				|

		52012PC0507

			Propunere de REGULAMENT AL CONSILIULUI de modificare a Regulamentului (CE) nr. 91/2009 din 26 ianuarie 2009 privind impunerea unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de anumite elemente de fixare din fier sau oțel originare din Republica Populară Chineză /* COM/2012/0507 final - 2012/0241 (NLE) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
 Contextul propunerii
   || Motivele și obiectivele propunerii Prezenta propunere se referă la punerea în aplicare a unui raport adoptat de Organul de soluționare a litigiilor al OMC privind măsurile antidumping și antisubvenții (denumit în continuare „regulamentul de abilitare al OMC”). La 28 iulie 2011, Organul de soluționare a litigiilor al OMC („OSL”) a adoptat raportul Organului de apel și raportul Grupului special, astfel cum a fost modificat de raportul Organului de apel, în cauza „Comunitățile Europene – măsuri antidumping definitive privind anumite elemente de fixare din fier sau oțel originare din China” DS 397 (denumite în continuare „rapoartele”). Rapoartele se referă la Regulamentul (CE) nr. 91/2009 din 26 ianuarie 2009 privind impunerea unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de anumite elemente de fixare din fier sau oțel originare din Republica Populară Chineză care a rezultat ca urmare a punerii în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 al Consiliului din 21 decembrie 2005 („regulamentul de bază”).
   || Contextul general Prezenta propunere se bazează pe Regulamentul (CE) nr. 1515/2001 al Consiliului privind măsurile pe care Uniunea Europeană le poate lua ca urmare a rapoartelor adoptate de Organul de soluționare a litigiilor al OMC privind măsurile antidumping și antisubvenții.
   || Dispoziții în vigoare în domeniul propunerii Regulamentul (CE) nr. 91/2009 al Consiliului din 26 ianuarie 2009 privind impunerea unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de anumite elemente de fixare din fier sau oțel originare din Republica Populară Chineză.
   || Coerența cu celelalte politici și obiective ale Uniunii Nu este cazul.
 Consultarea părților interesate și evaluarea impactului
   || Consultarea părților interesate
   || Părțile interesate vizate de punerea în aplicare au avut deja posibilitatea de a-și apăra interesele în perioada de prezentare a informațiilor, în conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază.
   || Obținerea și utilizarea expertizei
   || Nu a fost nevoie de expertiză externă.
   || Evaluarea impactului Prezenta propunere este rezultatul punerii în aplicare a unui raport adoptat de Organul de soluționare a litigiilor al OMC privind măsurile antidumping și antisubvenții (denumit în continuare „regulamentul de abilitare al OMC”). Regulamentul de bază nu prevede o evaluare generală a impactului, dar conține o listă exhaustivă de condiții care trebuie evaluate.
 Elementele juridice ale propunerii
   || Rezumatul acțiunii propuse Prin Regulamentul (CE) nr. 91/2009 din 26 ianuarie 2009, Consiliul a impus o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de anumite elemente de fixare din fier sau oțel originare din Republica Populară Chineză. Ca urmare a unui raport adoptat de Organul de soluționare a litigiilor al OMC, constatările definitive ale anchetei inițiale au fost reexaminate pe baza informațiilor colectate în cursul anchetei inițiale și după publicarea avizului de deschidere. Aspectele din regulamentul definitiv considerate a fi incoerente în rapoartele OSL au fost corectate și acțiunile propuse vor pune în conformitate Regulamentul nr. 91/2009 al Consiliului cu recomandările și hotărârile OSL. Prin urmare, se propune adoptarea de către Consiliu a propunerii de regulament anexate de modificare a Regulamentului (CE) nr. 91/2009.
   || Temei juridic Articolul 233 din Tratatul de instituire a Comunității Europene Regulamentul (CE) nr. 1515/2001 al Consiliului din 23 iulie 2001 privind măsurile pe care Comunitatea le poate lua ca urmare a unui raport adoptat de Organul de soluționare a litigiilor al OMC privind măsurile antidumping sau antisubvenții.
   || Principiul subsidiarității Propunerea intră în sfera competenței exclusive a Uniunii. În consecință, principiul subsidiarității nu se aplică.
   || Principiul proporționalității Propunerea respectă principiul proporționalității din următoarele motive:
   || Tipul acțiunii este descris în regulamentul de bază menționat anterior și nu permite luarea unei decizii la nivel național.
   || Nu se aplică indicațiile privind modul în care sarcina financiară și administrativă care revine Comunității, guvernelor naționale, autorităților regionale și locale, operatorilor economici și cetățenilor este redusă la minimum și proporțională cu obiectivul propunerii.
   || Alegerea instrumentelor
   || Instrument propus: regulament.
   || Alte instrumente nu ar fi adecvate din următorul motiv: regulamentul de bază nu oferă opțiuni alternative.
