul
program-cadru Orizont 2020, în special pentru consolidarea
capacității de inovare a IMM-urilor.
(d)
Sprijinirea inovării orientate către
piață
Sprijinirea
inovării orientate către piață pentru a
îmbunătăți condițiile cadru pentru inovare și pentru a
aborda obstacolele specifice care împiedică, în special, creșterea
IMM-urilor inovatoare.
PARTEA III
PROVOCĂRI SOCIETALE
1.           sănătate, schimbări
demografice și bunăstare
1.1.        Obiectiv
specific
Obiectivul specific este
îmbunătățirea sănătății și
bunăstării pe tot parcursul vieții, pentru toți
Sănătatea și bunăstarea
de-a lungul vieții pentru toți, sistemele de sănătate de
înaltă calitate și sustenabile din punct de vedere economic, precum
și oportunitățile pentru noi locuri de muncă și pentru
creștere economică reprezintă obiectivele sprijinirii
cercetării și inovării, ca răspuns la această
provocare, și vor reprezenta o contribuție majoră la
îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020.
Cheltuielile sistemelor de sănătate
și de asistență socială ale Uniunii cresc în
condițiile unor măsuri de prevenție la toate vârstele din ce în
ce mai scumpe, ale creșterii numărului europenilor cu vârste de peste
65 ani, care se preconizează că aproape se va dubla, de la 85 de
milioane EUR în 2008 la 151 de milioane de persoane până în 2060, și
al creșterii numărului persoanelor cu vârste de peste 80 de ani, care
se preconizează că va crește de la 22 la 61 de milioane în
aceeași perioadă. Reducerea sau limitarea unor astfel de cheltuieli,
pentru a nu deveni nesustenabile economic, depinde parțial de asigurarea
sănătății și bunăstării pe tot parcursul
vieții pentru toți și, deci, de prevenirea, tratarea și
gestionarea eficientă a bolilor și a invalidității.
Afecțiunile cronice, precum bolile
cardiovasculare, cancerul, diabetul, tulburările neurologice și ale
sănătății mintale, excesul de greutate și obezitatea
și diverse limitări funcționale reprezintă cauze majore ale
invalidității, îmbolnăvirii și morții premature
și presupun costuri sociale și economice considerabile.
La nivelul Uniunii, bolile cardiovasculare
reprezintă anual cauza a peste 2 milioane de decese și implică
costuri economice de peste 192 de miliarde EUR, iar cancerul cauzează un
sfert din totalul deceselor și este prima cauză de deces în rândul
persoanelor din grupa de vârstă 45-64 de ani. La nivelul Uniunii, peste 27
de milioane de persoane suferă de diabet, iar costul total determinat de
afecțiunile creierului (care includ, dar fără a se limita la
acestea, tulburările care afectează sănătatea mintală)
a fost estimat la 800 de miliarde EUR. Factorii de mediu, stilul de
viață și factorii socioeconomici sunt răspunzători
pentru multe din aceste afecțiuni, estimând-se că, la nivel mondial,
aproape o treime din boli sunt legate de aceștia.
Bolile infecțioase (de exemplu, HIV/SIDA,
tuberculoza și malaria) reprezintă o preocupare la nivel mondial,
fiind cauza a 41 % din cei 1,5 miliarde de ani de viață pierduți
prin deces prematur sau trăiți în incapacitate la nivel mondial,
procentul pentru Europa fiind de 8 %. Epidemiile noi și amenințarea unei
creșteri a rezistenței antimicrobiene trebuie, de asemenea, să
fie preîntâmpinate.
Între timp, procesele de dezvoltare de
medicamente și vaccinuri devin din ce în ce mai costisitoare și mai
puțin eficace. Inegalitățile persistente în ceea ce
privește sănătatea trebuie să fie abordate, iar accesul la
sisteme de sănătate eficace și competente trebuie să fie
asigurat pentru toți europenii.
1.2.        Justificare
și valoarea adăugată a Uniunii
Frontierele naționale nu împiedică
propagarea bolilor și invalidității. Un răspuns adecvat
oferit de cercetarea și inovarea la nivel european poate și ar trebui
să aducă o contribuție esențială la soluționarea
acestor provocări, să asigure o sănătate mai bună
și bunăstare pentru toți și să situeze Europa pe
poziția de lider în ceea ce privește extinderea rapidă a
piețelor inovațiilor pentru sănătate și bunăstare
la nivel mondial.
Răspunsul depinde de excelența în
domeniul cercetării pentru îmbunătățirea înțelegerii
noastre fundamentale a sănătății, bolilor,
invalidității, dezvoltării și îmbătrânirii (inclusiv
speranța de viață), precum și de transpunerea pe scară
largă și fără discontinuități a
cunoștințelor care rezultă și a celor existente în produse,
strategii, intervenții și servicii inovatoare, care să se
poată extinde și care să fie eficace. Mai mult, pertinența
acestor provocări în întreaga Europă și, în multe cazuri, la
nivel global, necesită un răspuns caracterizat prin sprijin pe termen
lung și coordonat pentru cooperarea între echipe de excelență,
multidisciplinare și multisectoriale.
În mod similar, complexitatea provocării
și interdependența componentelor sale impune un răspuns la nivel
european. Multe metode, instrumente și tehnologii au aplicabilitate în
multe domenii de cercetare și inovare care privesc această provocare
și sunt cel mai bine sprijinite la nivelul Uniunii. Acestea includ
dezvoltarea de cohorte pe termen lung și efectuarea de studii clinice,
utilizarea clinică a tehnologiilor „-omica” sau dezvoltarea TIC și a
aplicațiilor acestora în practica medicală, în special în
e-sănătate. Cerințele unor anumite populații sunt, de
asemenea, cel mai bine abordate într-o manieră integrată, de exemplu
în dezvoltarea medicinii stratificate și/sau personalizate, în tratamentul
bolilor rare, precum și în furnizarea de soluții pentru o
viață independentă și de asistență pentru
autonomie.
Pentru a spori la maximum impactul
acțiunilor la nivelul UE se va acorda sprijin pentru întregul spectru de
activități de cercetare și inovare. De la cercetarea
fundamentală, trecând prin transpunerea cunoștințelor în
acțiuni ample de testare și demonstrație și mobilizarea
investițiilor private, până la achiziții publice și
premergătoare comercializării pentru noi produse servicii,
soluții care să se poată extinde, care sunt, dacă este
necesar, interoperabile și sprijinite prin standarde definite și/sau
orientări comune. Acest efort coordonat la nivel european va contribui la
dezvoltarea în continuare a Spațiului european de cercetare. El va
însoți, de asemenea, dacă este cazul, activități dezvoltate
în contextul programului Sănătate pentru creștere, al
Parteneriatului european al inovării pentru o îmbătrânire activă
și în condiții bune de sănătate.
1.3.        Linii
generale ale activităților
Promovarea cu eficacitate a
sănătății, sprijinită de o bază solidă de
date, previne bolile, ameliorează bunăstarea și este
eficientă din punctul de vedere al costurilor. Promovarea
sănătății și prevenirea bolilor depinde, de asemenea,
de o înțelegere a factorilor determinanți ai
sănătății, de instrumente eficiente de prevenire, precum
vaccinurile, de supravegherea și pregătirea eficace în materie de
sănătate și boli, precum și de programe eficiente de
depistare a bolilor.
Eforturile încununate de succes pentru
prevenirea, gestionarea, tratarea și vindecarea bolilor,
invalidității și funcționalității reduse sunt
susținute de o mai bună înțelegere a factorilor
determinanți și a cauzelor, a proceselor și a efectelor lor,
precum și a factorilor care determină o stare bună de
sănătate și bunăstare. Schimbul efectiv de date și
legătura acestor date cu studii de cohortă pe scară largă
este, de asemenea, esențială, așa cum este și traducerea
rezultatelor cercetării în clinică, în special prin efectuarea de teste
clinice.
O creștere a sarcinii bolilor și
invalidității în contextul îmbătrânirii populației impune
cerințe suplimentare sectoarelor sănătății și
îngrijirii medicale. Pentru ca o sănătate și asistență
medicală eficiente să fie menținute pentru toate vârstele, sunt
necesare eforturi pentru a îmbunătăți procesul decizional în
prevenirea și furnizarea de tratament, pentru a identifica și
sprijini diseminarea celor mai bune practici în sectorul
sănătății și serviciilor de îngrijire și pentru a
sprijini îngrijirea integrată și preluarea pe scară largă a
inovațiilor tehnologice, organizaționale și sociale care le
permit, în special persoanelor în vârstă și celor cu handicap să
rămână active și independente. Acest lucru va contribui la
sporirea și prelungirea bunăstării lor fizice, sociale și
mintale.
Toate aceste activități vor fi
desfășurate astfel încât să se ofere sprijin pe parcursul
întregului ciclu de cercetare și inovare, consolidând competitivitatea
sectoarelor industriale din Europa și dezvoltarea de noi oportunități
de piață.
Activitățile specifice vor include: înțelegerea
factorilor determinanți ai sănătății (inclusiv a celor
legați de mediu și schimbările climatice),
îmbunătățirea promovării sănătății
și a prevenirii bolilor, înțelegerea bolii și
îmbunătățirea diagnosticării, elaborarea de programe
eficace de depistare a bolilor și o mai bună evaluare a
predispoziției la boală. Îmbunătățirea acțiunilor
de supraveghere și pregătire, dezvoltarea unor vaccinuri preventive
mai bune, utilizarea medicinii in silico pentru
îmbunătățirea gestionării și prognozei bolilor, tratarea
bolii, transferul de cunoștințe către practica clinică
și acțiuni inovatoare care să se poată extinde, o mai
bună utilizare a datelor medicale, îmbătrânirea activă,
viață independentă și asistență pentru autonomie,
responsabilizarea individuală pentru autogestionarea
sănătății, promovarea asistenței integrate, îmbunătățirea
instrumentelor și metodelor științifice în vederea sprijinirii
elaborării politicilor și nevoilor de reglementare și
optimizarea eficienței și eficacității sistemelor de sănătate,
precum și reducerea inegalităților prin luarea deciziilor în
baza unor elemente concrete prin diseminarea celor mai bune practici și a
tehnologiilor și soluțiilor inovatoare.
2.           Securitatea alimentară,
agricultura durabilă, cercetarea marină și maritimă și
bioeconomia
2.1         Obiectiv
specific
Obiectivul specific este asigurarea unor
cantități suficiente de alimente sigure și de înaltă
calitate, precum și de alte bioproduse, prin dezvoltarea unor sisteme de
producție primară productive și eficiente din punctul de vedere
al utilizării resurselor, promovând servicii ecosistemice
corespunzătoare, precum și industrii competitive și cu
lanțuri de aprovizionare cu emisii reduse de dioxid de carbon. Acest lucru
va accelera tranziția către o bioeconomie europeană
durabilă.
În următoarele decenii, Europa se va
confrunta cu o concurență crescută pentru resurse naturale
limitate și finite, cu efectele schimbărilor climatice, în special
asupra sistemelor de producție primară (agricultură,
silvicultură, piscicultură și acvacultură) și cu
necesitatea de a asigura o aprovizionare cu alimente durabile și sigure
pentru europeni și pentru o populație mondială în creștere.
Se estimează că este necesară o creștere cu 70 % a
aprovizionării cu alimente la nivel mondial pentru a hrăni o
populație de 9 miliarde la nivelul mondial până în 2050. Agricultura
generează aproximativ 10 % din emisiile de gaze cu efect de seră din
Uniune și deși emisiile provenite din agricultură sunt în
scădere în Europa, se estimează că vor crește cu până
la 20 % până în 2030. Mai mult, Europa va trebui să asigure o
aprovizionare suficientă cu materii prime, energie și produse
industriale, în condițiile diminuării resurselor de carbon fosil (se
preconizează că producția de petrol și gaz lichid va
scădea cu aproximativ 60 % până în 2050), menținându-și în
același timp competitivitatea. Deșeurile biologice (estimate la peste
138 de milioane de tone pe an la nivelul Uniunii, din care peste 40 % sunt în
depozite de deșeuri) reprezintă o problemă foarte mare și
implică costuri uriașe, în pofida valorii sale adăugate
potențiale mari. De exemplu, aproximativ 30 % din toate alimentele produse
în țările dezvoltate sunt aruncate. Sunt necesare schimbări
majore pentru a reduce această cantitate cu 50 % până în 2030 la
nivelul Uniunii[26].
În plus, frontierele naționale nu pot împiedica răspândirea
dăunătorilor și bolilor plantelor și animalelor, inclusiv a
zoonozelor și a agenților patogeni din alimente. Odată cu
necesitatea unor măsuri eficace de prevenire la nivel național,
acțiunea la nivelul Uniunii este esențială pentru controlul
ultim și funcționarea efectivă a pieței unice. Provocarea
este complexă, afectează o gamă largă de sectoare
interconectate și necesită abordări de mai multe tipuri.
Sunt necesare din ce în ce mai multe resurse
biologice pentru a satisface cererea pieței pentru o aprovizionare cu
alimente sigure și sănătoase, cu biomateriale, biocombustibili
și bioproduse, de la produse de consum la produse chimice în vrac. Cu
toate acestea, capacitățile ecosistemelor terestre și acvatice
necesare pentru producerea lor sunt limitate, existând în același timp
revendicări concurente pentru utilizarea lor, care adesea nu sunt
gestionate în mod optim, așa cum o demonstrează, de exemplu,
diminuarea gravă a conținutului de carbon din sol și a
fertilității acestuia. Există un domeniu insuficient utilizat
pentru promovarea serviciilor adresate ecosistemelor, pentru terenuri agricole,
păduri, ape marine și ape dulci, prin integrarea obiectivelor
agronomice și de mediu în producția durabilă.
Potențialul resurselor biologice și
al ecosistemelor ar putea fi utilizat într-un mod mult mai durabil, mai
eficient și mai integrat. De exemplu, potențialul biomasei din
păduri și fluxurile de deșeuri provenind din agricultură,
acvacultură, industrie și servicii municipale de utilități
ar putea fi mai bine folosit.
În esență, este necesară o
tranziție către o utilizare optimă și regenerabilă a
resurselor biologice și către sisteme durabile de producție
primară și de prelucrare care pot produce mai multe alimente și
alte bioproduse cu resurse, impact asupra mediului și emisii de gaze cu
efect de seră minime, către servicii îmbunătățite
adresate ecosistemelor, către eliminarea deșeurilor și valori
societale adecvate. Un efort critic de cercetare și inovare interconectate
reprezintă un element-cheie pentru ca acest lucru să devină
realitate, în Europa și în afara ei.
2.2         Justificare
și valoarea adăugată a Uniunii
Agricultura, silvicultura și pescuitul,
împreună cu industriile bazate pe conceptul bio reprezintă sectoarele
majore care susțin bioeconomia. Aceasta din urmă reprezintă o
piață mare și în continuă creștere, estimată la
peste 2 000 de miliarde EUR, care asigură 20 de milioane de locuri de
muncă și reprezintă 9 % din totalul locurilor de muncă din
Uniune în 2009. Investițiile în cercetare și inovare în cadrul
acestei provocări societale vor permite Europei să obțină
poziția de lider pe piețele în cauză și va juca un rol
important în atingerea obiectivelor Strategiei Europa 2020 și ale
inițiativelor sale emblematice „O Uniune a inovării” și „O
Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării
resurselor”.
O bioeconomie europeană pe deplin
funcțională, care să acopere producția durabilă de
resurse regenerabile din mediul terestru și acvatic și conversia
acestora în produse alimentare, bioproduse și bioenergie, precum și
în bunurile publice aferente, va genera o valoare adăugată
europeană mai mare. Gestionat în mod durabil, acest tip de economie poate
reduce amprenta asupra mediului a producției primare și a
lanțului de aprovizionare în ansamblu. Bioeconomia poate crește
competitivitatea acestora și asigura locuri de muncă și
oportunități de afaceri pentru dezvoltarea rurală și a
zonelor de coastă. Provocările legate de securitatea alimentară,
agricultura durabilă și bioeconomia generală au o dimensiune
europeană și mondială. Acțiunile la nivelul Uniunii sunt
esențiale pentru a reuni grupurile ca să atingă extinderea
și masa critică necesare pentru a completa eforturile depuse de un
stat membru singur sau de grupuri de state membre. O abordare care are în
vedere toți actorii implicați va asigura interacțiunile necesare
benefice la toate nivelurile între cercetători, întreprinderi,
agricultori/producători, consultanți și utilizatori finali. Abordarea
la nivelul Uniunii este, de asemenea, necesară pentru a asigura
coerența în soluționarea acestor provocări pentru toate
sectoarele și în corelare strânsă cu politicile relevante ale
Uniunii. Coordonarea cercetării și inovării la nivelul Uniunii
va stimula și va contribui la accelerarea schimbărilor necesare în
întreaga Uniune.
Cercetarea și inovarea vor interfera cu
un spectru larg de politici și de obiective conexe ale Uniunii, inclusiv
cu politica agricolă comună (în special politica de dezvoltare
rurală) și cu parteneriatul european pentru inovare, cu
productivitatea și dezvoltarea durabilă în agricultură, politica
comună în domeniul pescuitului, politica maritimă integrată,
Programul european privind schimbările climatice, Directiva-cadru privind
apa, Directiva-cadru privind strategia pentru mediul marin, planul de
acțiune în sectorul silvicol, strategia tematică pentru
protecția solului, strategia pentru 2020 a Uniunii privind
biodiversitatea, planul strategic privind tehnologiile energetice, politicile
în materie de inovare și industriale ale Uniunii, politicile privind
ajutorul extern și în materie de dezvoltare, strategiile privind
sănătatea plantelor, sănătatea și bunăstarea
animalelor, cadrele de reglementare pentru a proteja mediul,
sănătatea și siguranța, pentru a promova utilizarea
eficientă a resurselor și combaterea schimbărilor climatice,
și pentru a reduce cantitatea de deșeuri. O mai bună integrare a
cercetării și inovării în politicile conexe ale Uniunii va
îmbunătăți semnificativ creșterea valorii lor adăugate
europene, va asigura efecte de levier, va crește relevanța pentru
societate și va contribui la dezvoltarea în continuare a gestionării
durabile a terenurilor, mărilor și oceanelor, precum și a
piețelor bioeconomiei.
În scopul
sprijinirii politicilor Uniunii legate de bioeconomie și pentru a se
facilita guvernanța și monitorizarea cercetării și
inovării, se vor efectua activități de cercetare
socioeconomică și de prospectare în legătură cu strategia
în domeniul bioeconomiei, inclusiv elaborarea de indicatori, dezvoltarea de
baze de date, de modele, de previziuni și prognoze, de evaluări ale
impactului inițiativelor asupra economiei, societății și
mediului.
Vor fi sprijinite acțiuni axate pe
provocări, care se concentrează asupra avantajelor economice și
sociale și asupra modernizării sectoarelor și piețelor
asociate bioeconomiei, prin cercetare multidisciplinară, încurajarea
inovării care conduce la dezvoltarea de noi practici, produse și
procese. Se va adopta, de asemenea, o abordare deschisă a inovării,
de la inovare tehnologică, netehnologică, organizațională
și în domeniul economic și social până la, de exemplu, noi
modele de afaceri, strategii de marcă și servicii.
2.3         Linii
generale ale activităților
(a)
Agricultură și silvicultură durabile
Scopul este de a furniza cantități
suficiente de alimente, hrană pentru animale, biomasă și alte
materii prime, protejând, în același timp, resursele naturale și
consolidând serviciile ecosistemice, inclusiv găsind soluții de
răspuns la schimbările climatice și pentru atenuarea lor. Activitățile
se vor axa pe sisteme agricole și forestiere mai durabile și mai
productive, eficiente din punctul de vedere al resurselor (inclusiv emisiile
reduse de dioxid de carbon) și rezistente și, în același timp,
pe dezvoltarea de servicii, concepte și politici de dezvoltare a
mijloacelor de subzistență în mediul rural.
(b)
Sector agroalimentar durabil și competitiv
pentru o alimentație sigură și sănătoasă
Scopul este de a răspunde cererii de
alimente sigure, sănătoase și la prețuri accesibile din
partea cetățenilor și ca prelucrarea și distribuirea
alimentelor și furajelor să devină mai durabile, iar sectorul
alimentar mai competitiv. Activitățile vor viza alimente
sănătoase și sigure pentru toți, alegeri în
cunoștință de cauză din partea consumatorului, precum
și metodele competitive de prelucrare a alimentelor care utilizează
mai puține resurse și produc mai puține subproduse, deșeuri
și gaze cu efect de seră.
(c)
Valorificarea potențialului resurselor biologice
acvatice
Scopul este de a exploata în mod durabil
resursele acvatice vii pentru a spori la maximum beneficiile/avantajele sociale
și economice pe care le oferă oceanele și mările Europei. Activitățile
vor viza o contribuție optimă la garantarea aprovizionării cu
produse alimentare sigure, prin dezvoltarea unui pescuit durabil și
ecologic și a unei acvaculturi europene competitive în contextul economiei
mondiale, precum și la stimularea inovării în domeniul marin prin
biotehnologie pentru o creștere economică albastră
inteligentă.