 Implicațiile bugetare
   || Propunerea nu are implicații asupra bugetului Uniunii.
2012/0241 (NLE)
Propunere de
REGULAMENT AL CONSILIULUI
de modificare a Regulamentului (CE) nr.
91/2009 din 26 ianuarie 2009 privind impunerea unei taxe antidumping definitive
asupra importurilor de anumite elemente de fixare din fier sau oțel
originare din Republica Populară Chineză
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr.
1515/2001 al Consiliului din 23 iulie 2001 privind măsurile pe care
Comunitatea le poate lua ca urmare a unui raport adoptat de Organul de
soluționare a litigiilor al OMC privind măsurile antidumping sau
antisubvenții[1]
(denumit în continuare regulamentul de abilitare al OMC”), în special
articolul 1,
având în vedere propunerea prezentată de
Comisia Europeană după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
A. MĂSURI ÎN VIGOARE
(1)       Prin Regulamentul (CE) nr.
91/2009 din 26 ianuarie 2009, Consiliul a impus o taxă antidumping
definitivă asupra importurilor de anumite elemente de fixare din fier sau
oțel originare din Republica Populară Chineză[2] (denumit în
continuare „regulamentul definitiv”).
B. RAPOARTELE ADOPTATE DE ORGANUL DE
SOLUȚIONARE A LITIGIILOR AL OMC
(2)       La 28 iulie 2011, Organul de
soluționare a litigiilor („OSL”) al Organizației Mondiale a
Comerțului („OMC”) a adoptat raportul Organului de apel și raportul
grupului special, astfel cum a fost modificat de raportul Organului de apel, în
cauza „Comunitățile Europene – Măsuri antidumping definitive
privind anumite elemente de fixare din fier sau oțel din China”[3] (denumite în continuare
„rapoartele”). În aceste rapoarte, s-a constatat, printre altele, că UE a
acționat de o manieră incompatibilă cu:
–
articolele 6.10 și 9.2 din Acordul antidumping
al OMC în ceea ce privește articolul 9 alineatul (5) din Regulamentul (CE)
nr. 1225/2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul
unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale
Comunității Europene (regulamentul antidumping de bază al UE),
astfel cum a fost aplicat în ancheta privind importurile de anumite elemente de
fixare din fier sau oțel originare din Republica Populară
Chineză (denumită în continuare „ancheta privind elementele de
fixare”);
–
articolele 6.4, 6.2 și 2.4 din Acordul
antidumping al OMC cu privire la anumite aspecte ale stabilirii dumpingului în
cadrul anchetei privind elementele de fixare;
–
articolul 4.1 din Acordul antidumping al OMC cu
privire la definiția industriei Uniunii în cadrul anchetei privind
elementele de fixare;
–
articolele 3.1 și 3.2 din Acordul antidumping
al OMC cu privire la analizarea volumului importurilor care fac obiectul unui
dumping în cadrul anchetei privind elementele de fixare;
–
articolele 3.1 și 3.5 din Acordul antidumping
al OMC cu privire la analiza legăturii de cauzalitate în cadrul anchetei
privind elementele de fixare și
–
articolele 6.5 și 6.5.1 din Acordul
antidumping al OMC cu privire la tratarea informațiilor confidențiale
în cadrul anchetei privind elementele de fixare.
C. PROCEDURĂ
(3)       La 6 martie 2012, pe baza
Regulamentului de abilitare al OMC, a fost deschisă o reexaminare prin
publicarea unui aviz[4]
în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (denumit în continuare „avizul de
deschidere”). Comisia Europeană a informat părțile la ancheta
care a condus la adoptarea Regulamentului (CE) nr. 91/2009 (denumită în
continuare „ancheta inițială”) cu privire la reexaminare și la
modul în care se intenționa să se ia în considerare constatările
rapoartelor în ceea ce privește regulamentul definitiv.
A. PRODUSUL ÎN CAUZĂ
(4)       Produsul în cauză
constă în anumite elemente de fixare din fier sau oțel, altele decât
elementele de fixare din oțel inoxidabil, precum: șuruburi pentru
lemn (cu excepția tirfoanelor), șuruburi autofiletante, alte
șuruburi și buloane cu cap (împreună sau nu cu piulițele
sau șaibele aferente, dar cu excepția șuruburilor realizate din
bare, tije, profile ori sârme, cu secțiunea plină și diametrul
sub 6 mm și cu excepția șuruburilor și buloanelor pentru
fixarea elementelor de cale ferată) și șaibe originare din
Republica Populară Chineză (denumite în continuare „elemente de fixare”
sau „produsul în cauză”).
(5)       Produsul în cauză se
încadrează în prezent la codurile NC 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99,
7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00
și ex 7318 22 00.
(6)       Rapoartele nu afectează
constatările menționate în considerentele (40) - (57) din
regulamentul definitiv cu privire la produsul în cauză și produsul
similar.
E. CONSTATĂRILE REEXAMINATE PE
BAZA RAPOARTELOR
(7)       Așa cum se
precizează în avizul de deschidere, Comisia a reevaluat constatările
definitive din cadrul anchetei inițiale, luând în considerare
recomandările și hotărârile OSL. Această reevaluare a fost
bazată pe informațiile colectate în cadrul anchetei inițiale
și pe informațiile colectate după publicarea avizului.
(8)       Ancheta inițială
privind dumpingul și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între
1 octombrie 2006 și 30 septembrie 2007 (denumită în continuare
„perioada de anchetă” sau „PA”). În ceea ce privește parametrii
relevanți pentru evaluarea prejudiciului, s-au analizat datele din
perioada începând cu 1 ianuarie 2003 până la sfârșitul perioadei de
anchetă (interval denumit în continuare „perioada luată în
considerare”).
(9)       Obiectivul prezentului
regulament este de a corecta aspectele din regulamentul definitiv considerate a
fi incoerente în rapoartele adoptate de OSL și de a pune în conformitate
regulamentul definitiv cu recomandările și hotărârile OSL.
1.           Tratamentul individual:
aplicarea articolului 9 alineatul (5) în regulamentul definitiv
(10)     Prezenta
secțiune prezintă constatările reexaminate din cadrul anchetei
inițiale cu privire la recomandările și hotărârile
rapoartelor, conform cărora UE a acționat într-un mod incompatibil cu
articolele 6.10 și 9.2 din Acordul antidumping al OMC cu privire la
articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază, astfel cum a fost
aplicat în ancheta inițială privind elementele de fixare.
(11)     Astfel cum s-a menționat
în considerentele (81) și (84) din regulamentul definitiv, s-a constatat
că toți cei cinci producători-exportatori incluși în
eșantion, precum și trei producători-exportatori examinați
individual care au solicitat tratament individual („TI”) au îndeplinit toate
cerințele pentru a beneficia de tratament individual în conformitate cu
articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază. Astfel cum s-a
menționat la considerentele (62) și (78) din regulamentul definitiv,
patru producători-exportatori care au făcut inițial parte din
eșantion, precum și o societate care a beneficiat de examinare
individuală au fost considerate societăți care nu au cooperat,
deoarece au prezentat informații incompatibile cu elementele de probă
în cursul anchetei.
(12)     În lumina recomandărilor
privind articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază conținute
în rapoarte, Comisia a invitat producătorii-exportatori din Republica
Populară Chineză să se manifeste și să furnizeze
informațiile necesare pentru reexaminarea situației lor actuale
dacă exporturile lor către Uniunea Europeană fac în prezent obiectul
măsurilor antidumping în vigoare la importurile de anumite elemente de
fixare din fier sau oțel originare din Republica Populară
Chineză și dacă au considerat că au fost descurajați
să coopereze și să solicite TI în ancheta inițială din
cauza sarcinii administrative generate de aceasta sau pentru că au
considerat că nu îndeplineau toate criteriile de la articolul 9 alineatul
(5) din regulamentul de bază.
(13)     Comisia a invitat
producătorii respectivi să declare dacă consideră că
au fost descurajați să coopereze și să solicite TI în
ancheta inițială din cauza sarcinii administrative generate de
aceasta sau pentru că au considerat că nu îndeplineau toate
criteriile de la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază.