(d)
Industrii bazate pe conceptul bio durabile și
competitive
Scopul este
promovarea unor industrii bazate pe conceptul bio cu emisii reduse de dioxid de
carbon, eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor, durabile
și competitive. Activitățile se vor axa pe încurajarea
bioeconomiei prin transformarea proceselor și produselor industriale
convenționale în procese și produse bazate pe resurse ecologice
și eficiente din punct de vedere energetic, pe dezvoltarea de biorafinării
integrate care utilizează biomasă din producția primară,
deșeuri biologice și subproduse ale industriei bazate pe conceptul
bio, precum și pe deschiderea de noi piețe prin sprijinirea
activităților de standardizare, reglementare și demonstrative/de
testare pe teren, precum și de alt tip, ținând seama, în același
timp, de implicațiile bioeconomiei asupra destinației terenurilor
și a schimbării acestei destinații.
3.           surse de energie sigure, ecologice
și eficiente
3.1.        Obiectiv
specific
Obiectivul specific este de a realiza
tranziția către un sistem energetic fiabil, durabil și
competitiv, în condițiile unor resurse din ce în ce mai puține, ale
unor nevoi de energie tot mai mari, precum și ale existenței
schimbărilor climatice.
Uniunea intenționează să reducă
emisiile de gaze cu efect de seră cu 20 % sub nivelurile din 1990,
până în 2020, precum și să aplice o nouă reducere de 80-95
% până în 2050. În plus, sursele regenerabile de energie ar trebui să
acopere 20 % din consumul final de energie în 2020 și ar trebui să
existe în paralel o țintă de eficiență energetică de
20 %. Atingerea acestor obiective va necesita o revizuire generală a
sistemului energetic, în care să se regăsească dezideratele:
profil cu emisii reduse de dioxid de carbon, securitate energetică și
accesibilitate din punctul de vedere al costurilor, consolidând, în
același timp, competitivitatea economică a Europei. În prezent,
Europa este departe de acest obiectiv general. 80 % din sistemul energetic
european se bazează încă pe combustibili fosili, iar acest sector
generează 80 % din totalul emisiilor de gaze cu efect de seră din
Uniune. Anual, 2,5 % din produsul intern brut al Uniunii (PIB) este cheltuit pe
importuri de energie și este foarte probabil ca acest fenomen să se
accentueze. Această tendință ar conduce la o
dependență totală de importurile de petrol și de gaze
până în 2050. Confruntați cu volatilitatea prețurilor la energie
pe piața mondială, alături de preocupările legate de
securitatea aprovizionării, industriile europene și consumatorii
cheltuiesc o parte din ce în ce mai însemnată din venitul lor pe energie.
Foaia de parcurs către o economie
competitivă caracterizată prin emisii reduse de dioxid de carbon în
2050[27]
arată că reducerile emisiilor de gaze cu efect de seră vizate
vor trebui să fi respectate într-o mare măsură pe teritoriul
Uniunii. Aceasta ar conduce la reducerea emisiilor de CO2 cu peste 90 %
până în 2050 în sectorul energiei electrice, cu peste 80 % în industrie,
cu cel puțin 60 % în transporturi și cu aproximativ 90 % în sectorul
locuințelor și al serviciilor.
Pentru a realiza aceste reduceri, trebuie
să se facă investiții semnificative în cercetarea, dezvoltarea,
demonstrarea și introducerea pe piață a unor tehnologii și
servicii cu emisii reduse de carbon, eficiente, sigure și fiabile. Acestea
trebuie să fie însoțite îndeaproape de soluții de natură
netehnologică privind atât cererea, cât și oferta. Toate acestea
trebuie să facă parte dintr-o politică integrată în materie
de emisii reduse de dioxid de carbon, care include tehnologii generice
esențiale, în special soluții TIC și procese de fabricare,
prelucrare, și materiale avansate. Scopul este de a produce tehnologii
și servicii eficiente din punct de vedere energetic care pot fi preluate
într-o mare măsură pe piețele europene și
internaționale și de a crea un sistem inteligent de gestionare a
cererii bazat pe o piața deschisă și transparentă a
comerțului cu energie și pe sisteme inteligente de gestionare a eficienței
energetice.
3.2.        Justificare
și valoarea adăugată a Uniunii
Noile tehnologii și soluții trebuie
să concureze la nivelul costurilor și fiabilității cu
sisteme energetice care dispun de operatori și tehnologii bine puse la
punct. Cercetarea și inovația sunt cruciale pentru ca aceste noi
surse de energie, mai ecologice, cu emisii reduse de dioxid de carbon și
mai eficiente să devină atractive din punct de vedere comercial la
scara necesară. Nici industria singură și nici statele membre în
mod individual, nu sunt în măsură să suporte costurile și
riscurile, în care principalii factori motori (tranziția către o
economie cu emisii reduse de dioxid de carbon, asigurarea unor costuri
abordabile și a securității aprovizionării cu energie) se
află în afara pieței.
Accelerarea acestei evoluții va necesita
o abordare strategică la nivelul Uniunii, legând oferta și cererea de
energie, precum și utilizarea acesteia în clădiri, servicii,
transport de lanțurile valorice industriale. Acest lucru va conduce la
alinierea resurselor din întreaga Uniune, inclusiv a fondurilor politicii de
coeziune, în special, prin strategii naționale și regionale de
specializare inteligentă, prin sisteme de comercializare a certificatelor
de emisii (ETS), prin achiziții publice și alte mecanisme de
finanțare. Aceasta va necesita, de asemenea, politici de reglementare, de
aplicare a surselor regenerabile de energie și de eficiență
energetică, precum și asistență tehnică specifică
și dezvoltarea capacităților în vederea eliminării
barierelor netehnologice.
Planul strategic pentru tehnologiile
energetice (planul SET) oferă o astfel de abordare strategică. Acesta
prevede o agendă pe termen lung pentru a aborda obstacolele-cheie în calea
inovării cu care tehnologiile în domeniul energiei se confruntă în
cercetarea de frontieră și în etapele de cercetare-dezvoltare/de
confirmare a fiabilității conceptului, precum și în etapa de
demonstrație, atunci când întreprinderile caută capital pentru
finanțarea unor proiecte mari, de pionierat, și pentru a lansa
procesul de introducere pe piață.
Resursele necesare pentru implementarea
planului SET în totalitate au fost estimate la 8 miliarde EUR anual pentru
următorii 10 ani[28].
Aceasta este cu mult peste capacitatea unui stat membru sau a
părților interesate din cercetare și industrie singure. Sunt
necesare investiții în cercetare și inovare la nivelul Uniunii,
combinate cu mobilizarea eforturilor în întreaga Europă sub forma unei
implementări și puneri în comun a riscurilor și
capacităților. Finanțarea de către Uniune a cercetării
și inovării în domeniul energiei, va veni, prin urmare, în
completarea activitățile statelor membre, concentrându-se asupra
activităților cu o valoare adăugată clară pentru
Uniune, în special asupra celor cu potențial ridicat de mobilizare a unor
resurse naționale. Acțiunea la nivelul Uniunii va sprijini, de
asemenea, programele cu risc ridicat, cu costuri ridicate, pe termen lung, care
depășesc posibilitățile unui stat membru, care reunesc
eforturi pentru a reduce riscurile investițiilor în activități
la scară largă, cum ar fi demonstrațiile industriale și
dezvoltarea unor soluții energetice interoperabile, la nivel european.
Implementarea planului SET ca pilon al
cercetării și inovării în cadrul politicii europene în domeniul
energiei va consolida securitatea aprovizionării Uniunii și
tranziția către o economie cu emisii reduse de dioxid de carbon, va
contribui la stabilirea de legături între programele de cercetare și
inovare și investițiile transeuropene și regionale în
infrastructura energetică și va crește dorința
investitorilor de a pune la dispoziție capital pentru proiecte cu termene
de execuție lungi și riscuri de piață și tehnologice
semnificative. Aceasta va crea oportunități de inovare pentru
întreprinderile mici și mari și le va ajuta să devină sau
să rămână competitive la nivel mondial, unde
oportunitățile pentru tehnologiile energetice sunt importante și
în creștere.
Pe scena internațională,
măsurile luate la nivelul Uniunii asigură o „masă critică”
care să trezească interesul altor lideri în domeniul tehnologiei
și să încurajeze parteneriatele internaționale în vederea
atingerii obiectivelor Uniunii. Acest lucru va facilita interacțiunea
partenerilor internaționali cu Uniunea, în vederea dezvoltării unor
acțiuni comune în care există interese și beneficii reciproce.
Activitățile
prevăzute la această provocare vor constitui, prin urmare, baza
tehnologică a politicii europene în materie de energie și
schimbări climatice. Acestea vor contribui, de asemenea, la realizarea
unei Uniuni a inovării în domeniul energiei și a obiectivele politice
prezentate în documentele „O Europă eficientă din punctul de vedere
al utilizării resurselor”, „O politică industrială adaptată
erei globalizării” și „O agendă digitală pentru Europa”.
Activitățile
de cercetare și inovare în domeniul fisiunii nucleare și al energiei
de fuziune sunt prezentate în componenta EURATOM a programului Orizont 2020.
3.3.        Linii
generale ale activităților
(a)
Reducerea consumului energetic și a amprentei
de carbon prin utilizare durabilă și inteligentă
Activitățile se vor axa pe cercetare
și testare la scară completă a unor noi concepte, soluții
netehnologice mai eficiente, acceptabile din punct de vedere social, și a
unor componente și sisteme tehnologice abordabile din punctul de vedere al
costurilor, care integrează tehnologia informațiilor, pentru a
permite o gestionare a energiei în timp real, în vederea unor clădiri cu
emisii aproape de zero și încălzire și aclimatizare din resurse
regenerabile, a unor industrii foarte eficiente și a preluării în
masă de către întreprinderi, persoane fizice, comunități
și orașe/municipalități a unor soluții de
eficiență energetică.
(b)
Furnizarea de energie electrică cu costuri
și cu emisii de dioxid de carbon reduse
Activitățile se vor concentra pe
cercetare, dezvoltare și demonstrații la scară completă – a
unor tehnologii inovatoare de surse regenerabile de energie și de captare
și stocare a dioxidului de carbon, oferind tehnologii pe scară mai
mare, la costuri mai scăzute, sigure din punct de vedere ecologic, cu o
eficiență de conversiune mai mare și mai disponibile pentru
piețe și medii de operare diverse.
(c)
Combustibili alternativi și surse mobile de
energie
Activitățile se vor concentra pe
cercetare, dezvoltare și demonstrații la scară completă de
tehnologii și lanțuri valorice pentru ca bioenergia să
devină mai competitivă și durabilă, pentru a reduce timpul
necesar hidrogenului și pilelor de combustie pentru a ajunge pe
piață și pentru a aduce noi opțiuni cu un potențial pe
termen lung până la maturitate.
(d)
O rețea de energie electrică
europeană unică și inteligentă
Activitățile se vor concentra pe
cercetare, dezvoltare și demonstrații la scară completă a
noilor tehnologii de rețea, inclusiv stocare, sisteme și modele de
piață pentru a planifica, monitoriza, controla și opera în siguranță
rețele interoperabile pe o piață deschisă care
promovează reducerea emisiilor de dioxid de carbon și rezistența
la schimbările climatice, și competitivă, în condiții
normale și în condiții de urgență.
(e)
Noi cunoștințe și tehnologii
Activitățile se vor concentra pe
cercetarea multidisciplinară pentru tehnologii energetice (inclusiv
acțiuni vizionare) și pe aplicarea în comun a programelor paneuropene
de cercetare și a facilităților de nivel mondial.
(f)
Proces decizional solid și angajare
publică
Activitățile se vor axa pe
dezvoltarea de instrumente, metode și modele pentru un sprijin solid
și transparent al politicii, inclusiv activități privind
acceptarea de către public și angajarea acestuia, implicarea
utilizatorilor și durabilitatea.
(g)
Preluarea pe piață a inovațiilor în
domeniul energiei
Activitățile se vor concentra pe
inovații aplicate pentru a facilita preluarea pe piață a noilor
tehnologii și servicii în domeniul energiei, pentru a aborda barierele
netehnologice și pentru a accelera punerea efectivă în aplicare a
politicilor în domeniul energiei ale Uniunii.
4.           mijloace de transport inteligente,
ecologice și integrate
4.1         Obiectiv
specific
Obiectivul specific este de a dispune de un
sistem european de transport eficient din punctul de vedere al resurselor, care
respectă mediul, sigur și fără sincope, în beneficiul
cetățenilor, al economiei și societății.
Europa trebuie să reconcilieze
necesitățile tot mai mari de mobilitate ale cetățenilor
săi cu imperativele performanței economice și cu exigențele
unei societăți cu emisii reduse de dioxid de carbon și cu o
economie rezistentă în fața schimbărilor climatice. În pofida
creșterii sale, sectorul transporturilor trebuie să realizeze o
reducere substanțială a emisiilor de gaze cu efect de seră
și a altor efecte negative asupra mediului și trebuie să
reducă dependența sa de petrol, menținând în același timp
un nivel ridicat de eficiență și de mobilitate.
Mobilitatea durabilă nu poate fi
obținută decât printr-o schimbare radicală a sistemului de
transport, inspirată de progrese importante în cercetarea și inovarea
cu obiective ambițioase în domeniul transporturilor și printr-o
implementare coerentă, în întreaga Europă, a unor soluții mai
ecologice, mai sigure și mai inteligente de transport.
Cercetarea și inovarea trebuie să
ofere progrese țintite și în timp util care vor contribui la
îndeplinirea obiectivelor de politică principale ale Uniunii, stimulând în
același timp competitivitatea economică a acesteia, sprijinind tranziția
către o economie rezistentă la schimbările climatice și cu
emisii reduse de dioxid de carbon și menținându-i poziția de
lider pe piața mondială.
Deși investițiile necesare în
cercetare, inovare și dezvoltare vor fi semnificative, lipsa
îmbunătățirii durabilității transporturilor va conduce
la un nivel al costurilor societale, de mediu și economice pe termen lung,
inacceptabil de ridicat.
4.2         Justificare
și valoarea adăugată a Uniunii
Transportul este un motor important al
competitivității și creșterii economice a Europei. Asigură
mobilitatea persoanelor și a mărfurilor necesare pentru o
piață unică europeană integrată și pentru o
societate deschisă și favorabilă incluziunii. Transportul
reprezintă unul dintre cele mai importante atuuri ale Europei în ceea ce
privește capacitatea industrială și calitatea serviciilor,
deținând un rol important pe multe piețe la nivel mondial. Industria
transporturilor și producția de echipamente de transport
reprezintă în total 6,3 % din PIB-ul Uniunii. În același timp,
industria europeană a transporturilor se confruntă cu o
concurență din ce în ce mai acerbă din alte părți ale
lumii. Vor fi necesare tehnologii inovatoare pentru a asigura viitorul avantaj
concurențial al Europei și pentru a atenua inconvenientele actualul
nostru sistem de transport.
Sectorul transporturilor este unul din
factorii majori ai emisiei de gaze cu efect de seră și generează
până la un sfert din totalul emisiilor. Dependența transporturilor de
combustibilii fosili este de 96 %. În același timp, congestionarea este o
problemă din ce în mai mare, sistemele nu sunt încă suficient de
inteligente, alternativele pentru transferurile între diferitele moduri de
transport nu sunt întotdeauna atractive, numărul accidentelor rutiere
mortale se menține, în mod dramatic, ridicat, la 34 000 anual la nivelul
Uniunii, cetățenii și întreprinderile se așteaptă
să beneficieze de un sistem de transport sigur. Mediul urban ridică
provocări specifice în ceea ce privește durabilitatea
transporturilor.
În câteva decenii, rata de creștere
preconizată a sectorului transporturilor va conduce la traficul european
în blocaj, iar impactul costurilor economice și societale va deveni
imposibil de suportat. Numărul de călători-kilometru se
preconizează că se va dubla în următorii 40 de ani și va
crește de două ori mai repede în cazul călătoriilor
aeriene. Emisiile de CO2 ar crește cu 35 % până în 2050. Costurile
congestionării ar crește cu aproximativ 50 %, la aproape 200 de
miliarde EUR anual. Costurile externe ale accidentelor ar crește cu
aproximativ 60 de miliarde EUR în raport cu anul 2005.
Prin urmare menținerea situației
actuale nu este o opțiune. Cercetarea și inovarea, care să
urmărească obiective politice și care să se axeze pe
provocările cheie, vor contribui substanțial la atingerea
obiectivelor Uniunii de limitare a creșterii temperaturii globale la 2ºC,
de reducere cu 60 % a emisiilor de CO2 provenite din transporturi, de reducere
drastică a congestionării și a costurilor accidentelor și,
în principiu, de eradicare a deceselor datorate accidentelor rutiere până
în 2050.
Poluarea, congestionarea, siguranța
și securitatea sunt probleme comune pe întreg teritoriul Uniunii, care
impun răspunsuri bazate pe colaborare la nivel european. Accelerarea
dezvoltării și implementării de noi tehnologii și
soluții inovatoare pentru vehicule, infrastructuri și gestionarea
transporturilor va fi esențială pentru realizarea unui sistem de
transport mai curat și mai eficient în cadrul Uniunii, pentru
obținerea rezultatelor necesare atenuării schimbărilor climatice
și îmbunătățirii eficienței resurselor, pentru
menținerea poziției de lider a Europei pe piețele mondiale ale
produselor și serviciilor conexe transporturilor. Aceste obiective nu pot
fi atinse numai prin eforturi naționale fragmentate.
Finanțarea la nivelul Uniunii a cercetării
și inovării în domeniul transporturilor va completa
activitățile statelor membre, concentrându-se asupra
activităților cu o valoare adăugată europeană
clară. Acest lucru înseamnă că se va pune accentul pe domenii
prioritare care corespund obiectivelor de politică europene, acolo unde
este necesară o masă critică de efort, unde este necesară
urmărirea unor soluții de transport interoperabil în întreaga
Europă sau unde, prin punerea în comun a eforturilor la nivel
transnațional, se pot reduce riscurile investițiilor în cercetare, se
pot lansa noi standarde comune și se poate scurta timpul necesar
introducerii pe piață a rezultatelor cercetării.
Activitățile de cercetare și
inovare vor cuprinde o serie largă de inițiative care acoperă
întregul lanț al inovării. Mai multe activități sunt în mod
special destinate să contribuie la introducerea pe piață a
rezultatelor: o abordare programatică a cercetării și
inovării, proiecte de demonstrație, acțiuni de sprijinire a
preluării pe piață și sprijin pentru standardizare,
reglementare și strategii inovatoare în ceea ce privește
achizițiile, toate servesc acestui obiectiv. În plus, folosirea expertizei
și angajării părților interesate va contribui la reducerea
distanței dintre rezultatele cercetării și utilizarea acestora
în sectorul transporturilor.
Investițiile în cercetare și inovare
în vederea unui sistem de transport mai ecologic, mai inteligent și mai
integrat vor contribui în mod semnificativ la atingerea obiectivelor Strategiei
Europa 2020 pentru o creștere economică, inteligentă,
durabilă și favorabilă incluziunii, precum și a
obiectivelor inițiativei emblematice „O Uniune a inovării”. Activitățile
vor sprijini punerea în aplicare a Cărții albe privind
transporturile, având drept scop crearea unui spațiu de transport unic
european. Acestea vor contribui, de asemenea, la realizarea obiectivelor
politicii menționate în inițiativele emblematice privind o
„Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării
resurselor”, „O politică industrială adaptată erei globalizării”
și „O agendă digitală pentru Europa”.
4.3.        Linii
generale ale activităților
(a)
Transport eficient din punctul de vedere al
resurselor, care respectă mediul
Scopul este de a reduce la minimum impactul
transporturilor asupra climei și mediului prin
îmbunătățirea eficienței cu care sunt utilizate resursele
naturale, precum și prin reducerea dependenței transporturilor de
combustibilii fosili.
În cadrul activităților, accentul se
va pune pe reducerea consumului de resurse, a emisiilor de gaze cu efect de
seră și pe îmbunătățirea eficienței vehiculelor,
pentru a accelera dezvoltarea și implementarea unei noi generații de
vehicule cu propulsie electrică și a altor vehicule cu emisii
scăzute sau zero, inclusiv prin progrese importante în privința motoarelor,
a bateriilor și a infrastructurii, precum și pe explorarea și
exploatarea potențialului carburanților alternativi și al unor
sisteme de propulsie inovatoare și mai eficiente, inclusiv al
infrastructurii pentru carburanți, pe optimizarea utilizării infrastructurilor
prin intermediul sistemelor de transport și al echipamentelor inteligente și
pe utilizarea într-o măsură mai mare a gestionării cererii
și a mijloacelor de transport public, în special în zonele urbane.
(b)
O mai bună mobilitate, o congestionare mai
redusă a traficului, mai multă siguranță și securitate
Obiectivul este de a reconcilia
necesitățile tot mai mari de mobilitate cu o fluiditate sporită
a transporturilor, prin recurgerea la soluții inovatoare pentru sisteme de
transport robuste și incluzive, care funcționează fără
sincope, în condiții de siguranță și de securitate.