Părțile interesate respective au fost invitate să se manifeste
în termen de 30 de zile de la publicarea avizului de deschidere și să
furnizeze următoarele două informații:
–
dacă consideră că au fost
descurajați să coopereze și să solicite TI la momentul
deschiderii anchetei inițiale și
–
să ofere informații privind volumul
exporturilor către Uniunea Europeană și privind prețurile
de export din perioada de anchetă, utilizate în cadrul anchetei
inițiale
(14)     Unii
producători-exportatori din RPC și-au exprimat îngrijorarea cu
privire la procedura de punere în aplicare a rapoartelor OSL prezentată în
avizul de deschidere. Ei au subliniat în special că, în opinia lor,
termenele limită publicate erau prea scurte. Ei au susținut că
producătorii-exportatori au fost supuși unei sarcini administrative
nejustificate, care a avut un efect de descurajare și i-a împiedicat
să beneficieze de tratament individual.
(15)     Îngrijorarea
exprimată de către producătorii-exportatori respectivi a fost
considerată nefondată. Comisia a considerat termenul limită ca
fiind adecvat, având în vedere sarcina administrativă și cantitatea
mică de informații solicitate. Avizul de deschidere a explicat
că reexaminarea situației actuale a unui producător-exportator
va fi luată în considerare după primirea cererii cuprinzând următoarele
informații:
–
o simplă declarație în care se
afirmă că producătorul-exportator consideră că a fost
descurajat și, prin urmare, nu a cooperat și nu a solicitat acordarea
TI și
–
cifre de bază arătând că acesta a
exportat produsul în cauză către UE în cursul perioadei de
anchetă inițială.
(16)     Singurul scop al
solicitării acestor informații a fost să permită Comisiei
să identifice acei producători-exportatori care ar fi putut să
coopereze și să solicite TI în cursul anchetei inițiale, dar
care au considerat că au fost descurajați să facă acest
lucru. Un termen limită de 30 de zile a fost considerat adecvat pentru a
răspunde la cererea de a furniza o declarație simplă și
cifre de bază și nu poate fi considerat ca reprezentând o
sarcină administrativă disproporționată. Camera de
Comerț din China și un producător-exportator chinez au
susținut că, prin solicitarea informațiilor menționate în
considerentul (15) de mai sus, Comisia a impus condiții asupra
producătorilor-exportatori chinezi, deși TI ar trebui să fie
acordat din oficiu în conformitate cu articolele 6.10 și 9.3 din Acordul
antidumping al OMC. Această abordare este contrară
recomandărilor rapoartelor OSL și aceste părți au invitat
Comisia să contacteze producătorii-exportatori chinezi ex officio
și să indice că vor beneficia de TI. În această privință,
Comisia consideră că, prin publicarea avizului de deschidere care a
fost trimis tuturor producătorilor-exportatori chinezi cunoscuți,
asociațiilor lor profesionale și autorităților
naționale, Comisia a contactat toți producătorii-exportatori
chinezi, invitându-i să se manifeste în termen de 30 de zile dacă au
efectuat exporturi în cursul perioadei de anchetă inițială
și nu s-au făcut cunoscuți în cursul anchetei inițiale.
Această ultimă chestiune nu ar trebui considerată ca fiind o
„condiție” în sensul unui „test”, cum au afirmat părțile
respective, ci mai degrabă ca o simplă declarație arătând
că aceștia au fost efectiv vizați de ancheta inițială.
În fine, ar trebui remarcat faptul că întrebările privind produsele
exportate sunt necesare în scopul de a verifica dacă eșantionul ales
inițial trebuie să fie modificat și nu sunt legate de
tratamentul individual. Prin urmare, această afirmație a fost
respinsă.