În cadrul activităților, accentul se
va pune pe reducerea congestionării, pe îmbunătățirea
accesibilității și pe satisfacerea nevoilor utilizatorilor prin
promovarea sistemelor de transport și logistică integrate de tip „de
la expeditor la destinatar” (door-to-door); pe consolidarea
intermodalității și pe implementarea de soluții inteligente
de planificare și gestionare, precum și pe reducerea
semnificativă a incidenței accidentelor și a impactului
amenințărilor la adresa securității.
(c)
Poziția de lider la nivel mondial a industriei
europene a transporturilor
Scopul este de a consolida competitivitatea
și performanțele industriilor europene producătoare în domeniul
transporturilor și al serviciilor conexe.
Activitățile se vor axa pe
dezvoltarea următoarei generații de mijloace de transport inovatoare
și pe pregătirea condițiilor pentru cele care vor urma, prin
dezvoltarea de concepte și proiecte noi, de sisteme inteligente de control
și de standarde interoperabile, de procese de producție eficiente,
prin perioade de timp mai scurte pentru dezvoltare și prin cicluri de
viață reduse.
(d)
Cercetare socioeconomică și
activități orientate spre viitor pentru elaborarea politicilor
Scopul este de a sprijini
îmbunătățirea elaborării politicilor necesare pentru a
promova inovarea și a răspunde provocărilor ridicate de
transport și nevoilor societale legate de acesta.
Activitățile se vor axa pe o mai
bună înțelegere a tendințelor și perspectivelor
socioeconomice legate de transport și pe punerea la dispoziție de
date bazate pe elemente concrete, precum și de analize, factorilor de
decizie.
5.           combaterea schimbărilor
climatice, utilizarea eficientă a resurselor și a materiilor prime
5.1.        Obiectiv
specific
Obiectivul specific este o economie în care resursele sunt utilizate în
mod eficient și care este rezistentă la schimbările climatice,
precum și o aprovizionare durabilă cu materii prime, pentru a veni în
întâmpinarea nevoilor unei populații globale în creștere, în limitele
sustenabile ale resurselor naturale ale planetei. Activitățile vor
contribui la creșterea competitivității Europei și a
bunăstării, asigurând în același timp integritatea mediului
și sustenabilitatea, menținând încălzirea globală medie sub
2°C și permițând ecosistemelor și societății să
se adapteze la schimbările climatice.
De-a lungul secolului XX, utilizarea combustibililor fosili și
extracția resurselor materiale în lume au crescut de zece ori.
Această eră a unor resurse aparent abundente și ieftine se
apropie de sfârșit. Materiile prime, apa, aerul, biodiversitatea și
ecosistemele terestre, acvatice și marine sunt toate suprasolicitate. Multe
din ecosistemele majore de pe glob se degradează, până la 60 % din
serviciile pe care acestea le furnizează fiind utilizate într-un mod
nesustenabil. În Uniune, anual, fiecare persoană utilizează 16 tone
de materiale, 6 tone dintre acestea sunt risipite, iar jumătate ajung în
depozitele de deșeuri. Cererea de resurse la nivel mondial continuă
să crească odată cu o populație în creștere ale
cărei aspirații sunt din ce în ce mai mari, în special cele ale
persoanelor cu venituri medii din economiile emergente. Este necesară o
decuplare absolută a creșterii economice de utilizarea resurselor.
Temperatura medie a suprafeței Pământului, a crescut cu
aproape 0,8 ° C în ultimii o sută de ani și se preconizează o
creștere între 1,8 și 4 ° C până la sfârșitul secolului XXI
(față de media pentru perioada 1980-1999)[29]. Impactul
posibil asupra sistemelor naturale și umane asociat acestor schimbări
va constitui o provocare pentru planetă și pentru capacitatea sa de a
se adapta, precum și o amenințare pentru dezvoltarea economică
și bunăstarea umanității în viitor.
Impactul din ce în ce mai mare al schimbărilor climatice și
al problemelor de mediu, cum ar fi acidifierea oceanelor, topirea gheții
în regiunea arctică, degradarea și utilizarea terenurilor, deficitele
de apă, poluarea chimică și pierderea biodiversității,
indică faptul că planeta se apropie de limitele ei de
sustenabilitate. De exemplu, se preconizează că, fără o
îmbunătățire a eficienței, cererea de apă va
depăși rezervele cu 40 % în următorii 20 de ani. Pădurile
dispar într-un ritm alarmant de înalt, de 5 milioane de hectare pe an. Interacțiunile
între resurse pot produce riscuri sistemice – în care epuizarea unei resurse
conduce la atingerea unui punct critic ireversibil pentru alte resurse și
ecosisteme. Pornind de la tendințele actuale, pentru a face față
unei populații în creștere la nivel mondial, până în 2050 va fi
necesar echivalentul a mai mult de două planete Pământ.
Furnizarea și gestionarea eficientă din punctul de vedere al
resurselor de materii prime, inclusiv explorarea, extracția, prelucrarea,
reutilizarea, reciclarea și substituirea acestora, sunt esențiale
pentru funcționarea societăților moderne și a economiilor
lor. Sectoare cum sunt construcțiile, chimia, automobilele, industria
aerospațială, utilaje și instalații, care generează o
valoare adăugată totală de 1,3 miliarde EUR și asigură
locuri de muncă pentru aproximativ 30 de milioane de oameni depind toate
într-o mare măsură de accesul la materii prime. Cu toate acestea,
aprovizionarea cu materii prime a Uniunii este supusă unei presiuni
crescânde. Pe de altă parte, Uniunea este foarte dependentă de
importurile de materii prime importante din punct de vedere strategic, care
sunt afectate într-un ritm alarmant de denaturări ale pieței. Mai
mult, Uniunea are încă rezerve de minereuri valoroase, a căror
exploatare și extracție este limitată de lipsa unor tehnologii
adecvate și este obstrucționată de concurența mondială
tot mai mare. Dată fiind importanța materiilor prime pentru
competitivitatea și economia europeană și pentru aplicarea lor
în produse inovatoare, asigurarea unei aprovizionări sustenabile cu
materii prime și gestionarea lor eficientă din punctul de vedere al
resurselor reprezintă o prioritate esențială pentru Uniune.
Capacitatea
economiei de a se adapta și de a deveni mai rezistentă în fața
schimbărilor climatice, mai eficientă din punctul de vedere al
utilizării resurselor și, în același timp, de a rămâne
competitivă, depinde de nivelurile ridicate de ecoinovare, atât de
natură societală, cât și tehnologică. Cu o piață
mondială pentru ecoinovare care se ridică la aproape 1 000 de
miliarde EUR anual și care, conform estimărilor, se va tripla
până în 2030, ecoinovarea reprezintă o oportunitate majoră
pentru stimularea competitivității și crearea de locuri de
muncă în economiile europene.
5.2.        Justificare
și valoarea adăugată a Uniunii
Atingerea obiectivelor Uniunii și la nivel internațional
privind emisiile și concentrațiile gazelor cu efect de seră
și combaterea efectelor schimbărilor climatice necesită
dezvoltarea și utilizarea de tehnologii rentabile, precum și măsuri
de atenuare și adaptare. Cadrele de politică ale Uniunii și la
nivel mondial trebuie să se asigure că ecosistemele și
biodiversitatea sunt protejate, valorizate și refăcute în mod
adecvat, în scopul menținerii capacității lor de a asigura
resurse și servicii în viitor. Cercetarea și inovarea pot contribui
la garantarea unui acces sigur și durabil la materiile prime și la
asigurarea unei reduceri semnificative a utilizării și risipei
resurselor.
Acțiunile Uniunii se vor concentra pe
sprijinirea obiectivelor și politicilor cheie ale Uniunii, inclusiv: Strategia
Europa 2020, O Uniune a inovării, O Europă eficientă din punctul
de vedere al utilizării resurselor și foaia de parcurs
corespunzătoare, Foaia de parcurs pentru trecerea la o economie
competitivă cu emisii scăzute de dioxid de carbon până în 2050[30], Adaptarea
la schimbările climatice: către un cadru de acțiune la nivel
european[31]
inițiativa privind materiile prime[32], Strategia de dezvoltare durabilă a
Uniunii[33]
O politică maritimă integrată pentru Uniune[34], Directiva-cadru
„Strategia pentru mediul marin”[35],
planul de acțiune privind ecoinovarea și O agendă
digitală pentru Europa[36].
Aceste acțiuni vor consolida capacitatea societății de a deveni
mai rezistentă la schimbările de mediu și climatice și vor
asigura disponibilitatea materiilor prime.
Având în vedere
caracterul transnațional și mondial al problematicii
schimbărilor climatice și mediului, amploarea și complexitatea
lor și dimensiunea internațională a lanțului de
aprovizionare cu materii prime, activitățile trebuie să fie
realizate la nivelul Uniunii sau la un nivel mai extins. Caracterul
multidisciplinar al cercetării necesare presupune punerea în comun a
cunoștințelor și resurselor complementare pentru a putea
răspunde cu eficacitate acestei provocări. Reducerea utilizării
resurselor și a efectelor asupra mediului, crescând, în același timp,
competitivitatea, va necesita o tranziție societală și
tehnologică decisivă la o economie bazată pe o relație
durabilă între natură și bunăstarea umană.
Activitățile de cercetare și inovare coordonate vor
îmbunătăți înțelegerea și anticiparea
schimbărilor climatice și de mediu într-o perspectivă
sistemică și intersectorială, vor reduce incertitudinile, vor
identifica și evalua vulnerabilitățile, riscurile, costurile
și oportunitățile, și vor lărgi totodată aria
răspunsurilor și soluțiilor societale și de politică
și vor îmbunătăți eficacitatea acestora. Acțiunile vor
urmări, de asemenea, să ofere actorilor de la toate nivelurile
societății posibilitatea de a participa activ la acest proces.
Abordarea
problemei disponibilității materiilor prime necesită eforturi
coordonate de cercetare și inovare în diverse discipline și sectoare
pentru a contribui la asigurarea unor soluții sigure, viabile din punct de
vedere economic, adecvate în ceea ce privește mediul și acceptabile
social de-a lungul întregului lanț valoric (explorarea, extracția,
prelucrarea, reutilizarea, reciclarea și substituirea). Inovarea în aceste domenii va oferi
oportunități de creștere și de creare de locuri de
muncă, precum și opțiuni inovatoare care implică
știința, tehnologia, economia, politica și guvernanța. Din
acest motiv, este în curs de pregătire un parteneriat european privind
inovarea în domeniul materiilor prime.
Ecoinovarea va
oferi noi oportunități valoroase pentru creștere economică
și crearea de locuri de muncă. Soluțiile dezvoltate prin
acțiuni la nivelul Uniunii vor răspunde amenințărilor
majore la competitivitatea industrială și vor facilita preluarea lor
rapidă și replicarea în cadrul pieței unice, cât și în
afara acesteia. Aceasta va permite tranziția spre o economie
ecologică, care ține seama de utilizarea durabilă a resurselor. Partenerii
pentru această abordare vor fi: factori de decizie la nivel
internațional, european și național, programe de cercetare
și inovare internaționale și ale statelor membre, mediul de
afaceri și industria europeană, Agenția Europeană de Mediu
și agențiile naționale de mediu, precum și alte
părți interesate relevante. În plus față de cooperarea
bilaterală și regională, acțiunile la nivelul Uniunii vor
sprijini, de asemenea, eforturile și inițiativele internaționale
relevante, inclusiv Grupul interguvernamental privind schimbările
climatice (IPCC), Platforma interguvernamentală privind biodiversitatea
și serviciile ecosistemice (IPBES) și Grupul pentru observarea
Pământului (GEO).
5.3.        Linii generale ale
activităților
(a)
Combaterea schimbărilor climatice și
adaptarea la acestea
Obiectivul este de a se dezvolta și evalua măsuri inovatoare,
rentabile și sustenabile de adaptare la schimbările climatice și
de atenuare a efectelor acestora, prin care să fie vizate atât CO2,
cât și gazele cu efect de seră, altele decât CO2,
și să fie puse în evidență soluții ecologice
tehnologice și netehnologice, prin generarea de argumente care să
permită să se întreprindă din timp de acțiuni informate
și eficace și să fie puse în rețea competențele
necesare. Activitățile se vor axa pe: o mai
bună înțelegere a schimbărilor climatice și pe furnizarea
de previziuni fiabile cu privire la schimbările climatice; evaluarea
impactului, a aspectelor vulnerabile și dezvoltarea unor adaptări
inovatoare rentabile și a unor măsuri de prevenire a riscurilor, sprijinirea
politicilor în materie de atenuare.
(b)
Gestionarea sustenabilă a resurselor naturale
și a ecosistemelor
Obiectivul este de a furniza cunoștințe pentru o gestionare a
resurselor naturale care să permită atingerea unui echilibru
sustenabil între resursele limitate și nevoile societății
și ale economiei. Activitățile se vor axa pe: realizarea
de progrese în înțelegerea funcționării ecosistemelor, a
interacțiunilor acestora cu sistemele sociale și a rolului lor în
susținerea economiei și a bunăstării umane; precum și
furnizarea de cunoștințe și instrumente care să asigure
eficacitatea procesului decizional și a angajamentului public.
(c)
Asigurarea aprovizionării sustenabile cu
materii prime neenergetice și neagricole.
Obiectivul este
îmbunătățirea bazei de cunoștințe privind materiile
prime și dezvoltarea de soluții inovatoare pentru explorarea,
extracția, prelucrarea, reciclarea și recuperarea în condiții
ecologice și rentabile a materiilor prime și pentru înlocuirea
acestora cu alternative atrăgătoare din punct de vedere economic,
care au un impact mai redus asupra mediului. Activitățile se vor axa
pe: îmbunătățirea bazei de
cunoștințe privind disponibilitatea materiilor prime, promovarea
sustenabilității aprovizionării cu materii prime și a
utilizării acestora, găsirea de alternative pentru materiile prime
esențiale, precum și o sensibilizare mai mare cu privire la materiile
prime și îmbunătățirea modalităților de utilizare
a acestora la nivelul societății.
(d)
Facilitarea tranziției către o economie
ecologică prin ecoinovare
Obiectivul este
de a încuraja toate formele de ecoinovare care facilitează tranziția
la o economie ecologică. Activitățile se vor axa pe: consolidarea tehnologiilor, proceselor, serviciilor și a
produselor ecoinovatoare și de stimulare a introducerii pe piață
și a replicării acestora, acordându-se o atenție deosebită
IMM-urilor, sprijinirea politicilor și a schimbărilor societale
inovatoare, măsurarea și evaluarea progresului către o economie
ecologică, precum și promovarea eficienței resurselor prin
sisteme digitale.
(e)
Dezvoltarea unor sisteme de observare și
informații globale de mediu cuprinzătoare și sustenabile.
Scopul este de a
se asigura furnizarea datelor și informațiilor necesare pe termen
lung necesare pentru soluționarea acestei provocări.
Activitățile se vor concentra pe capacități, tehnologii
și infrastructuri de date pentru observarea și monitorizarea
Pământului care să poată oferi în permanență
informații corecte și în timp util, previziuni și
proiecții. Se va încuraja accesul liber, deschis și nerestricționat
la date și informații interoperabile.
6.           Societăți favorabile
incluziunii, inovatoare și sigure
6.1.        Obiectiv specific
Obiectivul
specific este de a promova societăți europene favorabile incluziunii,
inovatoare și sigure în contextul unor transformări fără
precedent și al unor interdependențe globale din ce în ce mai
accentuate.
Europa se
confruntă cu provocări socioeconomice majore, care afectează în
mod semnificativ viitorul său – cum ar fi interdependențele economice
și culturale din ce în ce mai accentuate, îmbătrânirea
populației, excluderea socială și sărăcia tot mai
mari, inegalitățile și fluxurilor migratorii, eliminarea
decalajului digital, promovarea unei culturi a inovării și a
creativității în societate și în întreprinderi, precum și
garantarea libertății, securității și încrederii în
instituțiile democratice și între cetățeni atât în
interiorul, cât și în afara granițelor. Aceste provocări sunt
considerabile și necesită o abordare europeană comună.
În primul rând, în Uniune persistă
inegalități importante, atât între țări, cât și în
sânul acestora. În 2010, punctajele statelor membre ale Uniunii în ceea ce
privește indicele dezvoltării umane, o mărime agregată care
reflectă progresele realizate în ceea ce privește
sănătatea, educația și veniturile, se situează între
0,743 și 0,895, reflectând astfel decalaje considerabile între
țări. Persistă, de asemenea, semnificative inegalități
de gen: de exemplu, diferența de remunerare între femei și
bărbați în Uniune rămâne la 17,8 % în favoarea bărbaților[37]. În prezent, unul din fiecare șase cetățeni ai Uniunii
(aproximativ 80 de milioane de persoane) sunt expuși riscului de
sărăcie. În ultimele două decenii, a crescut gradul de
sărăcie a tinerilor și a familiilor cu copii. Rata
șomajului în rândul tinerilor este peste 20 %. 150 de milioane de europeni
(aproximativ 25 %) nu au utilizat niciodată internetul și este
posibil ca aceștia să nu fie niciodată suficient de
pregătiți pentru a-l utiliza. Apatia și polarizarea
politică cu prilejul alegerilor au crescut, reflectând scăderea
încrederii cetățenilor în sistemele politice actuale. Aceste cifre
sugerează că unele grupuri și comunități sociale sunt
lăsate în mod constant în afara dezvoltării economice și sociale
și/sau a politicilor democratice.
În al doilea rând,
productivitatea și creșterea economică ale Europei sunt în
scădere relativă de patru decenii. În plus, cota acesteia din
producția globală de cunoștințe și performanța sa
în materie de inovare, în comparație cu economii emergente, cum ar fi
Brazilia și China, sunt în scădere rapidă. Europa dispune de o
bază solidă de cercetare, însă trebuie să o transforme
într-un puternic atu pentru crearea de bunuri și servicii inovatoare.
Întrucât este bine știut că Europa trebuie să investească
mai mult în domeniul științei și al inovării, va trebui, de
asemenea, să coordoneze aceste investiții într-un mod mult mai
inteligent decât în trecut: peste 95 % din bugetele naționale de cercetare
și dezvoltare sunt cheltuite fără nicio coordonare în întreaga
Uniune, ceea ce reprezintă, potențial, o irosire considerabilă a
resurselor într-o perioadă de restrângere a posibilităților de
finanțare. Mai mult, capacitățile de
inovare din statele membre, în pofida unei anumite convergențe de
dată recentă, rămân foarte diferite, existând discrepanțe
mari între „liderii inovatori” și „inovatorii cu rezultate ceva mai
modeste”[38].
În al treilea rând, mai multe forme de
insecuritate, care se pot manifesta fie sub formă de criminalitate,
violență, terorism, atacuri informatice, abuzuri împotriva
vieții private, fie sub alte forme de tulburări sociale și
economice afectează din ce în ce mai mult cetățenii. Conform
estimărilor, este foarte probabil ca numărul victimelor directe ale
infracționalității în Europa să se ridice în fiecare an la
75 de milioane[39].
Costul direct al criminalității, terorismului,
activităților ilegale, violenței și dezastrelor a fost
estimat, în Europa, în 2010, la cel puțin 650 de miliarde EUR (în jur de 5
% din PIB-ul UE). Un exemplu ilustrativ de consecințe ale terorismului îl
reprezintă atacul asupra turnurilor gemene din Manhattan din 11 septembrie
2001. Mii de vieți au fost pierdute și se estimează că
acest eveniment a cauzat pierderi ale productivității SUA în valoare
de 35 de miliarde USD, de 47 de miliarde USD în producția totală
și o creștere a șomajului de aproape 1 % în trimestrul care a
urmat. Cetățenii, întreprinderile și
instituțiile sunt din ce în ce mai implicați în interacțiuni
și tranzacții digitale în sfera socială, financiară și
comercială, dar dezvoltarea internetului a condus, în același timp,
la o criminalitate informatică în valoare de miliarde de euro în fiecare
an și la încălcări ale vieții private care afectează
persoane sau asociații pe întregul continent. Pătrunderea
insecurității în viața de zi cu zi și apariția unor
situații neprevăzute riscă să afecteze încrederea
cetățenilor nu doar în instituții, ci și încrederea unora
în ceilalți.
Aceste
provocări trebuie abordate împreună și în mod inovator, deoarece
ele interacționează în mod complex și adesea neașteptat.
Inovarea poate conduce la slăbirea dimensiunii de incluziune, astfel cum
se poate observa, de exemplu, fenomenele de decalaj digital sau de segmentare a
pieței muncii. Inovarea socială, încrederea socială și
securitatea sunt uneori dificil de conciliat în cadrul politicilor, de exemplu
în zonele defavorizate din punct de vedere social din orașele mari din
Europa. Pe lângă aceasta, conjugarea inovării cu cerințele din
ce în ce mai complexe ale cetățenilor determină, totodată,
factorii de decizie politică și actorii economici și sociali
să găsească noi răspunsuri, care nu țin seama de
granițele tradiționale dintre sectoare, activități, bunuri
sau servicii. Fenomene cum ar fi dezvoltarea internetului, a sistemelor
financiare, îmbătrânirea economiei și dezvoltarea
societății ecologice arată din plin modul în care este necesar
să se conceapă și să se răspundă acestor
probleme, avându-se în vedere, în paralel, dimensiunile de incluziune, inovare
și securitate ale acestora.
Complexitatea
intrinsecă a acestor provocări și evoluția cerințelor
subliniază, astfel, importanța dezvoltării cercetării
inovatoare și a noilor tehnologii, procese și metode inteligente, a
mecanismelor de inovare socială, a acțiunilor și politicilor
coordonate care vor anticipa sau influența evoluțiile majore din
Europa. Este nevoie de înțelegerea tendințelor și a efectelor în
joc în aceste provocări și de redescoperirea sau reinventarea cu
succes a unor forme de solidaritate, de coordonare și de creativitate care
să facă din Europa un model distinctiv de societăți
favorabile incluziunii, inovatoare și sigure, în comparație cu alte
regiuni ale lumii. Este nevoie de o abordare mai strategică a
cooperării cu țările terțe. În sfârșit, pe
măsură ce politicile de securitate interacționează cu
diferite politici sociale, consolidarea dimensiunii societale a cercetării
în domeniul securității va reprezenta un aspect important al acestei
provocări.
6.2.        Justificare și valoarea
adăugată pentru Uniune
Aceste
provocări trec peste granițele naționale și, în
consecință, necesită analize comparative mai complexe în materie
de mobilitate (a persoanelor, mărfurilor, serviciilor și
capitalurilor, dar și a competențelor și a
cunoștințelor), precum și în materie de forme de cooperare
instituțională, de interacțiuni interculturale și de
cooperare internațională. În cazul în care acestea nu sunt mai bine
înțelese și anticipate, la rândul lor, forțele globalizării
împing țările europene să concureze unele cu altele, mai
degrabă decât să coopereze, accentuând, astfel, diferențele în
Europa, mai degrabă decât elementele comune și un echilibru corect
între cooperare și concurență. Abordarea unor astfel de
provocări socioeconomice majore numai la nivel național prezintă
riscul de utilizare ineficientă a resurselor, de externalizare a
problemelor înspre alte țări europene și terțe și de
accentuare a tensiunilor sociale, economice și politice care ar putea
afecta în mod direct obiectivele Tratatului european în ceea ce privește
valorile acestuia, în special titlul I din Tratatul privind Uniunea
Europeană.
Pentru a construi
societăți favorabile incluziunii, inovatoare și sigure, Europa
necesită un răspuns care implică dezvoltarea de noi
cunoștințe, tehnologii și capacități, precum și
identificarea opțiunilor de politici. Aceste eforturi vor ajuta Europa
să își abordeze provocările nu numai pe plan intern, ci și
ca actor global pe scena internațională. Acest lucru, la rândul
său, va permite statelor membre să beneficieze de pe urma
experienței din alte părți și să își
definească mai bine propriile acțiuni specifice corespunzătoare
contextelor lor respective.
Promovarea unor noi moduri de cooperare între
țări la nivelul Uniunii și în întreaga lume, precum și la
nivelul comunităților de cercetare și inovare relevante, va
constitui, prin urmare, o sarcină centrală în cadrul acestei
provocări. Implicarea cetățenilor și industriei,
sprijinirea proceselor de inovare socială și tehnologică,
promovarea unei administrații publice inteligente și participative,
precum și a politicilor bazate pe date concrete va fi urmărită
în mod sistematic în scopul creșterii relevanței tuturor acestor
activități pentru factorii politici, pentru actorii sociali și
economici și pentru cetățeni. În această
privință, cercetarea și inovarea vor fi o condiție
prealabilă pentru competitivitatea industriilor și serviciilor
europene, în special în domeniile securității, dezvoltării
digitale și protecției vieții private.
Finanțarea acordată de Uniune în
cadrul acestei provocări va sprijini, prin urmare, dezvoltarea, punerea în
aplicare și adaptarea principalelor politici ale Uniunii, în special
Strategia Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă
și favorabilă incluziunii, politica externă și de
securitate comună și strategiile de securitate internă ale
Uniunii, inclusiv politicile privind acțiunile de prevenire a dezastrelor
și de răspuns la acestea. Se va realiza coordonarea cu acțiunile
directe ale Centrului Comun de Cercetare.
6.3.        Linii generale ale
activităților
6.3.1.     Societăți favorabile
incluziunii
Scopul este de a întări solidaritatea,
precum și incluziunea socială, economică și politică
și crearea unei dinamici interculturale pozitive în Europa și cu
partenerii internaționali, prin intermediul activităților
științifice de vârf, al interdisciplinarității, progreselor
tehnologice și inovațiilor organizaționale. Cercetarea în
domeniul științelor umane poate juca un rol important în acest sens.
Cercetarea trebuie să sprijine factorii de decizie politici să
elaboreze politici de combatere a sărăciei și de prevenire a
diferitelor forme de diviziune, discriminare și inegalitate în
societățile europene, precum inegalitățile de gen sau
decalajul digital sau în materie de inovare, precum și față de
alte regiuni ale lumii. Aceasta va contribui în special la punerea în aplicare
și adaptarea Strategiei Europa 2020 și a acțiunii externe a
Uniunii, în sens larg. Trebuie luate măsuri specifice pentru a debloca
resursele de excelență în regiunile mai puțin dezvoltate, în
vederea lărgirii participării la Orizont 2020.
Activitățile vor pune accentul pe:
(a)
promovarea unei creșteri inteligente, durabile
și favorabile incluziunii;
(b)
construirea unor societăți reziliente
și favorabile incluziunii în Europa;
(c)
consolidarea rolului Europei ca actor pe scena
mondială;
(d)
eliminarea decalajului în materie de cercetare
și inovare în Europa.
6.3.2.     Societăți inovatoare

Obiectivul este de a stimula dezvoltarea în
Europa a unor societăți și politici inovatoare prin angajarea
cetățenilor, întreprinderilor și a utilizatorilor în cercetare
și inovare, precum și promovarea unor politici de cercetare și
inovare coordonate în contextul globalizării. Un
sprijin special va fi oferit dezvoltării spațiului european al
cercetării (ERA) și dezvoltării condițiilor-cadru pentru
inovare.
Activitățile
vor pune accentul pe:
(a)
consolidarea bazei de date și sprijinirea
inițiativei „O Uniune a inovării ” și a ERA;
(b)
explorarea unor noi forme de inovare, inclusiv
inovarea și creativitatea socială;
(c)
asigurarea angajării la nivelul
societății în cercetare și inovare;
(d)
promovarea unei cooperări coerente și
eficiente cu țările terțe.
6.3.3.     Societăți sigure
Scopul este de a sprijini politicile Uniunii
în materie de securitate internă și externă și de a se
asigura securitatea cibernetică, precum încrederea și respectul
pentru viața privată pe piața unică digitală, îmbunătățindu-se,
în același timp, competitivitatea securității, TIC și a
sectorului serviciilor din Uniune. Aceasta se va realiza prin dezvoltarea de
tehnologii și soluții inovatoare care abordează lacunele în
materie de securitate și duc la prevenirea amenințărilor la
adresa securității. Aceste acțiuni orientate spre îndeplinirea
unor obiective precise vor integra exigențele diferiților utilizatori
finali (cetățeni, întreprinderi și administrații, inclusiv
autoritățile naționale și internaționale, serviciile de
protecție civilă, autoritățile responsabile cu aplicarea
legii, poliția de frontieră etc.) pentru a lua în considerare
evoluția amenințărilor la adresa securității și
aspectele legate de protecția vieții private și aspectele
societale pertinente.
Activitățile vor pune accentul pe:
(a)
lupta împotriva criminalității și a
terorismului;
(b)
consolidarea securității prin gestionarea
frontierelor;
(c)
asigurarea securității cibernetice;
(d)
creșterea rezilienței Europei în caz de
crize și de dezastre;
(e)
asigurarea libertății și a
vieții private pe internet și consolidarea dimensiunii societale a
securității.
PARTEA IV
Activități nenucleare directe ale Centrului Comun de Cercetare (JRC)
1.           Obiectiv specific
Obiectivul specific este de a furniza
asistență științifică și tehnică adaptată
nevoilor clienților instituționali pentru elaborarea politicilor
Uniunii, răspunzând, în același timp, în mod flexibil noilor
cerințe în materie de politici.
2.           Justificare și valoarea
adăugată a Uniunii
Uniunea a definit o agendă
strategică ambițioasă pentru 2020 care abordează o serie de
provocări complexe și interdependente, cum ar fi gestionarea
sustenabilă a resurselor și competitivitatea. Pentru a aborda cu
succes aceste provocări, este nevoie de date științifice solide
care corespund unor diferite discipline științifice și permit
evaluarea riguroasă a opțiunilor de politici. Consolidând-și în
continuare rolul de serviciu științific pentru politicile Uniunii,
JRC va furniza sprijinul științific și tehnic necesar pe
parcursul tuturor etapelor ciclului de elaborare a politicilor, de la concepere
și până la punerea în aplicare și evaluare. În acest scop, JRC
își va concentra cercetarea în mod clar asupra priorităților
Uniunii în materie de politici, concomitent cu consolidarea competențelor
sale transversale. Independența JRC față de interesele speciale,
fie acestea private sau naționale, împreună cu rolul său de
referință din punct de vedere tehnico-științific îi permit
să faciliteze consensul necesar între părțile interesate și
factorii de decizie politică. Statele membre și cetățenii
Uniunii beneficiază de cercetarea din cadrul JRC, cel mai vizibil în
domenii precum sănătatea și protecția consumatorului,
mediu, siguranță și securitate și gestionarea crizelor
și catastrofelor.
JRC este parte integrantă a
spațiului european de cercetare și va continua să sprijine activ
funcționarea acestuia printr-o colaborare strânsă cu partenerii
și părțile interesate, prin deschiderea accesului la
infrastructurile proprii și prin formarea cercetătorilor. Se va promova,
de asemenea, integrarea noilor state membre și țări asociate;
pentru acestea, JRC va continua să furnizeze cursuri de formare
specializate privind baza tehnico-științifică a legislației
Uniunii. JRC va stabili raporturi de coordonare cu alte obiective specifice
relevante ale Orizont 2020. Ca o completare a acțiunilor sale directe
și în vederea continuării integrării și a creării de
rețele în spațiul european de cercetare, JRC poate participa, de
asemenea, la acțiunile indirecte din cadrul Orizont 2020 și la
instrumente de coordonare în domeniile în care dispune de competențele
necesare pentru a produce valoare adăugată.
3.           Linii generale ale
activităților
Activitățile JRC în Orizont 2020 se
vor axa pe prioritățile Uniunii în materie de politici și pe
provocările societale vizate de acestea și sunt aliniate cu Strategia
Europa 2020 și principalele sale obiective privind o creștere
inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, cu
Securitate și cetățenie, și cu Europa competitivă într-o
lume globalizată.
Principalele domenii de competență
ale JRC vor fi energia, transportul, mediul și schimbările climatice,
agricultura și securitatea alimentară, sănătatea și
protecția consumatorilor, tehnologiile informației și
comunicațiilor, materialele de referință și securitatea
și siguranța (inclusiv în domeniul nuclear în cadrul programului
Euratom).
Aceste domenii
de competență se vor îmbunătăți în mod semnificativ cu
capacități pentru a aborda întregul ciclu politic și pentru a
evalua opțiunile de politici. Aceasta include consolidarea
capacităților în
(a)
anticipare și previziune - informații
strategice proactive privind tendințele și evenimentele în
știință, tehnologie și societate și posibilele
consecințe ale acestora pentru politicile publice;
(b)
economie – pentru un serviciu integrat care include
atât aspectele tehnico-științifice, cât și pe cele
macroeconomice;
(c)
modelare – concentrându-se asupra
durabilității și economiei, astfel încât Comisia să fie mai
puțin dependentă de furnizorii externi pentru analiza scenariilor în
domenii de importanță vitală;
(d)
analiză de politici – pentru a permite
investigarea transsectorială a opțiunilor de politici;
(e)
evaluarea impactului - furnizarea de date
științifice pentru a susține opțiunile de politici.
JRC va continua să urmărească
excelența în domeniul cercetării ca bază pentru un sprijin
tehnico-științific credibil și solid pentru politici. În acest
scop, JRC va consolida colaborarea cu partenerii europeni și
internaționali, printre altele, prin participarea la acțiuni indirecte.
De asemenea, JRC va realiza studii de cercetare de frontieră și va
dezvolta, pe o bază selectivă, competențe în domeniile emergente
pertinente.
JRC se va concentra pe:
3.1         Excelența
științifică
Efectuarea de
cercetări în scopul consolidării bazei de date științifice
pentru elaborarea politicilor și examinarea domeniilor
științifice și tehnologice emergente, inclusiv printr-un program
de cercetare de frontieră.
3.2         Poziție de lider în
sectorul industrial
Contribuie la
competitivitatea europeană prin sprijinirea procesului de standardizare
și a standardelor prin cercetare prenormativă, dezvoltarea de
materiale și măsurători de referință și prin
armonizarea metodologiilor în cinci domenii principale (energie, transporturi, agenda
digitală, securitate și siguranță, protecția
consumatorilor). Efectuează evaluări în ceea ce privește
siguranța pentru noile tehnologii în anumite domenii, precum energia
și transporturile și sănătatea și protecția
consumatorilor. Contribuie la facilitarea utilizării, standardizării
și validării tehnologiilor și datelor spațiale, în special,
pentru a răspunde provocărilor societale.
3.3         Provocări societale
(a)
Sănătate, schimbări demografice
și bunăstare
Contribuie la sănătate și
protecția consumatorilor prin sprijin științific și tehnic
în domenii cum ar fi alimentația umană și animală, produse
de consum curent, mediu și sănătate, practici de depistare
și diagnostic în domeniul sănătății, nutriție
și regimuri alimentare.
(b)
Siguranță alimentară,
agricultură durabilă, cercetare marină și maritimă
și bioeconomie
Sprijină elaborarea, punerea în aplicare
și monitorizarea politicilor europene în materie de agricultură
și pescuit, inclusiv siguranța și securitatea alimentelor
și dezvoltarea unei culturi a bioeconomiei, în special prin intermediul
previziunilor privind recoltele, analize tehnice și socioeconomice și
modelare.
(c)
Surse de energie sigure, ecologice și
eficiente
Sprijină obiectivele 20/20/20 privind
schimbările climatice și energia prin cercetări asupra
aspectelor tehnologice și economice ale aprovizionării cu energie,
ale eficienței, ale tehnologiilor cu emisii scăzute de carbon, precum
și asupra rețelelor de transport a energiei/energiei electrice.
(d)
Transporturi inteligente, ecologice și
integrate
Sprijină politica Uniunii pentru o mobilitate
care răspunde cerințelor de sustenabilitate, securitate și
siguranță pentru persoane și mărfuri, prin studii de
laborator, abordări în materie de modelare și monitorizare, inclusiv
prin tehnologii cu emisii reduse de carbon pentru transport, precum
electrificarea, vehiculele curate și care economisesc energia,
carburanții alternativi sau sistemele de mobilitate inteligente.
(e)
Combaterea schimbărilor climatice, utilizarea
eficientă a resurselor și materii prime
Cercetează provocările transsectoriale
privind gestionarea durabilă a resurselor naturale prin
monitorizarea variabilelor-cheie pentru mediu, precum și punerea la punct
a unui cadru integrat de modelare pentru evaluarea durabilității.
Contribuie la utilizarea eficientă a
resurselor, la reducerea emisiilor și la aprovizionarea sustenabilă
cu materii prime prin evaluări sociale, de mediu și economice
integrate ale proceselor de producție, tehnologiilor, produselor și
serviciilor ecologice.
Sprijină obiectivele Uniunii în domeniul politicii
de dezvoltare prin cercetări în scopul asigurării unei
aprovizionări adecvate cu resurse esențiale, care să pună
accentul pe monitorizarea parametrilor de mediu și de resurse, prin
analize în materie de siguranță și securitate alimentară,
precum și prin transfer de cunoștințe.
(f)
Societăți favorabile incluziunii,
inovatoare și sigure
Contribuie la monitorizarea implementării
inițiativei „O Uniune a inovării” prin analize macroeconomice
ale factorilor care favorizează sau frânează cercetarea și
inovarea, precum și prin dezvoltarea unor metodologii, tablouri de bord
și a unor indicatori.
Sprijină spațiul european de
cercetare (ERA) prin monitorizarea funcționării ERA și prin
analiza factorilor care favorizează sau frânează unele din elementele
esențiale ale acestuia, precum și prin crearea de rețele
științifice, formare și prin deschiderea instalațiilor
și a bazelor de date ale JRC pentru utilizatorii din statele membre, din
țările candidate și asociate.
Contribuie la obiectivele-cheie ale Agendei
digitale prin intermediul unor analize calitative și cantitative ale
aspectelor economice și sociale (economia digitală, societatea
digitală, modul de viață digital).
Sprijină securitatea și
siguranța internă prin detectarea și evaluarea
vulnerabilității infrastructurilor critice, care au un rol vital în
diferite funcții ale societății, și prin evaluarea
performanțelor operaționale ale tehnologiilor legate de identitatea
digitală; aduce un răspuns la provocările globale la adresa
securității, inclusiv amenințările emergente sau
hibride, prin dezvoltarea unor instrumente avansate pentru extragerea și
analiza informațiilor, precum și pentru gestionarea crizelor.
Sporește capacitatea Uniunii de gestionare a dezastrelor
naturale și a celor provocate de om prin consolidarea monitorizării
infrastructurilor și dezvoltarea unor sisteme de informații globale
de avertizare timpurie în cazul unor pericole multiple și de gestionare a
riscurilor, utilizând sisteme de observație terestră prin satelit.
PARTEA V
Institutul European de Inovare și Tehnologie (EIT)
1.           Obiectiv specific
Obiectivul specific este integrarea
triunghiului cunoașterii - cercetare, inovare și educație,
pentru consolidarea capacității de inovare a Uniunii și
abordarea provocărilor societale.
Europa se confruntă cu o serie de
deficiențe structurale în ceea ce privește capacitatea de inovare
și capacitatea de a furniza noi servicii, produse și procese. Principalele probleme sunt dificultățile Europei de a atrage
și păstra talentele, utilizarea insuficientă a punctelor forte
existente în domeniul cercetării în termeni de creare de valoare
economică sau socială, nivelurile scăzute de activitate
antreprenorială, subfinanțarea polilor de excelență în
fața concurenței pe plan mondial, precum și numărul excesiv
de obstacole, la nivel european, în calea colaborării, în cadrul
triunghiului cunoașterii, între învățământul superior,
cercetare și întreprinderi, la nivel european.
2.           Justificare și valoarea
adăugată a Uniunii
Pentru ca Europa să fie competitivă
la scară internațională, aceste deficiențe structurale
trebuie depășite. Elementele identificate mai sus sunt comune
statelor membre și afectează capacitatea de inovare a Uniunii în
ansamblu.
EIT va aborda aceste probleme prin promovarea
schimbărilor structurale în peisajul european al inovării. Acest
lucru se va realiza prin stimularea integrării
învățământului superior, a cercetării și a
inovării pe baza standardelor celor mai înalte, creându-se astfel noi
medii favorabile inovării, precum și prin promovarea și
sprijinirea unei noi generații de persoane cu spirit întreprinzător.
Astfel, EIT va contribui pe deplin la obiectivele Strategiei Europa 2020
și, în special, la inițiativele emblematice „O Uniune a
inovării” și „Tineretul în mișcare”.
Integrarea învățământului
și spiritului antreprenorial cu cercetarea și inovarea
Trăsătura specifică a EIT este
aceea de integrare a învățământului și spiritului
antreprenorial cu cercetarea și inovarea, ca elemente ale unui lanț
unic al inovării în întreaga Uniune și în afara acesteia.
Logică antreprenorială și
abordare orientată spre rezultate
EIT, prin intermediul comunităților
cunoașterii și inovării, funcționează în conformitate
cu o logică antreprenorială. Este necesar un impuls puternic: fiecare
CCI este condusă de un director general. Partenerii din CCI sunt
reprezentați de entități juridice unice pentru a permite
raționalizarea procesului decizional. CCI-urile trebuie să prezinte
planuri de afaceri anuale, inclusiv o gamă ambițioasă de activități
de la învățământ la crearea de întreprinderi, cu obiective
și rezultate preconizate clare, căutându-se atât un impact pe
piață, cât și un impact societal. Regulile actuale de
participare, evaluare și supraveghere a CCI-urilor permit decizii rapide,
pe modelul deciziilor într-o întreprindere.
Depășirea
problemei fragmentării cu ajutorul unor parteneriate integrate pe termen
lung
Comunitățile cunoașterii
și inovării din EIT sunt inițiative puternic integrate, care
reunesc parteneri, renumiți pentru nivelul lor de excelență, din
industrie, instituții de învățământ superior, institute de
cercetare și de tehnologie. Aceste comunități permit
partenerilor de talie mondială să se reunească în noi
configurații transfrontaliere, să optimizeze resursele existente
și să deschidă accesul la noi oportunități de afaceri
prin noi lanțuri ale valorii, care să răspundă unor
provocări de mai mare anvergură și care implică riscuri mai
mari.