(17)     Din cele cincisprezece
societăți care s-au manifestat în urma publicării avizului de
deschidere și s-au informat în termenul limită:
–
zece societăți au fost
producători-exportatori care s-au manifestat deja și au cooperat în
cadrul anchetei inițiale. Aceasta arată că nu au fost
descurajați să coopereze și să solicite TI în ancheta inițială
și situația lor, prin urmare, nu a putut fi reexaminată în
contextul revizuirii actuale; una dintre aceste zece societăți care a
solicitat o reexaminare a taxelor sale actuale a fost invitată să
prezinte Comisiei o cerere de reexaminare în conformitate cu articolul 11
alineatul (3) din regulamentul de bază;
–
o societate era un nou producător-exportator
(nu a exportat către UE în cursul anchetei inițiale). Prin urmare,
această societate nu a fost în măsură să coopereze și
să solicite TI în cadrul anchetei inițiale din acest motiv. Aceasta a
fost informată cu privire la procedurile de solicitare a tratamentului
rezervat noilor producători-exportatori în conformitate cu articolul 2 din
regulamentul definitiv;
–
s-a considerat că două
societăți nu sunt producători-exportatori, ci
societăți comerciale, prin urmare au fost informate că nu sunt
vizate de prezenta reexaminare;
–
doi producători-exportatori au afirmat că
au respectat criteriile și au solicitat ca situația lor să fie
examinată. Cu toate acestea, una din aceste societăți și-a
retras ulterior cererea.
(18)     Societățile care au
solicitat informații au avut posibilitatea de a prezenta observații
asupra informațiilor care le-au fost comunicate.
(19)     S-a constatat că
producătorul-exportator care a afirmat că a respectat criteriile
și a solicitat ca situația sa să fie examinată
respectă criteriile stabilite la punctul 1 din avizul de deschidere. De
asemenea, acest producător-exportator a solicitat o examinare
individuală în temeiul articolului 17 alineatul (3) din regulamentul de
bază, afirmând că dacă nu ar fi fost descurajat să
coopereze în cursul anchetei inițiale, ar fi solicitat un astfel de
tratament. Având în vedere că, în cursul anchetei inițiale, toți
producătorii-exportatori care au făcut o astfel de cerere au fost examinați
individual, cererea sa a fost acceptată, pentru a se respecta egalitatea
de tratament.
(20)     La 6 iunie 2012 a fost
publicat un aviz[5]
care a anunțat reexaminarea situației curente a
producătorului-exportator Bulten Fasteners (China) Co., Ltd (denumit în
continuare „BFC”). Cantitățile exportate de către acest
producător-exportator în PA s-au ridicat la mai puțin de 0,4% din
exporturile totale din RPC în cursul PA. Având în vedere acest lucru, Comisia a
considerat că nu este necesar să modifice eșantionul
inițial de producători-exportatori. A fost trimis un chestionar
producătorului-exportator din RPC și societăților sale
afiliate din UE implicate în revânzarea produsului în cauză în cursul
anchetei inițiale.
(21)     Comisia a căutat și
a verificat toate informațiile considerate necesare pentru stabilirea
dumpingului și a efectuat verificări la sediul următoarelor
societăți:
–
Bulten Sweden AB, Göteborg, Suedia
–
Bulten GMBH, Bergkamen, Germania
(22)     Comisia a concluzionat că
societății BFC ar trebui să i se acorde TI în conformitate cu
recomandările din rapoartele OSL privind articolul 9 alineatul (5) din
regulamentul de bază.
2.           Anumite aspecte legate de
stabilirea dumpingului în anchetele privind elementele de fixare
(23)     Prezenta secțiune
prezintă constatările reexaminate din cadrul anchetei inițiale
cu privire la recomandările și hotărârile rapoartelor, conform
cărora UE a acționat într-un mod incompatibil cu articolele 6.4, 6.2
și 2.4 din Acordul antidumping al OMC cu privire la anumite aspecte legate
de stabilirea dumpingului în ancheta inițială privind elementele de
fixare.
(24)     În cadrul dialogului deschis
avut cu unii producători-exportatori chinezi și Camera de
Comerț, părțile au primit informații mai detaliate privind
caracteristicile produselor vândute de către producătorul indian
cooperant, pentru a răspunde recomandărilor OSL ale OMC privind
articolele 6.4, 6.2 și 2.4 din Acordul antidumping al OMC, astfel cum s-a
menționat la considerentele (28) – (53) de mai sus. Aceste informații
au vizat în special caracteristicile produsului care au fost considerate a fi
pertinente în vederea determinării valorii normale și care au fost
utilizate în comparația cu produsul în cauză, și anume faptul
că vânzările interne din India au fost împărțite în
vânzări „standard” și vânzări „speciale” și clasa de
rezistență identificată pentru fiecare tranzacție. O
valoare normală pe kg a fost apoi calculată pentru fiecare clasă
de rezistență, astfel cum a fost identificată în tabelul cu
numerele de control ale produsului (NCP).