Cultivarea principalului atu al Europei în
materie de inovare: persoanele foarte talentate
Talentul este un ingredient esențial al
inovării. EIT încurajează persoanele și interacțiunile
dintre ele punând studenții, cercetătorii și antreprenorii în
centrul modelului său de inovare. EIT va oferi persoanelor talentate o
cultură antreprenorială și creativă, precum și o
educație multidisciplinară, prin intermediul recunoașterii
programelor masterale și doctorale, destinate a fi lansate ca marcă
de excelență recunoscută la nivel internațional. Prin
aceasta, EIT promovează puternic mobilitatea în interiorul triunghiului
cunoașterii.
3.           Linii generale ale
activităților
IET își desfășoară
activitatea în principal, dar nu în exclusivitate, prin intermediul
comunităților cunoașterii și inovării (CCI-uri) în
domenii de provocări societale care sunt de cea mai mare relevanță
pentru viitorul comun al Europei. În vreme ce CCI-urile au un grad mare de
autonomie în definirea strategiilor și activităților proprii,
există un număr de caracteristici inovatoare comune pentru toate
comunitățile cunoașterii și inovării. EIT își va
amplifica și mai mult impactul prin punerea la dispoziție a
experienței CCI-urilor din întreaga Uniune, precum și prin
încurajarea în mod activ a unei noi culturi de împărtășire a
cunoștințelor.
(a)
Transferul și aplicarea
activităților de învățământ superior, de cercetare
și de inovare la înființarea de noi firme
EIT trebuie să urmărească să
elibereze potențialul inovator al persoanelor și să valorifice
ideile acestora, indiferent de poziția lor în lanțul inovării.
Astfel, EIT va contribui, totodată, la rezolvarea „paradoxului european”,
care este acela că excelenta cercetare existentă este departe de a fi
valorificată la maximum. Procedând astfel, EIT va contribui la aducerea
ideilor pe piață. În principal prin intermediul
comunităților cunoașterii și inovării și prin
atenția acordată încurajării unei mentalități
antreprenoriale, institutul va crea noi oportunități de afaceri atât
sub formă de întreprinderi noi și de spin-off-uri, cât și
în sectoare existente.
(b)
Cercetare de vârf orientată spre inovare în
domenii de interes economic și societal major
Strategia și activitățile EIT vor
fi ghidate de axarea pe provocările societale care sunt de maximă
importanță pentru viitor, cum ar fi schimbările climatice sau
energia durabilă. Prin abordarea principalelor provocări societale în
mod exhaustiv, EIT va promova abordări inter- și multidisciplinare
și va contribui la concentrarea eforturilor de cercetare ale partenerilor
din cadrul comunităților cunoașterii și inovării.
(c)
Dezvoltarea de persoanelor talentate, calificate
și întreprinzătoare cu ajutorul educației și formării
EIT își va integra complet educația
și formarea în toate etapele carierei și va elabora programe noi
și inovatoare pentru a reflecta nevoia de noi profiluri rezultate din
provocările societale și economice complexe. În
acest scop, EIT va juca un rol esențial în încurajarea recunoașterii
unor noi titluri și diplome în statele membre.
IET va juca, de asemenea, un rol important în
acordarea conceptului de „spirit antreprenorial” prin intermediul programelor
sale de învățământ, care promovează spiritul antreprenorial
într-un context cu o importantă intensitate a cunoașterii, pe baza
unei cercetări inovatoare și care contribuie la soluții de
utilitate deosebită pentru societate.
(d)
Diseminarea celor mai bune practici și a cunoștințelor
sistemice
EIT urmărește să exploreze noi
abordări în materie de inovare și să dezvolte o cultură
comună a inovării și transferului de cunoștințe,
printre altele prin împărtășirea diferitelor experiențe ale
comunităților cunoașterii și inovării prin diverse
mecanisme de diseminare, cum ar fi o platformă a părților
interesate, precum și o bursă de cercetare.
(e)
Dimensiunea internațională
EIT acționează în mod conștient în
contextul global în care funcționează și va contribui la crearea
de legături cu parteneri internaționali cheie. Acordând o
importanță crescută centrelor de excelență prin
intermediul comunităților cunoașterii și inovării
și prin încurajarea unor noi oportunități educaționale, EIT
va avea drept obiectiv ca Europa să devină mai atractivă pentru
talentele din străinătate.
(f)
Consolidarea impactului la nivel european prin
intermediul unui model de finanțare inovator
EIT va avea o contribuție
substanțială la obiectivele stabilite de Orizont 2020, în special
prin abordarea provocărilor societale într-un mod care să completeze
alte inițiative în domeniile respective. El va testa noi abordări
simplificate de finanțare și de guvernanță și, prin
urmare, va juca un rol de pionierat în peisajul european al inovării.
Abordarea sa în materie de finanțare se va întemeia pe un puternic efect
de levier, astfel încât să fie mobilizate atât fonduri publice, cât
și private. Mai mult, institutul va utiliza în totalitate noi vehicule
pentru sprijinul direcționat spre activitățile individuale, prin
intermediul Fundației EIT.
(g)
Legarea dezvoltării regionale de
oportunitățile europene
Prin intermediul comunităților
cunoașterii și inovării și centrelor lor de colocație
(poli de excelență care reunesc parteneri din
învățământul superior, cercetare și din întreprinderi într-o
locație geografică dată), EIT va fi, de asemenea, legat de
politica regională. Este necesar, în special, să se asigure o mai
bună legătură între instituțiile de
învățământ superior și creșterea și inovarea
regionale, în contextul strategiilor de specializare inteligentă la nivel
regional și național. Astfel, EIT va contribui la obiectivele
politicii de coeziune a Uniunii.
Anexa II
Defalcarea bugetului
Defalcarea
indicativă pentru Orizont 2020 este următoarea (în milioane EUR):
 I           Excelență științifică, din care: || 27818
                 1.             Consiliul European pentru Cercetare || 15008
                 2.             Tehnologii viitoare și emergente || 3505
                 3.             Acțiunile Marie Curie privind competențele, formarea și dezvoltarea carierei || 6503
                 4.             Infrastructuri europene de cercetare (inclusiv e-infrastructuri) || 2802
 II         Poziție de lider în sectorul industrial, din care: || 20280
                 1.             Poziție de lider în ceea ce privește tehnologiile generice și industriale* || 15580 din care 500 pentru EIT
                 2.             Accesul la finanțarea de risc** || 4000
                 3.             Inovarea în IMM-uri || 700
 III        Provocări societale, din care: || 35888
                 1.             Sănătate, schimbări demografice și bunăstare; || 9077 din care 292 pentru EIT
 2.             Securitate alimentară, agricultură durabilă, cercetare marină și maritimă și bioeconomie; || 4694 din care 150 pentru EIT
                 3.             Surse de energie sigure, ecologice și eficiente || 6537 din care 210 pentru EIT
                 4.             Mijloace de transport inteligente, ecologice și integrate, || 7690 din care 247 pentru EIT
                 5.             Combaterea schimbărilor climatice, utilizarea eficientă a resurselor și a materiilor prime || 3573 din care 115 pentru EIT
                 6.             Societăți favorabile incluziunii, inovatoare și sigure || 4317 din care 138 pentru EIT
 Institutul European de Inovare și Tehnologie (EIT) || 1542 + 1652***
 Activități directe nenucleare ale Centrului Comun de Cercetare || 2212
 TOTAL || 87740
* Inclusiv 8 975
milioane EUR pentru tehnologiile informației și comunicațiilor
(TIC), din care 1 795 milioane EUR pentru fotonică și
micro și nanoelectronică, 4 293 milioane EUR pentru
nanotehnologii, materiale avansate și producție și prelucrare
avansate, 575 de milioane EUR pentru biotehnologie și 1 737 milioane EUR
pentru spațiu. Drept
rezultat, vor fi disponibile 6 663 de milioane EUR pentru sprijinirea
tehnologiilor generice esențiale.
** S-ar putea ca
aproximativ 1131 de milioane EUR din această sumă să
fie alocate pentru implementarea proiectelor aferente Planului strategic
european pentru tehnologiile energetice (Planul SET). S-ar putea ca aproximativ o treime din aceasta
să ajungă la IMM-uri.
*** Suma totală
va fi pusă la dispoziție prin alocări, așa cum se prevede
la articolul 6 alineatul (3).
Cea de-a doua alocare, de 1 652 de milioane EUR, va fi pusă la
dispoziție pro rata din bugetele corespunzătoare componentelor
„Provocările societale” și „Poziția de lider în domeniul tehnologiilor
generice și industriale”, pe o bază estimativă și sub
rezerva revizuirii prevăzute la articolul 26 alineatul (1).
FIȘĂ FINANCIARĂ
LEGISLATIVĂ
1.           CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI
              1.1.    Denumirea propunerii/inițiativei
              1.2.    Domeniul
(domeniile) de politică în cauză în structura ABM/ABB
              1.3.    Tipul
propunerii/inițiativei
              1.4.    Obiective

              1.5.    Motivul
(motivele) propunerii/inițiativei
              1.6.    Durata
acțiunii și a impactului financiar al acesteia
              1.7.    Modul
(modurile) de gestionare preconizat(e)
2.           MĂSURI DE GESTIONARE
              2.1.    Dispoziții
în materie de monitorizare și raportare
              2.2.    Sistemul
de gestiune și control
              2.3.    Măsuri
de prevenire a fraudelor și a neregulilor
3.           IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL
PROPUNERII/INIȚIATIVEI
              3.1.    Rubrica
(rubricile) din cadrul financiar multianual și linia (liniile)
bugetară (bugetare) de cheltuieli afectată (afectate)
              3.2.    Impactul
estimat asupra cheltuielilor
              3.2.1. Sinteza impactului
estimat asupra cheltuielilor
              3.2.2. Impactul estimat
asupra creditelor operaționale
              3.2.3. Impactul estimat
asupra creditelor cu caracter administrativ
              3.2.4. Compatibilitatea cu
cadrul financiar multianual actual
              3.2.5. Participarea
terților la finanțare
              3.3.    Impactul estimat asupra
veniturilor
FIȘĂ
FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ
CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI
1.1.        Denumirea
propunerii/inițiativei
Programul-cadru
pentru cercetare și inovare Orizont 2020 (2014-2020)
1.2.        Domeniul (domeniile) de
politică în cauză în structura ABM/ABB[40]
-
08 - Cercetare și inovare
-
09 - Societatea informațională și media
-
02 - Întreprinderi și Industrie
-
05 - Agricultură
-
32 – Energie
-
06 – Mobilitate și transporturi
-
15 - Educație și cultură
-
07 – Mediu și politici climatice
-
10 - Centrul Comun de Cercetare
1.3.        Tipul
propunerii/inițiativei
ý Propunere/inițiativă
care se referă la o acțiune nouă
¨ Propunerea/inițiativă care se
referă la o acțiune
nouă ca urmare a unui proiect-pilot/a unei acțiuni pregătitoare[41]
¨ Propunere/inițiativă
care se referă la prelungirea unei acțiuni existente
¨ Propunere/inițiativă
care se referă la o acțiune reorientată către o
acțiune nouă
1.4.        Obiective
1.4.1.     Obiectiv (e) strategic(e)
multianual(e) al(e) Comisiei vizat(e) de propunere/inițiativă
Programul-cadru
pentru cercetare și inovare Orizont 2020 (2014-2020) (denumit, în
continuare, „Orizont 2020”) va contribui la Strategia Europa 2020, inclusiv la
realizarea spațiului european de cercetare, stimulând o creștere
inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii:
-
Creștere inteligentă – dezvoltarea unei economii bazate pe
cunoaștere și inovare (implementarea inițiativei emblematice „O
Uniune a inovării”).
-
Creștere durabilă – promovarea unei economii mai eficiente din
punctul de vedere al utilizării resurselor, mai ecologice și mai
competitive.
-
Creștere favorabilă incluziunii – promovarea unei economii cu o
rată ridicată a ocupării forței de muncă, în
măsură să asigure coeziunea economică, socială și
teritorială.
1.4.2.     Obiectiv(e) specific(e)
și activitatea (activitățile) ABM/ABB în cauză
-
Partea I: Prioritatea „Excelența științifică”
-
Partea II: Prioritatea „Poziția de lider în sectorul industrial”
-
Partea III: Prioritatea „Provocări societale”
-
Partea IV: Activități directe nenucleare ale Centrului Comun de
Cercetare
-
Partea V: „Integrarea triunghiului cunoașterii” (Institutul European de
Inovare și Tehnologie)
Activitatea (activitățile) ABM/ABB în cauză
-
08 - Cercetare și inovare
-
09 - Societatea informațională și media
-
02 - Întreprinderi și Industrie
-
05 - Agricultură
-
32 – Energie
-
06 – Mobilitate și transporturi
-
15 - Educație și cultură
-
07 – Mediu și politici climatice
-
10 - Centrul Comun de Cercetare
1.4.3.     Rezultatul (rezultatele)
și impactul preconizate
A se preciza efectele
pe care propunerea/inițiativa ar trebui să le aibă asupra
beneficiarilor vizați/grupurilor vizate.
Se
estimează că, până în 2030, Orizont 2020 va conduce la
creșterea cu 0,92 % a PIB, cu 1,37 % a exporturilor, cu
0,15 % a importurilor și cu 0,40 % a ocupării forței
de muncă .
Pentru
mai multe informații, vă rugăm să citiți documentul de
lucru al serviciilor Comisiei privind evaluarea impactului Programului-cadru
Orizont 2020 („EI”), care însoțește prezenta propunere
legislativă.
1.4.4.     Indicatori de rezultat și
de impact
A se preciza
indicatorii care permit monitorizarea punerii în aplicare a
propunerii/inițiativei.
Tabelul
următor prezintă, pentru obiectivele generale și specifice ale
Orizont 2020, un număr limitat de indicatori-cheie pentru evaluarea
rezultatelor și a impactului.
În
plus, indicatorii, inclusiv cei nou dezvoltați, vor fi utilizați
pentru documentarea diferitelor tipuri de rezultate și de impact pentru
diferitele activități specifice.
Obiectivul
general:
Contribuție
la realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020 și la realizarea
spațiului european de cercetare
-
Obiectivul în materie de finanțare a cercetării și
dezvoltării din cadrul strategiei Europa 2020 (3 % din PIB)
În
prezent:      2,01 % din PIB (UE-27 în 2009)
Obiectiv:        3 %
din PIB (în 2020)
-
Indicatorul principal privind inovarea prevăzut de Strategia Europa 2020
În
prezent:      abordare nouă
Obiectiv:        pondere
substanțială în economie a întreprinderilor inovatoare cu
creștere rapidă
Partea I: Prioritatea „Excelența științifică”
Obiective specifice
* Consiliul
European pentru Cercetare
-
Ponderea publicațiilor din proiectele finanțate de ERC care se
situează în segmentul 1% din publicațiile citate într-o foarte mare
măsură
În
prezent:      0,8 % (publicațiile UE din 2004 până în 2006,
citate până în 2008)
Obiectiv:        1,6
% (publicații ale ERC în perioada 2014 – 2020)
-
Numărul de măsuri de politică instituționale și de
măsuri la nivel național/regional inspirate de finanțările
pentru ERC
În
prezent:      20 (estimare 2007 – 2013)
Obiectiv:        100
(2014 – 2020)
* Tehnologii
viitoare și emergente
-
Articole în publicații cu impact ridicat, evaluate inter pares
În
prezent:      abordare nouă
Obiectiv:        25
publicații per finanțare de 10 milioane EUR (2014 - 2020)
-
Cereri de brevete în domeniul tehnologiilor viitoare și emergente
În
prezent:      abordare nouă
Obiectiv:        1
cerere de brevet per finanțare de 10 milioane EUR (2014 – 2020)
* Acțiuni
Marie Curie privind competențele, formarea și dezvoltarea carierei
-
Mobilitatea interdisciplinară și transnațională a
cercetătorilor, inclusiv a doctoranzilor
În
prezent:      50 000, în jur de 20 % doctoranzi (2007 - 2013)
Obiectiv:        65
000, în jur de 40 % doctoranzi (2014 - 2020)
*
Infrastructuri europene de cercetare (inclusiv e-infrastructuri)
-
Infrastructuri de cercetare care sunt accesibile tuturor cercetătorilor
din Europa și din afara acesteia prin sprijinul Uniunii
În
prezent:      650 (2012)
Obiectiv:        1000
(2020)
Partea II: Prioritatea „Poziția de lider în sectorul industrial”
Obiective specifice
*Poziție de lider în domeniul tehnologiilor generice și
industriale (TIC, nanotehnologii, materiale avansate,
biotehnologii, tehnici avansate de producție și spațiu)
-
Cereri de brevete obținute pentru diversele tehnologiile generice și
industriale
În
prezent:      abordare nouă
Obiectiv:        3
cereri de brevete per finanțare de 10 milioane EUR (2014 – 2020)
-
Accesul la finanțarea de risc
-
Investițiile totale mobilizate prin finanțare prin împrumut și
investițiile de capital de risc
În
prezent:      abordare nouă
Obiectiv:        100
de milioane EUR investiție totală per contribuție de 10 milioane
EUR din partea Uniunii (2014 - 2020)
* Inovarea
în cadrul IMM-urilor
-
Ponderea IMM-urilor participante care introduc inovații care constituie
noutăți pentru întreprindere sau pentru piață (acoperind
încă trei ani peste perioada proiectului)
În
prezent:      abordare nouă
Obiectiv:        50
%
Partea III: Prioritatea „Provocări societale”
Obiective specifice
Pentru
fiecare dintre „provocări”, progresele vor fi evaluate în funcție de
contribuția la următoarele obiective specifice, detaliate în anexa I
a Orizont 2020 împreună cu descrierea progreselor de fond necesare pentru
a se răspunde provocărilor și pentru realizarea indicatorilor de
politică relevanți:
-
Îmbunătățirea sănătății și
bunăstării pe tot parcursul vieții, pentru toți.
-
Asigurarea unor cantități suficiente de alimente sigure și de
înaltă calitate, precum și de alte bioproduse, prin dezvoltarea unor
sisteme de producție primară productive și eficiente din punctul
de vedere al utilizării resurselor, promovând servicii ecosistemice
corespunzătoare precum și lanțuri de aprovizionare competitive
și cu emisii reduse de dioxid de carbon.
-
Trecerea la un sistem energetic fiabil, sustenabil și competitiv, în
condițiile unor resurse din ce în ce mai puține, ale unor nevoi de
energie tot mai mari, precum și ale existenței schimbărilor
climatice.
-
Realizarea unui sistem european de transporturi eficient din punctul de vedere
al resurselor, ecologic, sigur și fără sincope, în beneficiul
cetățenilor, al economiei și al societății.
-
Realizarea unei economii care utilizează resursele în mod eficient și
rezilientă și o aprovizionare sustenabilă cu materii prime,
pentru a satisface necesitățile unei populații globale în
creștere, în mod sustenabil, în limitele resurselor naturale ale planetei.

-
Promovarea unor societăți europene favorabile incluziunii, inovatoare
și sigure în contextul unor schimbări fără precedent
și al unor interdependențe globale din ce în ce mai accentuate.
Indicatorii
suplimentari de performanță sunt:
- Articole în publicații cu impact ridicat, evaluate inter
pares, în domeniul diferitelor „Provocări societale”
În
prezent:      abordare nouă [pentru PC7 (2007-2010), 8 149 de
publicații în total - cifră preliminară]
Obiectiv:        în
medie, 20 de publicații per finanțare de 10 milioane EUR (2014 -
2020)
-
Cereri de brevete în domeniul diferitelor „Provocări societale”
În prezent:      153 [Programul de cooperare din PC7
(2007-2010) – cifre preliminare]
Obiectiv:        în
medie, 2 cereri de brevete per finanțare de 10 milioane EUR (2014 – 2020)
-
numărul de acte legislative ale Uniunii referitoare la
activitățile sprijinite în domeniul diferitelor „Provocări
societale”
În
prezent:      abordare nouă
Obiectiv:        în
medie, 1 publicație per finanțare de 10 milioane EUR (2014 - 2020)
Partea IV: Activități directe nenucleare ale Centrului Comun
de Cercetare
Furnizarea
de asistență științifică și tehnică,
adaptată necesităților clienților instituționali,
pentru politicile Uniunii
-
Număr de cazuri în care s-a înregistrat un impact specific concret asupra
politicilor europene ca urmare a sprijinului științific și
tehnic pentru politici furnizat de Centrul Comun de Cercetare
În
prezent:      175 (2010)
Obiectiv:        230
(2020)
-
Număr de publicații evaluate inter pares
În
prezent:      430 (2010)
Obiectiv:        500
(2020)
Partea V „Integrarea triunghiului cunoașterii”
(Institutul European de Inovare și Tehnologie)
-
Organizații din mediul academic, de afaceri și organizații de
cercetare integrate în comunitățile cunoașterii și ale
inovării (denumite, în continuare, „CCI-uri”)
În
prezent:      abordare nouă
Obiectiv:        540
(2020)
-
Colaborarea în interiorul triunghiului cunoașterii, care duce la
dezvoltarea de produse și procese inovatoare
În
prezent:      abordare nouă
Obiectiv:        600
de întreprinderi nou înființate (start-up) și spin-off-uri
create de studenți/cercetători/profesori din CCI-uri;
6000 de inovații aduse întreprinderilor existente, elaborate de
studenți/cercetători/profesori din CCI-uri
1.5.        Motivul (motivele)
propunerii/inițiativei
1.5.1.     Cerințe de îndeplinit pe
termen scurt sau lung
-
Creșterea contribuției cercetării și inovării la
soluționarea provocărilor societale majore.
-
Stimularea competitivității industriale a Europei prin promovarea
poziției de lider în materie de tehnologii și prin transformarea
ideilor bune în produse și servicii.
-
Consolidarea bazei de cunoștințe științifice a Europei.
-
Realizarea spațiului european al cercetării și creșterea
eficacității acestuia (obiective transversale).
Pentru
mai multe informații, vă rugăm să citiți documentul de
lucru al serviciilor Comisiei privind evaluarea impactului Programului-cadru
Orizont 2020 („EI”), care însoțește prezenta propunere
legislativă.
1.5.2.     Valoarea adăugată a
implicării UE
Este
în mod evident necesară recurgerea la resurse din domeniul public pentru a
aborda problemele descrise la punctul 1.5.1 de mai sus. Piețele singure nu
vor asigura poziția de lider a Europei în noua paradigmă
tehnico-economică. Va fi necesară o recurgerea pe scară
largă la resurse din domeniul public, prin măsuri care vizează
atât oferta, cât și cererea, pentru a remedia
disfuncționalitățile pieței, asociate cu schimbările
sistemice din tehnologiile de bază.
Cu
toate acestea, statele membre acționând singure nu vor fi în
măsură să asigure resursele publice necesare. Investițiile
lor în cercetare și inovare sunt relativ reduse, fragmentate și
afectate de ineficiențe – ceea ce reprezintă un obstacol major atunci
când este vorba de schimbări de paradigmă în domeniul tehnologiilor.
Este dificil pentru statele membre ca, pe cont propriu, să accelereze
dezvoltarea tehnologică pentru un portofoliu de tehnologii suficient de
extins, sau să abordeze lipsa de coordonare transnațională.
Astfel
cum s-a subliniat în propunerea pentru următorul cadru financiar
multianual, Uniunea Europeană este bine plasată pentru a aduce o
valoare adăugată, permițând investiții pe scară
largă în cercetarea de frontieră, în cercetarea și dezvoltarea
aplicată specifică și în educație, formare și
infrastructurile asociate acestora, care vor contribui la consolidarea
performanțelor noastre în materie de cercetare și dezvoltare
tematică și de tehnologii generice, prin sprijinirea eforturilor
întreprinderilor de exploatare a rezultatelor cercetării pentru a le
transforma în produse, procese și servicii comercializabile și prin
stimularea preluării acestor inovații. O serie de acțiuni
transfrontaliere – privind coordonarea finanțării naționale a
cercetării, concurența la nivelul Uniunii pentru finanțarea
cercetării, mobilitatea și formarea cercetătorilor, coordonarea
infrastructurilor de cercetare, cooperarea transnațională în domeniul
cercetării și inovării și sprijinul pentru inovare – sunt
organizate în modul cel mai eficient și eficace la nivel european. Argumentele
furnizate de evaluarea ex-post au demonstrat în mod convingător că
programele de cercetare și inovare ale Uniunii sprijină cercetarea
și alte activități care sunt de o mare importanță
strategică pentru participanți și că, în absența
sprijinului Uniunii, acestea pur și simplu nu ar avea loc. Cu alte
cuvinte, nu există niciun înlocuitor pentru sprijinul la nivelul Uniunii.
Totodată,
datele demonstrează valoarea adăugată europeană a
acțiunilor de sprijin pentru politici, care derivă din punerea în
comun a experienței și a cunoștințelor din diferite
contexte, sprijină comparațiile la nivel transnațional în
materie de instrumente de politici și experiențe de inovare, și
oferă posibilitatea de a identifica, de a promova și testa cele mai
bune practici dintr-o zonă cât mai largă posibil.
Acțiunile
directe ale Centrului Comun de Cercetare (JRC) oferă valoare
adăugată europeană datorită dimensiunii lor europene
singulare. Această valoare adăugată se traduce într-o gamă
largă de avantaje, de la faptul de a permite Comisiei să dispună
la nivel intern de date științifice independente de interesele
naționale și private la beneficii directe pentru cetățenii
Uniunii, prin contribuțiile la politici care conduc la
îmbunătățirea condițiilor economice, de mediu și
sociale.
Pentru
mai multe informații, vă rugăm să citiți documentul de
lucru al serviciilor Comisiei privind evaluarea impactului Programului-cadru
Orizont 2020 („EI”), care însoțește prezenta propunere
legislativă.
1.5.3.     Învățăminte
desprinse din experiențele anterioare similare
Programul
se bazează pe experiența acumulată anterior în programele-cadru
de cercetare și dezvoltare tehnologică (PC), în Programul pentru
competitivitate și inovare (PCI) și în cadrul activității
Institutului European pentru Tehnologie și Inovare (EIT).
Pe
parcursul unei perioade care acoperă mai multe decenii, programele Uniunii:
-
au reușit să implice cei mai buni cercetători și
institutele cele mai performante din Europa;
-
au avut, la scară largă, efecte de structurare, impact
științific, tehnologic și asupra inovării, beneficii
microeconomice, precum și, în aval, beneficii macroeconomice, sociale
și de mediu pentru toate statele membre.
Odată
cu menționarea succeselor, sunt de reținut și
învățăminte importante din trecut:
-
cercetarea, inovarea și educația ar trebui abordate într-o
manieră mai coordonată;
-
rezultatele cercetării ar trebui diseminate și valorizate mai bine în
noi produse, procese și servicii;
-
logica intervenției ar trebui să fie mai bine orientată, mai
concretă, prezentată mai detaliat și mai transparentă;
-
accesul la program ar trebui să fie îmbunătățit și
este necesară o participare sporită a întreprinderilor noi, a
IMM-urilor, a sectorului industrial, a statele membre mai puțin
performante și a țărilor terțe;
-
monitorizarea și evaluarea programului trebuie consolidate.
Recomandările
privind acțiunile directe din ultimele rapoarte de evaluare constată,
între altele, că JRC poate
-
promova o integrare mai puternică în generarea de cunoștințe în
Uniune;
-
introduce analize ale impactului și studii de rentabilitate ale unor
activități specifice;
-
intensifica cooperarea cu industria pentru a consolida impactul, în beneficiul
competitivității economiei europene.
Pentru
mai multe informații, vă rugăm să citiți documentul de
lucru al serviciilor Comisiei privind evaluarea impactului programului-cadru
Orizont 2020 („EI”), care însoțește prezenta propunere
legislativă.
1.5.4.     Coerența și posibila
sinergie cu alte instrumente relevante
În
contextul realizării obiectivelor Strategiei Europa 2020, se vor crea
și dezvolta sinergii cu alte programe ale Uniunii, precum cadrul strategic
comun pentru coeziunea economică, socială și teritorială
și programul pentru competitivitate și IMM-uri.
1.6.        Durata acțiunii și
a impactului financiar a acesteia
ý Propunere/inițiativă pe
durată determinată
–
ý  Propunere/inițiativă în vigoare de la 1.1.2014 până la
31.12.2020
–
ý  Impact financiar din 2014 până în 2026
¨ Propunere/inițiativă pe
durată nedeterminată
–
Punere în aplicare cu o perioadă de
inițiere din AAAA până în AAAA,
–
urmată de o perioadă de funcționare
la capacitate maximă.
1.7.        Modul (modurile) de
gestionare preconizat (preconizate)[42]

ý Gestionare centralizată directă de către Comisie
ý Gestionare centralizată
indirectă, prin delegarea sarcinilor de
execuție:
–
ý  agențiilor executive
–
ý  organismelor instituite de comunități[43]
–
ý  organismelor publice naționale/organisme cu misiune de serviciu
public.
–
¨  persoanelor cărora li se încredințează executarea unor
acțiuni specifice în temeiul titlului V din Tratatul privind Uniunea
Europeană, identificate în actul de bază relevant în sensul
articolului 49 din Regulamentul financiar
¨ Gestiune partajată cu statele membre
¨ Gestiune descentralizată împreună cu țări terțe
ý Gestiune în comun cu
organizații internaționale, inclusiv cu Agenția
Spațială Europeană
Dacă se
indică mai multemoduri de gestionare, se furnizează detalii
suplimentare în secțiunea „Observații”.
Observații:

Comisia
intenționează să utilizeze o varietate de moduri de gestionare
pentru a pune în aplicare această activitate, pornind de la modurile de
gestionare folosite în cadrul perspectivelor financiare actuale. Aceste moduri
de gestionare includ atât gestionarea centralizată, cât și
gestionarea în comun.
Gestionarea
se va realiza prin serviciile Comisiei, prin intermediul agențiilor
executive existente ale Comisiei, ale căror mandate vor fi reînnoite
și extinse în mod echilibrat, și prin alte organisme externalizate,
cum ar fi entitățile create în temeiul articolului 187 (de exemplu,
întreprinderi comune ale căror mandate sunt revizuite în urma
evaluării și altele noi care vor fi create în contextul
implementării, în special, a secțiunii „Provocări societale”)
și al articolului 185 (de exemplu, programe derulate în comun de mai multe
state membre, în cadrul cărora joacă un rol organisme publice
naționale/organisme cu misiune de serviciu public) din Tratatul de la
Lisabona, precum și prin intermediul Institutului European de Inovare
și Tehnologie și al instrumentelor financiare.
Activitățile
externalizate deja în cadrul actualei perspective financiare (de exemplu, cercetarea
de frontieră, acțiunile Marie Curie, acțiunile de sprijin pentru
IMM-uri, comunitățile cunoașterii și ale inovării)
și care vor continua în temeiul programului-cadru Orizont 2020 vor fi puse
în aplicare în forma actuală de externalizare. Acest lucru poate conduce
la adâncirea specializării și simplificarea gestionării
respectivelor organisme externalizate, aducându-le pe acestea la dimensiuni
operaționale comparabile.
Este
prevăzută și externalizarea altor activități din
cadrul Orizont 2020, în special prin agențiile executive existente ale
Comisiei, atât timp cât acest lucru permite menținerea competențelor
fundamentale în materie de politici în cadrul serviciilor Comisiei. Mijloacele
de externalizare reținute pentru a pune în aplicare aceste activități
vor fi selectate pe baza eficacității și eficienței
dovedite a acestora. În același timp, personalul alocat agențiilor
executive ale Comisiei va trebui să crească proporțional cu
partea din buget corespunzătoare activităților externalizate
și ținându-se seama de angajamentul Comisiei privind alocările
de personal[Un buget pentru Europa 2020, COM(2011)500].
Agenția
Spațială Europeană ar putea participa la punerea în aplicare a
activităților legate de spațiu ale Orizont 2020, dacă acest
lucru permite o mobilizare mai bună a resurselor.
2.           MĂSURI DE GESTIONARE
Simplificare
Orizont
2020 trebuie să atragă cei mai buni cercetători și cele mai
inovatoare întreprinderi europene. Acest obiectiv poate fi atins numai de un
program care presupune o sarcină administrativă cât mai redusă
pentru participanți și care oferă condiții de
finanțare corespunzătoare. Simplificarea în cadrul Orizont
2020 va urmări trei obiective globale:
reducerea costurile administrative pentru participanți, accelerarea
tuturor proceselor de gestionare a propunerilor și a granturilor și
diminuarea ratei erorilor financiare. În plus, simplificarea
finanțării cercetării și inovării va rezulta, de
asemenea, din revizuirea Regulamentului financiar (de exemplu, fără
conturi purtătoare de dobândă pentru prefinanțare,
eligibilitatea TVA, limitarea extrapolării erorilor sistematice).
Simplificarea
în cadrul Orizont 2020 se va realiza pe mai multe axe.
Simplificarea
structurală este realizată prin
-
integrarea tuturor instrumentelor de finanțare a cercetării și
inovării (EIT, PCI, PC) în Programul-cadru Orizont 2020 și în
programul specific al acestuia;
-
un singur program specific de punere în aplicare a Orizont 2020;
-
un set unic de reguli de participare care acoperă toate componentele
Orizont 2020.
Simplificarea majoră a normelor
de finanțare va conduce la ușurarea pregătirii propunerilor
și a gestionării proiectelor. În același
timp, se va reduce numărul de erori financiare. Se propune următoarea
abordare:
Principalul
model de finanțare pentru granturi:
-
simplificarea rambursării costurilor directe reale, cu acceptarea mai
largă a contabilității curente a beneficiarilor, inclusiv
eligibilitatea anumitor impozite și taxe;
-
posibilitatea de a utiliza costuri unitare cu personalul (costuri medii cu
personalul) pentru beneficiarii pentru care aceasta este metoda lor
contabilă obișnuită și pentru proprietarii de IMM-uri care
nu sunt remunerați;
-
simplificarea pontajului prin furnizarea unui set simplu și clar de
cerințe minime, în special eliminarea obligațiilor de pontaj pentru
personalul care lucrează exclusiv pentru un proiect finanțat de
Uniune;
-
o rată unică de rambursare pentru toți participanții în loc
de 3 niveluri diferite de rate în funcție de tipul de participant;
-
o rată fixă unică pentru acoperirea costurilor indirecte, în loc
de 4 metode de calcul pentru costurile indirecte, ca regulă generală;
-
continuarea sistemului de costuri unitare și rate fixe pentru mobilitate
și acțiuni de formare profesională (Marie Curie);
Finanțare
bazată pe rezultate, cu sume forfetare pentru ansamblul proiectelor din
anumite domenii specifice.
O strategie de control revizuită, astfel cum este descrisă la
punctul 2.2.2, care realizează un nou echilibru
între încredere și control și care va reduce și mai mult sarcina
administrativă pentru participanți.
Pe
lângă normele și controalele mai simple, vor fi raționalizate
toate procedurile și procesele legate de punerea în aplicare a
proiectelor. Aceasta include dispozițiile detaliate
privind conținutul și forma propunerilor, procesele prin care
propunerile devin proiecte, cerințele în materie de raportare și
monitorizare, precum și documente de orientare și servicii de sprijin
conexe. O contribuție majoră la reducerea costurilor administrative
de participare va proveni dintr-o singură platformă IT, ușor de
utilizat, bazată pe portalul Uniunii pentru participanții la cel
de-al șaptelea Program-cadru pentru cercetare și dezvoltare
(2007-2013) („PC7”).
2.1.        Dispoziții în materie de
monitorizare și raportare
Se
va elabora un nou sistem pentru evaluarea și monitorizarea acțiunilor
indirecte din cadrul Orizont 2020. Acesta se va baza pe o strategie
cuprinzătoare, oportună și armonizată, cu un accent
puternic pe productivitate, rezultate și impact. Acest lucru se va sprijini
pe păstrarea adecvată a datelor, a experților, pe o activitate
de cercetare dedicată și pe intensificarea cooperării cu statele
membre și statele asociate, și va fi valorizat printr-o diseminare
și raportare corespunzătoare. În cazul acțiunilor directe, JRC
va continua să îmbunătățească monitorizarea prin
continuarea adaptării indicatorilor de măsurare a rezultatelor
și a impactului.
Sistemul
va cuprinde informații privind temele transversale, cum ar fi
durabilitatea și schimbările climatice. Cheltuielile aferente
combaterii schimbărilor climatice vor fi calculate în conformitate cu
sistemul de trasabilitate bazat pe reperele Rio.
2.2.        Sistemul de gestiune și
control
S-a
adoptat o limită de eroare de 2 % ca indicator principal în materie
de legalitate și de regularitate în domeniul granturilor de cercetare. Cu
toate acestea, acest lucru a provocat o serie de efecte secundare nedorite sau
neprevăzute. Sentimentul general, atât în rândul beneficiarilor, cât
și la nivelul autorității legislative, a fost acela că
sarcina de control a devenit prea importantă. Aceasta riscă să
reducă atractivitatea programului de cercetare al Uniunii și să
afecteze astfel în mod negativ cercetarea și inovarea din Uniune.
Consiliul
European din 4 februarie 2011 a ajuns la concluzia că „simplificarea
instrumentelor UE care vizează promovarea cercetării, a
dezvoltării și a inovării reprezintă un element
esențial în vederea facilitării adoptării acestora de către
cei mai buni oameni de știință și de cele mai inovatoare
întreprinderi, în special prin obținerea unui acord între
instituțiile relevante cu privire la un nou echilibru între încredere
și control, precum și între asumarea riscurilor și evitarea
acestora.” (a se vedea EUCO 2/1/11 REV 1, Bruxelles,
8 martie 2011).
Parlamentul
European, în rezoluția sa din 11 noiembrie 2010 [P7_TA (2010) 0401]
referitoare la simplificarea implementării programelor-cadru de cercetare
sprijină în mod explicit un risc mai mare de eroare în ceea ce
privește finanțarea pentru cercetare și „își exprimă
îngrijorarea în legătură cu faptul că sistemul actual și
gestionarea practică a PC7 sunt orientate în mod excesiv către
control, ceea ce duce la o risipă a resurselor, participare
scăzută și perspective de cercetare mai puțin atractive; ia act cu îngrijorare de faptul că actualul sistem de gestionare
cu a sa «toleranță zero la risc» pare mai degrabă să evite
riscurile decât să le gestioneze”.
Importanta
creștere a numărului de audituri și extrapolarea ulterioară
a rezultatelor a provocat, de asemenea, un val de reclamații din rândul
comunității de cercetare (de exemplu inițiativa „Trust
Researchers”[44],
cu peste 13 800 semnături până în prezent).
Prin
urmare, există un consens între părțile interesate și
instituții că este necesară revizuirea abordării actuale.
Sunt și alte obiective și aspecte de interes care ar trebui, de
asemenea, să fie luate în considerare, în special succesul politicii de
cercetare, competitivitatea internațională și excelența
științifică. În același timp, există o necesitate
clară de a se gestiona bugetul în mod eficient și eficace, pentru a
preveni frauda și risipa. Acestea sunt provocările programului
Orizont 2020.
Obiectivul
final al Comisiei rămâne acela de a atinge o rată de eroare
reziduală de sub 2 % din totalul cheltuielilor pe durata de
viață a programului și, în acest scop, Comisia a introdus o
serie de măsuri de simplificare. Cu toate acestea, trebuie avute în vedere
și alte obiective, cum ar fi atractivitatea și succesul politicii UE
în materie de cercetare, competitivitatea internațională,
excelența științifică și, în special costurile
controalelor (a se vedea punctul 2.2.2).
Punând
în balanță aceste elemente, se propune ca direcțiile generale
responsabile cu punerea în aplicare a bugetului de cercetare și inovare
să stabilească un sistem de control intern eficient din punctul de
vedere al costurilor, care să ofere o asigurare rezonabilă că
riscul de eroare în cursul perioadei multianuale de cheltuieli este, pe o
bază anuală, cuprins într-un interval între 2 și 5 %, cu
obiectivul final de a se atinge un nivel de eroare reziduală cât mai
aproape posibil de 2 % la închiderea programelor multianuale, odată
ce au fost luate în considerare impactul financiar al tuturor auditurilor,
măsurile de redresare și recuperare.
2.2.1.     Cadrul de control intern
Cadrul
de control intern pentru granturi se bazează pe:
-
punerea în aplicare a standardelor de control intern ale Comisiei;
-
procedurile de selecționare a celor mai bune proiecte și transpunerea
acestor proceduri în instrumente juridice;
-
gestionarea proiectului și a contractului pe întreaga durată de
viață a fiecărui proiect;
-
controale ex-ante în cazul a 100 % din cererile de rambursare, inclusiv
primirea de certificate de audit și certificarea ex-ante a metodologiilor
privind costurile;
-
audituri ex-post pe un eșantion de cereri;
-
precum și evaluarea științifică a rezultatelor proiectului.

În
cazul acțiunilor directe, circuitele financiare includ controalele ex-ante
și controalele ex-post pentru achizițiile publice. Riscurile sunt
evaluate anual și progresele înregistrate în executarea lucrărilor
și consumul de resurse se monitorizează periodic, pe baza
obiectivelor și a indicatorilor definiți.
2.2.2.     Costurile și beneficiile
controalelor
Costul
sistemului de control intern al direcțiilor generale responsabile cu
punerea în aplicare a bugetului de cercetare și de inovare este estimat la
267 de milioane EUR pe an (pe baza exercițiului pe 2009 privind riscul
tolerabil de eroare). Acesta a condus, de asemenea, la o povară considerabilă
pentru beneficiari, cât și pentru serviciile Comisiei.
43 %
din costurile totale legate de control ale serviciilor Comisiei (nu se includ
costurile suportate de beneficiari) sunt suportate în faza gestionării
proiectului, 18 % la selectarea propunerilor și 16 % la
negocierea contractelor. Auditurile ex-post și punerea în aplicare a
acestora se ridica la 23 % din total (61 de milioane EUR).