(25)     Comisia s-a concentrat pe
două elemente esențiale de comparație, și anume clasa de
rezistență și distincția dintre elementele de fixare
standard și cele speciale, astfel cum se menționează în considerentele
(48) - (50) din regulamentul definitiv. Distincția dintre elementele de
fixare speciale și cele standard a fost adăugată ca un nou
element de comparație în cursul anchetei și clasa de
rezistență a fost utilizată ca un alt criteriu de comparație
principal, astfel cum a fost prezentat de către majoritatea
producătorilor-exportatori chinezi în cursul anchetei inițiale.
(26)     Astfel cum s-a menționat
în considerentul (56) din regulamentul definitiv, elementele de fixare standard
produse în țara analogă au putut fi comparate cu elementele de fixare
exportate către UE de către producătorii din RPC incluși în
eșantion, dat fiind că s-a constatat că aveau aceleași
caracteristici fizice și tehnice de bază ca și produsele
exportate din RPC.
(27)     Valoarea normală a fost exprimată la nivel franco
fabrică, modificată pentru a ține seama de efectul asupra
prețurilor al controlului calității efectuat de
producătorul indian și care nu s-a realizat în China. Au rezultat,
prin urmare, două liste de valori normale exprimate în yuan chinezesc
(CNY) per kg pe clasă de rezistență, una pentru elementele de
fixare standard și alta pentru elementele de fixare speciale.
2.1.        Nota de informare din 30 mai
2012
(28)     La 30 mai 2012, toate
părțile interesate au primit informații suplimentare cu privire
la tipurile de produse utilizate pentru a compara valoarea normală și
prețul de export. Așa cum s-a precizat în avizul de deschidere, toate
părțile interesate au primit informații mai detaliate privind
caracteristicile produsului care au fost considerate ca fiind pertinente pentru
stabilirea valorii normale.
(29)     Nota
de informare s-a referit la valoarea normală care a fost stabilită pe
baza prețurilor produsului în cauză vândut pe piața internă
de producătorul indian cooperant. În conformitate cu articolul 2 alineatul
(7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru
producătorii-exportatori care nu au obținut statutul de societate
care funcționează în condițiile unei economii de piață
trebuia să fie stabilită pe baza prețurilor sau a valorii
construite într-o țară analogă. Doi producători indieni au
acceptat să coopereze, răspunzând la un chestionar. Datele din
răspunsurile la chestionar au fost verificate la sediile acestor două
societăți. Totuși, numai una din societăți a furnizat
date suficient de detaliate pentru a fi folosite ca bază la stabilirea
valorii normale.
(30)     După cum se
menționează la considerentul (90) din regulamentul definitiv, „mai
mulți importatori și exportatori au pus la îndoială
relevanța folosirii datelor acestui din urmă producător indian
pe motiv că i) cantitatea produsă și vândută pe piața
internă a Indiei de către producătorul respectiv nu ar fi
reprezentativă față de cantitatea exportată din RPC în
Comunitate și ii) producătorul indian respectiv ar avea legături
comerciale cu unul dintre producătorii comunitari care susține
plângerea. În această privință, trebuie remarcat că i) s-a
considerat că volumul vânzărilor producătorului indian este
suficient de reprezentativ pentru a permite stabilirea de valori normale
fiabile și ii) faptul că producătorul din țara analogă
are legături cu un producător comunitar care susține plângerea
nu înseamnă că alegerea țării respective drept
țară analogă nu este rezonabilă. S-a remarcat, de asemenea,
că aceste legături s-au stabilit după PA. Având în vedere cele
de mai sus și absența cooperării din partea altor
producători din țări terțe, s-a considerat că alegerea
Indiei drept țară analogă este rezonabilă”.
(31)     Având
în vedere condițiile de concurență și deschidere de pe
piața indiană și faptul că producătorul indian care a
cooperat comercializa tipuri de produs comparabile cu cele exportate de
producătorii-exportatori din RPC, s-a concluzionat că India
constituia o țară terță cu economie de piață
adecvată în sensul articolului 2 alineatul (7) din regulamentul de
bază.
(32)     Nota de informare a
arătat că datele privind vânzările pe piața internă au
acoperit perioada de anchetă, dar fără numărul de control
al produsului („NCP”). Cu toate acestea, producătorul indian a fost în măsură
să identifice clasa de rezistență a elementului de fixare vândut
și, de asemenea, dacă elementul de fixare era „standard” sau
„special”, astfel cum este definit în regulamentul definitiv. Necesitatea de a
face distincția între elementele de fixare standard și cele speciale
nu a fost identificată la începutul anchetei atunci când a fost creat NCP.

(33)     Cu
toate acestea, Comisia a constatat că această distincție afecta
comparabilitatea prețurilor și, prin urmare, a solicitat aceste date
producătorului indian, iar acesta le-a furnizat. Prin urmare,
vânzările interne din India au fost împărțite în vânzări
„standard” și vânzări „speciale”, apoi a fost identificată clasa
de rezistență pentru fiecare tranzacție. A fost calculată o
valoare normală pe kg pentru fiecare clasă de rezistență,
astfel cum a fost identificată inițial în tabelul NCP.
(34)     Celelalte caracteristici ale
NCP-ului inițial nu au fost utilizate, nu numai pentru că
producătorul indian nu a fost în măsură să furnizeze date
atât de amănunțite, dar și din următoarele motive:
–
Diametrul și lungimea nu au fost considerate
relevante deoarece analiza a fost efectuată pe baza greutății,
prin urmare au fost luate automat în considerare orice diferențe de
diametru sau lungime ale dispozitivului de fixare.
–
Nu a existat nicio indicație cu privire la
posibile diferențe în ceea ce privește cromul din stratul de
acoperire sau stratul de acoperire în general, care reprezintă, în
general, un indicator de galvanizare, între produsele producătorului
indian și elementele de fixare din China.
–
În ceea ce privește singurul element al NCP
care a mai rămas, codul NC, s-a considerat că nu ar fi un indicator
fiabil deoarece autoritățile chineze sau indiene nu fac nicio
distincție între cele 10 coduri NC folosite pentru definirea produsului în
cauză, așa cum fac autoritățile UE.
(35)     Prin urmare, Comisia s-a
concentrat pe două diferențe cruciale între produse: clasa de
rezistență, pe de o parte și distincția dintre elementele
de fixare standard și cele speciale, care este un indicator al diferențelor
de clienți și a diferențelor de calitate, pe de altă parte.
(36)     Valoarea normală a fost
exprimată la nivel franco fabrică, minus o modificare pentru a
ține seama de efectul asupra prețurilor al controlului
calității efectuat de producătorul indian și care nu s-a
realizat în China. Au rezultat, prin urmare, două liste de valori normale
exprimate în yuan chinezesc (CNY) per kg pe clasă de rezistență,
una pentru elementele de fixare standard și alta pentru elementele de
fixare speciale.
(37)     Comisia a informat toate
părțile interesate că valoarea normală nu poate fi
divulgată deoarece se referă la prețul confidențial al unui
singur producător indian pe piața internă. Cu toate acestea,
părțile interesate au fost informate că valoarea normală
„standard” pentru un element de o fixare cu o clasă de
rezistență de 8,8 („G” în tabelul NCP), care este un tip standard
exportat în mod curent de către producătorii chinezi, a fost
calculată în intervalul de 9 – 12 CNY per kg, franco fabrică.
2.2.        Observații primite ca
răspuns la nota de informare din 30 mai 2012
(38)     Un importator și patru
producători-exportatori au afirmat că termenele acordate
părților pentru a prezenta observații cu privire la
informațiile suplimentare (10 zile) a fost prea scurt. Cu toate acestea,
Comisia consideră că termenul menționat anterior a fost adecvat,
dat fiind că informațiile furnizate nu au reprezentat decât un
supliment la informațiile deja divulgate în regulamentul definitiv, la
sfârșitul anchetei inițiale. Termenul acordat pentru examinarea acestor
informații suplimentare și prezentarea de observații a fost,
prin urmare, considerat rezonabil.
(39)     Unele
părți au afirmat că Comisia a declarat că nu dispunea de
noi informații cu privire la caracteristicile fizice, altele decât clasa
de rezistență a produselor utilizate pentru stabilirea valorii
normale.
Această afirmație ar trebui să fie
respinsă. În etapa respectivă a reexaminării, Comisia a furnizat
pur și simplu o clarificare suplimentară cu privire la modul în care
valoarea normală a fost stabilită în ancheta inițială. Este
important să se sublinieze că „rezistența” a fost
identificată ca fiind una dintre caracteristicile relevante de
producătorii-exportatori chinezi. Cu toate acestea, acest lucru nu a însemnat
că Comisia nu deținea informații privind alte caracteristici
fizice.