Totuși,
aceste eforturi semnificative de control nu au condus la realizarea în
totalitate a obiectivelor. Rata „reziduală” de eroare estimată pentru
PC6, după ce s-au luat în considerare toate recuperările și
corecțiile care au fost sau vor fi puse în aplicare, rămâne de peste
2 %. Rata actuală de eroare din auditurile pentru PC7 efectuate de DG
Cercetare și Inovare este de aproximativ 5 %, și, deși se
va reduce ca urmare a efectelor auditurilor și este oarecum alterată
deoarece se concentrează pe beneficiarii care nu au fost auditați
anterior, este puțin probabil că se va atinge rata de eroare
reziduală de 2 %. Rata de eroare identificată de Curtea de
Conturi Europeană este de același ordin de mărime.
2.2.3.     Nivelul estimat al riscului de
neconformitate
Punctul
de plecare este situația actuală, care se bazează pe auditurile
efectuate până în prezent în PC7. Această rată de eroare
reprezentativă preliminară este apropiată de 5 % (pentru
Direcția Generală Cercetare și Inovare). Majoritatea erorilor
detectate se datorează faptului că sistemul actual de finanțare
a cercetării se bazează pe rambursarea costurilor reale ale
proiectului de cercetare declarate de către participant. Aceasta conduce
la o complexitate considerabilă a evaluării costurilor eligibile.
Analiza
ratelor de eroare realizată pentru auditurile executate până în
prezent de Direcția Generală Cercetare și Inovare în cadrul PC7
arată că:
-
aproximativ 27 % ca număr și 35% ca valoare se referă la
erori în decontarea costurilor cu personalul. Problemele identificate în mod
curent țin de decontarea costurilor medii sau bugetate (mai degrabă
decât costurile reale), faptul că nu se realizează în mod adecvat
pontajul timpului dedicat programului, precum și decontarea unor elemente
neeligibile.
-
aproximativ 40 % ca număr și 37 % ca valoare se referă
la alte costuri directe (nu cu personalul). Erorile identificate în mod curent
sunt includerea TVA, lipsa unei legături clare cu proiectul, faptul
că nu se furnizează facturi sau dovezi de plată și
calcularea incorectă a amortizării, decontându-se costurile totale
ale echipamentelor, în loc de valoarea de amortizat, subcontractarea
fără o autorizație prealabilă sau fără a se
respecta cerințele de rentabilitate etc.
-
aproximativ 33 % ca număr și 28 % ca sumă se
referă la erori în costurile indirecte. Aceleași riscuri sunt
valabile și în ceea ce privește costurile cu personalul, cu un risc
suplimentar de atribuire incorectă sau abuzivă a unor cheltuieli
generale proiectelor Uniunii.
În
câteva cazuri, costurile indirecte sunt un procent forfetar din costurile
directe și astfel eroarea aferentă costurilor indirecte este proporțională
cu eroarea din costurile directe.
Orizont
2020 introduce un număr semnificativ de măsuri de simplificare
importante (a se vedea punctul 2 de mai sus), care vor conduce la scăderea
ratei de eroare în toate categoriile de eroare. Totuși, consultarea
părților interesate și a instituțiilor cu privire la o
și mai mare simplificare, precum și evaluarea impactului pentru
Orizont 2020, indică în mod clar că opțiunea preferată o
reprezintă utilizarea în continuare a unui model de finanțare bazat
pe rambursarea cheltuielilor reale. Recurgerea în mod sistematic la
finanțarea pe bază de rezultate, la rate fixe sau prin sume
forfetare, apare drept prematură în acest stadiu, deoarece un astfel de
sistem nu a fost testat în programele anterioare. Menținerea unui sistem
bazat pe rambursarea costurilor reale înseamnă însă că vor
continua să apară erori.
O
analiză a erorilor identificate pe parcursul auditurilor din PC7
sugerează că aproximativ 25-35 % din ele ar putea fi evitate prin
măsurile de simplificare propuse. Se poate preconiza că rata de
eroare va scădea cu 1,5 %, adică de la aproape 5 % la aproximativ 3,5
%, cifră care este menționată în comunicarea Comisiei în care se
propune găsirea echilibrului just între costurile administrative ale
controlului și riscul de eroare.
Prin
urmare, Comisia consideră că, pentru cheltuielile privind cercetarea
din cadrul Orizont 2020, un risc de eroare, pe o bază anuală, cuprins
într-un interval între 2-5 % este un obiectiv realist, ținându-se
seama de costurile controalelor, de măsurile de simplificare propuse în
vederea reducerii complexității normelor și de riscurile
inerente asociate cu rambursarea costurilor proiectului de cercetare. Obiectivul final în ceea ce privește nivelul rezidual de eroare
la încheierea programelor, după ce s-a luat în considerare impactul
financiar al tuturor auditurilor, precum și al măsurilor de redresare
și de recuperare, este de a se atinge un nivel cât mai aproape de
2 %.
Strategia
de audit ex-post pentru cheltuielile din cadrul Orizont 2020 ține seama de
acest obiectiv. Acest lucru se va baza pe auditarea financiară a unui
singur eșantion reprezentativ de cheltuieli la nivelul întregului program,
completată de un eșantion compilat pe baza unor considerente de risc.

Numărul
total de audituri ex-post va fi limitat la ceea ce este strict necesar pentru
îndeplinirea acestui obiectiv și a strategiei. Guvernanța
activităților de audit ex-post va asigura că se limitează
sarcinile de audit pentru participanți. Ca orientare, Comisia
consideră că maximum 7 % din participanții la Orizont 2020
ar urma să facă obiectul auditului pe parcursul întregii perioade de
programare. Experiențele anterioare arată că cheltuielile care
fac obiectul auditului sunt mult mai mari.
Strategia
de audit ex-post cu privire la legalitate și regularitate va fi
completată de o strategie de evaluare științifică și
de strategia de luptă împotriva fraudei (a se vedea punctul 2.3 de mai
jos).
Acest
scenariu se bazează pe ipoteza că măsurile de simplificare nu
fac obiectul unor modificări substanțiale în procesul de luare a
deciziilor.
Notă:
această secțiune vizează doar procesul de gestionare a
granturilor; pentru cheltuielile administrative și
operaționale puse în aplicare prin intermediul procedurilor de
achiziții publice se aplică plafonul de 2 %, pentru riscul de
eroare tolerabil.
2.3.        Măsuri de prevenire a
fraudelor și a neregulilor
Direcțiile
Generale responsabile cu punerea în aplicare a bugetului de cercetare și
inovare se angajează să lupte împotriva fraudei în toate etapele procesului
de gestionare a granturilor. Acestea au dezvoltat și pun în aplicare
strategii antifraudă, inclusiv optimizarea utilizării
informațiilor, în special cu ajutorul instrumentelor informatice avansate,
precum și prin formare și informări destinate personalului. Au
fost stabilite sancțiuni care să descurajeze frauda, precum și
penalități adecvate în cazul în care se înregistrează fraude.
Aceste eforturi vor continua. Propunerile pentru Orizont 2020 au făcut
obiectul unui „tratament de protecție împotriva fraudelor” și al unei
evaluări a impactului acestora. În ansamblu, măsurile propuse ar
trebui să aibă un impact pozitiv în lupta împotriva fraudei, în
special accentul mai mare pe auditul bazat pe risc, precum și o evaluare
științifică și un control consolidate.
Ar
trebui subliniat faptul că nivelul constatat al fraudei a fost foarte
scăzut în raport cu bugetul total. Cu toate acestea,
direcțiile generale responsabile cu punerea în aplicare a bugetului de
cercetare rămân angajate în combaterea acesteia.
Comisia
ia măsurile adecvate pentru a se garanta că, atunci când sunt puse în
aplicare acțiuni finanțate în temeiul prezentului regulament,
interesele financiare ale Uniunii sunt protejate prin aplicarea de măsuri
preventive împotriva fraudei, corupției și oricăror altor
activități ilegale, prin controale eficace și, în cazul în care
se constată nereguli, prin recuperarea sumelor plătite în mod
necuvenit, precum și, dacă este necesar, prin sancțiuni eficace,
proporționale și disuasive.
Comisia
sau reprezentanții acesteia și Curtea de Conturi au competența
de a efectua controale, atât pe bază de documente, cât și la
fața locului, în ceea ce privește toți beneficiarii de granturi,
contractanții și subcontractanții care au primit fonduri din
partea Uniunii în temeiul programului.
Oficiul
European de Luptă Antifraudă (OLAF) poate efectua controale și
inspecții la fața locului la operatorii economici care
beneficiază direct sau indirect de o astfel de finanțare, în
conformitate cu procedurile prevăzute în Regulamentul (Euratom, CE) nr.
2185/96, în scopul de a stabili existența unei fraude, a unui act de
corupție sau dacă a avut loc orice altă activitate ilegală
care aduce atingere intereselor financiare ale Uniunii, în legătură
cu un acord de grant sau cu o decizie de acordare a unui grant sau în
legătură cu un contract de finanțare din partea Uniunii.
Fără
a se aduce atingere paragrafelor anterioare, acordurile de cooperare cu
țări terțe și organizații internaționale, precum
și acordurile de grant, deciziile de acordare a unui grant și
contractele care rezultă din punerea în aplicare a prezentului regulament
împuternicesc în mod expres Comisia, Curtea de Conturi și OLAF să
efectueze astfel de audituri, controale și inspecții la fața
locului.
3.           IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT AL
PROPUNERII/INIȚIATIVEI
3.1.        Rubrica (rubricile) din
cadrul financiar multianual și linia (liniile) bugetară (bugetare) de
cheltuieli afectată (afectate)
·      Linii bugetare de cheltuieli existente (nu se aplică)
În ordinea rubricilor
din cadrul financiar multianual și a liniilor bugetare.
 Rubrica din cadrul financiar multianual || Linia bugetară || Tipul cheltuielilor || Contribuție
 Număr [Descriere…...……………………………….] || Dif./Nedif. ([45]) || Țări AELS[46] || Țări candidate[47] || Țări terțe || În sensul articolului 18 alineatul (1) litera (aa) din Regulamentul financiar
   || [XX.YY.YY.YY]   || Dif./Nedif. || DA/NU || DA/NU || DA/NU || DA/NU
·      Noi linii bugetare a căror creare se solicită
În ordinea rubricilor din cadrul financiar multianual
și a liniilor bugetare.
 Rubrica din cadrul financiar multianual || Linia bugetară || Tipul cheltuielilor || Contribuție
 Număr [Rubrica 1- Creștere inteligentă și favorabilă incluziunii] || Dif./Nedif. ||  Țări AELS || Țări candidate || Țări terțe || În sensul articolului 18 alineatul (1) litera (aa) din Regulamentul financiar
   || Cheltuieli administrative Cercetare indirectă: XX 01 05 01 Cheltuieli cu personalul de cercetare XX 01 05 02 Personal de cercetare extern XX 01 05 03 Alte cheltuieli de gestionare pentru cercetare Cercetare directă: 10 01 05 01 Cheltuieli cu personalul de cercetare 10 01 05 02 Personal de cercetare extern 10 01 05 03 Alte cheltuieli de gestionare pentru cercetare 10 01 05 04 Alte cheltuieli pentru infrastructurile majore de cercetare[48]   || Nedif. || DA || DA || DA || DA
   || Cheltuieli operaționale XX 02 01 01 Acțiuni orizontale   Excelență științifică 08 02 02 01 Consiliul European pentru Cercetare 15 02 02 00 Acțiunile Marie Curie privind competențele, formarea și dezvoltarea carierei 08 02 02 02 Infrastructuri europene de cercetare (inclusiv e-infrastructuri) 09 02 02 01 Infrastructuri europene de cercetare (inclusiv e-infrastructuri) 08 02 02 03 Tehnologii viitoare și emergente 09 02 02 02 Tehnologii viitoare și emergente   Poziție de lider în sectorul industrial 08 02 03 01 Poziția de lider în domeniul tehnologiilor generice și industriale 09 02 03 00 Poziția de lider în domeniul tehnologiilor generice și industriale 02 02 02 01 Poziția de lider în domeniul tehnologiilor generice și industriale 08 02 03 02 Accesul la finanțarea de risc 02 02 02 02 Accesul la finanțarea de risc 08 02 03 03 Inovarea în IMM-uri 02 02 02 03 Inovarea în IMM-uri   Provocări societale 08 02 04 01 Sănătate, schimbări demografice și bunăstare 08 02 04 02 Siguranță alimentară, agricultură durabilă, cercetare marină și maritimă și bioeconomie 05 02 01 00 Siguranță alimentară, agricultură durabilă, cercetare marină și maritimă și bioeconomie 08 02 04 03 Energie sigură, curată și eficientă 32 02 02 00 Energie sigură, curată și eficientă 08 02 04 04 Transporturi inteligente, ecologice și integrate 06 02 02 00 Transporturi inteligente, ecologice și integrate 08 02 04 05 Acțiune climatică, eficiența resurselor și materii prime 07 02 02 00 Acțiune climatică, eficiența resurselor și materii prime 02 02 03 01 Acțiune climatică, eficiența resurselor și materii prime 08 02 04 06 Societăți favorabile incluziunii, inovatoare și sigure 02 02 03 02 Societăți favorabile incluziunii, inovatoare și sigure 09 02 04 00 Societăți favorabile incluziunii, inovatoare și sigure 15 02 03 00 Institutul European de Inovare și Tehnologie 10 02 01 00 Activități directe nenucleare ale Centrului Comun de Cercetare || DA || DA || DA || DA || DA
3.2.        Impactul estimat asupra
cheltuielilor
3.2.1.     Sinteza impactului estimat
asupra cheltuielilor
Milioane EUR (cu 3 zecimale)
 Rubrica din cadrul financiar multianual: || Număr || [Rubrica 1- Creștere inteligentă și favorabilă incluziunii]
 DG-uri: Cercetare și Inovare/ Societatea Informațională și Media/ Educație și Cultură/ Întreprinderi și Industrie/ Energie/ Mobilitate și Transporturi/ Agricultură și Dezvoltare Rurală/ JRC cercetare directă/ Mediu || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ≥2021 || TOTAL
  Credite operaționale ||
 Acțiuni orizontale
 XX 02 01 01 || Angajamente || (1a) || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm ||
 Plăți || (2a) || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm ||
 08 02 02 01 Consiliul European pentru Cercetare || Angajamente || (1b) || 1640,417 || 1753,575 || 1879,819 || 2009,349 || 2144,525 || 2284,826 || 2427,130 ||   || 14139,641
 Plăți || (2b) || 204,154 || 1055,485 || 1335,717 || 1661,563 || 1868,955 || 2063,161 || 2199,449 || 3751,158 || 14139,641
 08 02 02 02 Infrastructuri europene de cercetare (inclusiv e-infrastructuri) || Angajamente || (1c) || 199,794 || 211,723 || 225,177 || 238,964 || 253,364 || 268,311 || 283,451 ||   || 1680,784
 Plăți || (2c) || 24,865 || 128,015 || 161,107 || 199,448 || 223,066 || 244,699 || 259,212 || 440,372 || 1680,784
 08 02 02 03 Tehnologii viitoare și emergente**   09 02 02 02 Tehnologii viitoare și emergente** || Angajamente || (1d) || 283,318 || 300,310 || 320,217 || 469,448 || 606,917 || 642,722 || 678,989 ||   || 3301,921
 Plăți || (2d) || 48,847 || 251,487 || 316,496 || 391,819 || 438,217 || 480,715 || 509,225 || 865,115 || 3301,921
 08 02 03 01 Poziția de lider în domeniul tehnologiilor generice și industriale || Angajamente || (1e) || 545,193 || 577,744 || 614,457 || 652,078 || 691,372 || 732,159 || 773,472 ||   || 4586,474
 Plăți || (2e) || 67,851 || 349,323 || 439,624 || 544,249 || 608,697 || 667,728 || 707,329 || 1201,673 || 4586,474
 08 02 03 02 Accesul la finanțarea de risc** 02 02 02 02 Accesul la finanțarea de risc** || Angajamente || (1f) || 447,955 || 474,700 || 504,865 || 535,776 || 568,062 || 601,574 || 635,520 ||   || 3768,450
 Plăți || (2f) || 447,955 || 474,700 || 504,865 || 535,776 || 568,062 || 601,574 || 635,520 || 0 || 3768,450
 08 02 03 03 Inovarea în IMM-uri** 02 02 02 03 Inovarea în IMM-uri** || Angajamente || (1g) || 78,373 || 83,053 || 88,330 || 93,738 || 99,387 || 105,250 || 111,189 ||   || 659,320
 Plăți || (2g) || 9,754 || 50,216 || 63,197 || 78,238 || 87,502 || 95,988 || 101,681 || 172,744 || 659,320
 08 02 04 01 Sănătate, schimbări demografice și bunăstare || Angajamente || (1h) || 1030,952 || 1051,848 || 1073,128 || 950,146 || 1398,959 || 1481,491 || 1565,088 ||   || 8551,612
 Plăți || (2h) || 126,578 || 651,675 || 820,134 || 1015,317 || 1135,546 || 1245,671 || 1319,549 || 2237,142 || 8551,612
 08 02 04 02 Siguranță alimentară, agricultură durabilă, cercetare marină și maritimă și bioeconomie** 05 02 01 00 Siguranță alimentară, agricultură durabilă, cercetare marină și maritimă și bioeconomie** || Angajamente || (1i) || 525,695 || 557,082 || 592,481 || 628,757 || 666,645 || 705,974 || 745,810 ||   || 4422,444
 Plăți || (2i) || 65,424 || 336,830 || 423,901 || 524,785 || 586,927 || 643,848 || 682,032 || 1158,697 || 4422,444
 08 02 04 03 Energie sigură, curată și eficientă** 32 02 02 00 Energie sigură, curată și eficientă** || Angajamente || (1j) || 732,073 || 775,781 || 825,079 || 875,596 || 928,359 || 983,126 || 1038,601 ||   || 6158,614
 Plăți || (2j) || 91,108 || 469,063 || 590,317 || 730,805 || 817,344 || 896,610 || 949,786 || 1613,580 || 6158,614
 08 02 04 04 Transporturi inteligente, ecologice și integrate** 06 02 02 00 Transporturi inteligente, ecologice și integrate** || Angajamente || (1k) || 861,218 || 912,637 || 970,631 || 1030,059 || 1092,129 || 1156,559 || 1221,820 ||   || 7245,052
 Plăți || (2k) || 107,180 || 551,811 || 694,454 || 859,727 || 961,532 || 1054,781 || 1117,337 || 1898,231 || 7245,052
 08 02 04 05 Acțiune climatică, eficiența resurselor și materii prime** 02 02 03 01 Acțiune climatică, eficiența resurselor și materii prime** 07 02 02 00 Acțiune climatică, eficiența resurselor și materii prime** || Angajamente || (1l) || 400,096 || 423,983 || 450,925 || 478,534 || 507,370 || 537,302 || 567,620 ||   || 3365,830
 Plăți || (2l) || 49,793 || 256,354 || 322,622 || 399,403 || 446,698 || 490,019 || 519,081 || 881,860 || 3365,830
 08 02 04 06 Societăți favorabile incluziunii, inovatoare și sigure** 09 02 04 00 Societăți favorabile incluziunii, inovatoare și sigure** 02 02 03 02 Societăți favorabile incluziunii, inovatoare și sigure** || Angajamente || (1m) || 483,533 || 512,402 || 544,963 || 578,329 || 613,179 || 649,353 || 685,994 ||   || 4067,754
 Plăți || (2m) || 60,177 || 309,815 || 389,903 || 482,696 || 539,855 || 592,210 || 627,332 || 1065,767 || 4067,754
 09 02 02 01 Infrastructuri europene de cercetare (inclusiv e-infrastructuri) || Angajamente || (1n) || 113,951 || 120,755 || 128,428 || 136,291 || 144,504 || 153,029 || 161,664 ||   || 958,622
 Plăți || (2n) || 14,181 || 73,012 || 91,886 || 113,754 || 127,224 || 139,562 || 147,839 || 251,163 || 958,622
 09 02 03 00 Poziția de lider în domeniul tehnologiilor generice și industriale || Angajamente || (1o) || 1005,176 || 1065,189 || 1132,878 || 1202,241 || 1274,686 || 1349,886 || 1426,056 ||   || 8456,112
 Plăți || (2o) || 125,096 || 644,049 || 810,537 || 1003,436 || 1122,258 || 1231,095 || 1304,108 || 2215,533 || 8456,112
 02 02 02 01 Poziția de lider în domeniul tehnologiilor generice și industriale || Angajamente || (1p) || 194,477 || 206,088 || 219,184 || 232,604 || 246,620 || 261,169 || 275,907 ||   || 1636,048
 Plăți || (2p) || 24,203 || 124,608 || 156,819 || 194,140 || 217,129 || 238,186 || 252,313 || 428,651 || 1636,048
 15 02 02 00 Acțiunile Marie Curie privind competențele, formarea și dezvoltarea carierei || Angajamente || (1q) || 728,274 || 771,756 || 820,798 || 871,052 || 923,542 || 978,025 || 1033,212 ||   || 6126,659
 Plăți || (2q) || 90,635 || 466,629 || 587,254 || 727,013 || 813,103 || 891,958 || 944,858 || 1605,208 || 6126,659
 15 02 03 00 Institutul European de Inovare și Tehnologie* || Angajamente || (1r) || 267,498 || 324,047 || 389,375 || 472,279 || [497,465]* || [554,83]* || [599,78]* ||   || 1453,199
 Plăți || (2r) || 232,723 || 281,921 || 338,756 || 410,883 || 188,916 + [243,863]* || [482,704]* || [521,806]* || [403,684]* || 1453,199
 10 02 01 00 Activități directe nenucleare ale Centrului Comun de Cercetare || Angajamente || (1s) || 32,459 || 33,108 || 33,771 || 34,445 || 35,134 || 35,838 || 36,554 ||   || 241,311
 Plăți || (2s) || 12,325 || 27,672 || 31,582 || 33,891 || 34,568 || 35,261 || 35,965 || 30,048 || 241,311
* O sumă suplimentară de 1
652,057 milioane EUR va fi pusă la dispoziție pentru anii
2018-220 pro rata din bugetele corespunzătoare componentelor
„Provocările societale” și „Poziția de lider în domeniul tehnologiilor
generice și industriale”, pe o bază estimativă și sub
rezerva revizuirii prevăzute la articolul 26 alineatul (1).
** Repartizarea între direcțiile generale
nu este stabilită în acest stadiu.
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ≥2021 || TOTAL
  TOTAL credite operaționale || Angajamente || (4) || 9570,455 || 10155,782 || 10814,513 || 11489,691 || 12194,753 || 12926,590 || 13668,077 ||   || 80819,860
 Plăți || (5) || 1802,849 || 6502,665 || 8079,171 || 9906,943 || 10785,6 || 11613,07 || 12312,62 || 19816,94 || 80819,860
  TOTAL credite cu caracter administrativ finanțate din bugetul programelor specifice || (6) ||
 XX 01 05 01 Cheltuieli cu personalul de cercetare* || (6a) || 226,187 || 230,711 || 235,325 || 240,031 || 244,832 || 249,729 || 254,723 ||   || 1681,538
 XX 01 05 02 Personal de cercetare extern* || (6b) || 169,252 || 232,572 || 258,456 || 289,571 || 316,454 || 341,909 || 376,531 ||   || 1984,745
 XX 01 05 03 Alte cheltuieli de gestionare pentru cercetare* || (6c) || 138,404 || 162,149 || 172,823 || 185,361 || 196,450 || 207,073 || 220,939 ||   || 1283,199
 10 01 05 01 Cheltuieli cu personalul de cercetare || (6d) || 151,686 || 156,996 || 162,490 || 168,178 || 174,064 || 180,156 || 186,461 ||   || 1180,031
 10 01 05 02 Personal de cercetare extern || (6e) || 34,280 || 35,052 || 35,840 || 36,647 || 37,471 || 38,314 || 39,176 ||   || 256,781
 10 01 05 03 Alte cheltuieli de gestionare pentru cercetare || (6f) || 65,312 || 66,618 || 67,950 || 69,309 || 70,695 || 72,109 || 73,551 ||   || 485,545
 10 01 05 04 Alte cheltuieli pentru infrastructurile majore de cercetare || (6g) || 6,551 || 6,682 || 6,816 || 6,952 || 7,091 || 7,233 || 7,378 ||   || 48,703
  TOTAL credite administrative || 6 || 791,672 || 890,780 || 939,700 || 996,049 || 1047,057 || 1096,523 || 1158,759 ||   || 6920,542
 TOTAL credite la RUBRICA 1 din cadrul financiar multianual || Angajamente || =4+ 6 || 10362,127 || 11046,561 || 11754,214 || 12485,739 || 13241,811 || 14023,113 || 14826,837 ||   || 87740,402
 Plăți || =5+ 6 || 2383,229 || 7221,855 || 8818,966 || 10664,002 || 11835,992 || 12920,485 || 13694,775 || 20201,100 || 87740,402
* These figures are based on an almost full use of the
authorised maximum administrative expenditures foreseen in the legal base. * Aceste cifre se bazează pe utilizarea
aproape completă a cheltuielilor administrative maxime autorizate
prevăzute de temeiul juridic. Ele sunt prezentate în mod indicativ în
termeni de personal care ar putea fi utilizat cu sumele respective.
În cazul în care propunerea/inițiativa
afectează mai multe rubrici:
  TOTAL credite operaționale || Angajamente || (4) || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică
 Plăți || (5) || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică
  TOTAL credite cu caracter administrativ finanțate din bugetul programelor specifice || (6) || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică
 TOTAL credite  la RUBRICILE 1- 4 din cadrul financiar multianual (suma de referință) || Angajamente || =4+ 6 || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică
 Plăți || =5+ 6 || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică
 Rubrica din cadrul financiar multianual: || 5 || „Cheltuieli administrative”
Milioane EUR (cu 3 zecimale)
   ||   ||   || Anul N || Anul N+1 || Anul N+2 || Anul N+3 || A se introduce numărul de ani necesar pentru a reflecta durata impactului (cf. punctul 1.6) || TOTAL
 DG: <…….> ||
  Resurse umane || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică
  Alte cheltuieli administrative || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică
 TOTAL DG <….> || Credite || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică
 TOTAL credite la RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual || (Total angajamente = Total plăți) || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică
Milioane EUR (3 zecimale)
   ||   ||   || Exercițiul 2014 || Exercițiul 2015 || Exercițiul 2016 || Exercițiul 2017 || Exercițiul 2018 || Exercițiul 2019 || Exercițiul 2020 || Anul ≥ 2021 || TOTAL
 TOTAL credite  la RUBRICILE 1- 5 din cadrul financiar multianual || Angajamente || 10362,127 || 11046,561 || 11754,214 || 12485,739 || 13241,811 || 14023,113 || 14826,837 ||   || 87740,402
 Plăți || 2383,229 || 7221,855 || 8818,966 || 10664,002 || 11835,992 || 12920,485 || 13694,775 || 20201,100 || 87740,402
3.2.2.     Impactul estimat asupra
creditelor operaționale
–
¨  Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de credite
operaționale
–
þ  Propunerea/inițiativa implică utilizarea de credite
operaționale, conform explicațiilor de mai jos:
Credite de angajament în milioane EUR (cu 3 zecimale)
/ prețurile actuale
  Obiective și realizări   ò ||   ||   || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || TOTAL
 REZULTATE
 Tipul realizării[49] || Costul mediu al realizării || Numărul realizărilor || Costuri || Număr realizărilor || Costuri || Numărul realizărilor || Costuri || Numărul realizărilor || Costuri || Numărul realizărilor || Costuri || Numărul realizărilor || Costuri || Numărul realizărilor || Costuri || Numărul total al realizărilor || Costuri totale
 OBIECTIVUL SPECIFIC nr. 1[50] Excelență științifică ||
 - Realizare ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Realizare ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 -Realizare ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Subtotal obiectivul specific nr. 1 Excelență științifică ||   || 2965,755 ||   || 3158,119 ||   || 3374,440 ||   || 3725,105 ||   || 4072,852 ||   || 4326,913 ||   || 4584,446 ||   || 26207,628
 OBIECTIVUL SPECIFIC nr. 2 Poziția de lider în sectorul industrial ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 -Realizare ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Subtotal obiectivul specific nr. 2 Poziția de lider în sectorul industrial ||   || 2271,175 ||   || 2406,774 ||   || 2559,714 ||   || 2716,437 ||   || 2880,127 ||   || 3050,036 ||   || 3222,143 ||   || 19106,407
 OBIECTIVUL SPECIFIC nr. 3 Provocări societale ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Realizare ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Subtotal obiectivul specific nr. 3 Provocări societale ||   || 4033,565 ||   || 4233,731 ||   || 4457,207 ||   || 4541,423 ||   || 5206,640 ||   || 5513,803 ||   || 5824,934 ||   || 33811,304
 OBIECTIVUL SPECIFIC nr. 4 Activități directe nenucleare ale Centrului Comun de Cercetare ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Realizare ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Subtotal obiectivul specific nr. 4 Activități directe nenucleare ale Centrului Comun de Cercetare ||   || 32,459 ||   || 33,108 ||   || 33,771 ||   || 34,445 ||   || 35,134 ||   || 35,838 ||   || 36,554 ||   || 241,311
 OBIECTIVUL SPECIFIC nr. 5 „Integrarea triunghiului cunoașterii” (Institutul European de Inovare și Tehnologie) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Realizare ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Subtotal obiectivul specific nr. 5 „Integrarea triunghiului cunoașterii” (Institutul European de Inovare și Tehnologie) ||   || 267,5 ||   || 324,050 ||   || 389,380 ||   || 472,280 ||   || [497,46] ||   || [554,832] ||   || [599,777] ||   || 1453,199
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL ||   || 9570,455 ||   || 10155,782 ||   || 10814,513 ||   || 11489,691 ||   || 12194,753 ||   || 12926,590 ||   || 13668,077 ||   || 80819,860
3.2.3.     Impactul estimat asupra
creditelor cu caracter administrativ
3.2.3.1.  Sinteză
–
¨  Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de credite
administrative
–
þ  Propunerea/inițiativa implică utilizarea de credite
administrative, conform explicațiilor de mai jos:
Milioane EUR (cu 3
zecimale)
   || Anul 2014 [51] || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || TOTAL
 RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică
 Resurse umane || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică
 Alte cheltuieli administrative || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică
 Subtotal RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică || Nu se aplică
 În afara RUBRICII 5[52] din cadrul financiar multianual ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Resurse umane* || 581,406 || 655,330 || 692,112 || 734,426 || 772,821 || 810,108 || 856,892 || 5103,095
 Alte cheltuieli de natură administrativă || 210,266 || 235,449 || 247,589 || 261,622 || 274,237 || 286,415 || 301,868 || 1817,447
 Subtotal cheltuieli în afara RUBRICII 5 din cadrul financiar multianual || 791,672 || 890,779 || 939,701 || 996,048 || 1047,058 || 1096,523 || 1158,760 || 6920,545
 TOTAL** || 791,672 || 890,779 || 939,701 || 996,048 || 1047,058 || 1096,523 || 1158,760 || 6920,545
* Aceste cifre se bazează pe utilizarea
aproape completă a cheltuielilor administrative maxime autorizate
prevăzute de temeiul juridic. Ele sunt prezentate în mod indicativ în termeni de
personal care ar putea fi utilizat cu sumele respective.
** Aceste cifre ar putea fi ajustate ca urmare a
procedurii de externalizare preconizate.
3.2.3.2.  Necesar estimat de resurse
umane
–
¨  Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de resurse
umane
–
þ  Propunerea/inițiativa implică utilizarea de resurse umane
ale Comisiei, conform explicațiilor de mai jos:
Estimările se vor exprima în valori
întregi (sau cel mult cu o zecimală)
 ||   || Anul 2014 || Anul 2015 || Anulr 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020
  Posturi din schema de personal (funcționari și agenți temporari) ||
 || XX 01 01 01 (la sediu și în birourile de reprezentare ale Comisiei) || 100 || 100 || 100 || 100 || 100 || 100 || 100
 || XX 01 01 02 (Delegații) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (Cercetare indirectă)** || 1681 || 1681 || 1681 || 1681 || 1681 || 1681 || 1681
 || 10 01 05 01 (Cercetare directă) || 1390 || 1390 || 1390 || 1390 || 1390 || 1390 || 1390
 ||  Personal extern ( în echivalent normă întreagă: FTE)[53] ||
 || XX 01 02 01 (AC, INT, END din „bugetul global”) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 02 02 (AC, INT, JED, AL și END în delegații) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy[54] || - la sediu[55] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || - în delegații ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (AC, INT, END - Cercetare indirectă)* || 867 || 867 || 867 || 867 || 867 || 867 || 867
 || 10 01 05 02 (AC, INT, END - Cercetare directă) || 593 || 593 || 593 || 593 || 593 || 593 || 593
 || Alte linii bugetare (a se preciza) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || TOTAL || 4631 || 4631 || 4631 || 4631 || 4631 || 4631 || 4631
* Cifrele de mai
sus vor fi ajustate în conformitate cu rezultatele procedurii de externalizare
preconizate.
** Volumul de muncă corespunzător
punerii în aplicare a EIT și a Inovării este estimat la aproximativ
100 de persoane din schema de personal a Comisiei.
XX este domeniul
de politică sau titlul vizat din buget.
Necesarul de resurse
umane va fi acoperit de efectivele de personal ale DG-ului în cauză
alocate deja gestionării acțiunii și/sau redistribuite intern în
cadrul DG-ului, completate, după caz, prin resurse suplimentare, care ar
putea fi alocate DG-ului care gestionează acțiunea în cadrul
procedurii de alocare anuală și luând în considerare constrângerile
bugetare.
Descrierea sarcinilor care trebuie îndeplinite:
 Funcționari și agenți temporari || Numărul total de funcționari și agenți temporari care vor fi folosiți pentru a contribui la obiectivele programului Orizont 2020 pe tot parcursul procesului, de la pregătirea programului de lucru la diseminarea finala a rezultatelor în cursul perioadei 2014 – 2020. Aceste resurse umane includ toate nevoile din diferitele moduri de gestionare, astfel cum este indicat la punctul 1.7 din Fișa financiară legislativă (FFL)
 Personal extern || Numărul total de personal extern care va asista funcționarii și agenții temporari pentru a contribui la obiectivele programului Orizont 2020 pe tot parcursul procesului, de la pregătirea programului de lucru la diseminarea finala a rezultatelor în cursul perioadei 2014 – 2020. Aceste resurse umane includ toate nevoile în cazul diferitelor moduri de gestionare, astfel cum este indicat la punctul 1.7 al FFL
3.2.4.     Compatibilitatea cu cadrul
financiar multianual actual
–
þ  Propunerea/inițiativa este compatibilă cu cadrul financiar
multianual existent.
–
¨  Propunerea/inițiativa necesită o reprogramare a rubricii
corespunzătoare din cadrul financiar multianual.
Nu se aplică.
.
–
¨  Propunerea/inițiativa necesită recurgerea la instrumentul
de flexibilitate sau la revizuirea cadrului financiar multianual[56].
Nu se aplică.
.
3.2.5.     Participarea terților la
finanțare
–
Propunerea/inițiativa prevede
cofinanțare, estimată în cele ce urmează:
Credite în milioane EUR (cu 3 zecimale)
   || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || Total
 A se preciza organismul care asigură cofinanțarea || Țări terțe asociate la program ||
 TOTAL credite cofinanțate * || pm
* Acordurile bilaterale de asociere nu sunt
fixate încă, de aceea ele vor fi adăugate într-o etapă
ulterioară.

3.3.      Impactul estimat asupra veniturilor
–
¨  Propunerea/inițiativa nu are impact financiar asupra
veniturilor.
–
þ  Propunerea/inițiativa are următorul impact financiar:
–
¨         asupra resurselor proprii
–
þ         asupra diverselor venituri
Milioane EUR (cu 3 zecimale)
 Linia bugetară pentru venituri: || Credite disponibile pentru exercițiul bugetar în curs || Impactul propunerii/inițiativei[57]*
 Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020
 Articolul 6011 Articolul 6012 Articolul 6013 Articolul 6031 ||   || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
* Acordurile bilaterale de asociere nu sunt fixate
încă, de aceea ele vor fi adăugate într-o etapă ulterioară.
Pentru diversele venituri
alocate, a se preciza linia bugetară (liniile bugetare) de cheltuieli
afectată (afectate).
02 03 01 Credite care
provin din contribuții ale unor terți
05 03 01 Credite care
provin din contribuții ale unor terți
06 03 01 Credite care
provin din contribuții ale unor terți
07 03 01 Credite care
provin din contribuții ale unor terți
08 04 01 Credite care
provin din contribuții ale unor terți
09 03 01 Credite care
provin din contribuții ale unor terți
10 02 02 Credite care
provin din contribuții ale unor terți
15 03 01 Credite care
provin din contribuții ale unor terți
32 03 01 Credite care
provin din contribuții ale unor terți
A se preciza metoda de
calcul al impactului asupra veniturilor.
Unele
state asociate pot contribui la o finanțare suplimentară a
programului-cadru prin acorduri de asociere. Metoda de
calcul va fi convenită în cadrul acestor acorduri de asociere și nu
este neapărat aceeași pentru toate acordurile. În mare parte,
calculele se bazează pe o comparație între PIB-ul statului asociat
și PIB-ul statelor membre, acest procent fiind aplicat la întregul buget
operațional votat.
[1]               COM(2011)500 final
[2]               JO C , , p. .
[3]               JO C , , p. .
[4]               COM(2010) 2020
[5]               P7 TA(2011)0401
[6]               P7 TA(2011)0236
[7]               P7 TA(2011)0256
[8]               P7 TA(2011)0401
[9]               CSEC 1210/11
[10]             CoR 67/2011
[11]             CESE 1163/2011
[12]             COM(2011) 48
[13]             COM(2011) 500
[14]             C(2005) 576 final, 11.3.2005.
[15]             JO L 124, 30.5.2003 p. 36
[16]             COM(2008) 394
[17]             JO L 412, 30.12.2006, p. 1.
[18]             JO L 97, 09.04.2008, p. 1.
[19]             JO L [], [], p. []
[20]             JO L 292, 15.11.1996, p. 2.
[21]             Raport de strategie al ESFRI privind
infrastructura de cercetare – Foaie de parcurs, 2010.
[22]             COM(2009) 512
[23]             COM(2010) 245
[24]             COM(2011) 112 final
[25]             COM(2011) 152
[26]             COM (2011) 0112
[27]             COM(2011) 112
[28]             COM(2009) 519
[29]             Al patrulea raport de evaluare al IPCC 2007, (www.ipcc.ch).

[30]             COM(2011) 112
[31]             COM(2009) 147
[32]             COM(2011) 25
[33]             COM(2009) 400
[34]             COM(2007) 575 final
[35]             DIRECTIVA 2008/56/CE
[36]             COM(2010) 245
[37]             COM (2010) 491 final.
[38]             Tablou de bord al Uniunii inovării 2010.
[39]             COM (2011) 274 final.
[40]             ABM (Activity Based Management): Gestionarea pe
activități – ABB (Activity Based Budgeting): întocmirea bugetului pe
activități (Activity-Based Budgeting).
[41]             Astfel cum se menționează la articolul 49
alineatul (6) litera (a) sau (b) din Regulamentul financiar.
[42]             Explicațiile privind modurile de gestionare, precum
și trimiterile la Regulamentul financiar sunt disponibile pe site-ul
BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[43]             Astfel cum sunt menționate la articolul 185 din
Regulamentul financiar.
[44]             http://www.trust-researchers.eu/
[45]             Dif. = credite diferențiate / Nedif. = credite
nediferențiate
[46]             AELS: Asociația Europeană a Liberului Schimb.
[47]             Țările candidate și, după caz,
țările potențial candidate din Balcanii de Vest.
[48]             JRC solicită o nouă linie bugetară pentru
investiții de infrastructură. Cele mai multe dintre instalațiile
JRC datează din anii '60 și '70 și nu corespund cerințelor
actuale. În consecință, este nevoie de noi instalații și de
modernizarea infrastructurii existente pentru punerea în aplicare a programului
de lucru multianual al JRC, în conformitate cu standardele de securitate
și siguranță ale UE, precum și cu obiectivele de mediu UE 20/20/20.
JRC a instituit planul său de „Dezvoltarea infrastructurii în perioada 2014-2020”,
identificând investițiile necesare până în 2020 pentru toate
amplasamentele JRC care sunt reflectate în noua linie bugetară
propusă.
[49]             Realizările se referă la produsele și
serviciile care vor fi furnizate (de exemplu, numărul de schimburi de
studenți finanțate, numărul de km de drum construiți etc.).
[50]             Conform descrierii din secțiunea 1.4.2. „Obiectiv
(obiective) specific (specifice) ...”
[51]             Anul N este anul în care începe punerea în aplicare a
propunerii/inițiativei.
[52]             Asistență tehnică și/sau
administrativă și cheltuieli de sprijin pentru punerea în aplicare a
programelor și/sau a acțiunilor UE (fostele linii „BA“), cercetare
indirectă, cercetare directă.
[53]             AC = agent contractual; INT = personal al agențiilor
(„Interimar”); JED = „Jeune Expert en Délégation” (tineri experți în
delegații); AL = agent local; END= expert național detașat.
[54]             Sub plafonul pentru personal extern din credite
operaționale (fostele linii „BA“).
[55]             În special pentru fonduri structurale, Fondul european
agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și Fondul european pentru
pescuit (FEP).
[56]             A se vedea punctele 19 și 24 din Acordul
interinstituțional.
[57]             În ceea ce privește resursele proprii
tradiționale (taxe vamale, cotizațiile pentru zahăr), sumele
indicate trebuie să fie sume nete, și anume sume brute după
deducerea a 25 % pentru costuri de colectare.