(40)     Conform
afirmațiilor acelorași părți, Comisia a declarat, în cursul
audierilor, în ceea ce privește posibilele ajustări care urmau a fi
efectuate în scopul comparării prețurilor de export și a valorii
normale, că se preferă realizarea unei ajustări pe baza analizei
prețurilor și nu pe baza unei analize a costurilor. În fapt, Comisia
a clarificat faptul că, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din
regulamentul de bază, trebuie să se facă o comparație
ținând cont în mod corespunzător de diferențele care
afectează comparabilitatea prețurilor și nu diferențele de
cost.
(41)     Ulterior, aceste părți au reafirmat că
ajustările ar trebui să fie efectuate pentru a ține cont de
diferențele în ceea ce privește costurile de producție, cum ar
fi diferențele privind eficiența consumului de materie primă,
diferențele privind consumul de sârmă laminată, consumul de
energie electrică, de energie electrică autogenerată, productivitatea
pe angajat, nivelul de profit rezonabil și diferențele legate de
utilaje. Astfel cum s-a menționat mai sus, articolul 2 alineatul (10) din
regulamentul de bază se referă la preț și nu la cost. Nu au
existat dovezi prezentate de părțile în cauză care să arate
că pretinsele diferențe de costuri ar fi dus la diferențe de
prețuri. În anchetele privind economiile în tranziție precum China,
se utilizează o țară analogă atunci când acest lucru este
justificat pentru a evita să se ia în considerare prețurile și
costurile din țările care nu au economie de piață și
care nu sunt rezultatul normal al forțelor de pe piață. Prin
urmare, pentru stabilirea valorii normale, se folosește un înlocuitor
pentru costurile și prețurile producătorilor din economii de piață
funcționale. Prin urmare, aceste solicitări de realizare a
ajustărilor ținând seama de diferențele privind costurile de
producție sunt respinse.
(42)     Aceste părți au
afirmat, de asemenea, că informațiile suplimentare transmise la 30
mai 2012 privind caracteristicile produselor vândute de producătorul indian
au fost incomplete, având în vedere că lipseau informațiile privind
următoarele aspecte: diferențele legate de tipul de elemente de
fixare; stratul de acoperire și utilizarea cromului; diametrul și
lungimea; trasabilitatea; ISO 9000; unitatea ratei defectelor; și alte
aspecte legate de duritate, îndoire, rezistență, rezistență
la impact și alți coeficienți de frecare. Ei au solicitat
clarificări cu privire la motivele pentru care celelalte caracteristici
ale NCP inițial nu au fost considerate relevante. Aceste aspecte au fost
explicate în două note de informare trimise la 5 iulie și
adăugate în dosarul destinat consultării de către
părțile interesate la 11 iulie 2012.
2.3.        Nota de informare din 5 iulie
2012
(43)     În urma solicitării de
informații suplimentare făcute de către părți,
după cum s-a menționat anterior în considerentul (42) de mai sus, la
5 iulie 2012 a fost trimisă tuturor părților interesate o a doua
notă de informare. În această notă, au fost furnizate
următoarele informații suplimentare:
–
Un tabel indicând intervalele de niveluri ale
prețurilor corespunzătoare valorilor normale calculate pe clase de
rezistență pentru elementele de fixare standard vândute pe piața
internă din India către clienți independenți, de către
singurul producător indian care a cooperat. De asemenea, s-a precizat
că marea majoritate a exporturilor realizate de producătorii chinezi
se încadrează în clasa de rezistență G;
–
O analiză aprofundată a datelor din India
a arătat că elementele de fixare standard vândute pe piața internă
erau galvanizate, corespunzând codului NCP „A”. Prin urmare, Comisia a propus
să compare valoarea normală cu un strat de acoperire de tip A pentru
modelele exportate.
–
În urma unei analize manuale a datelor privind
prețurile de pe piața internă din India, au fost extrase
informații privind diametrul și lungimea din șirul de text
privind codurile de vânzări utilizate de producătorul indian. Pentru
a permite o comparație cu exporturile societăților chineze,
aceste date au fost prezentate sub formă de intervale pentru a face
distincția între dimensiunile produsului principal:
 Indicator || Diametru || Lungime
 Mic || de la M4 la M10 || de la 0 la 100 mm
 Mediu || de la M12 la M20 || de la 100 la 200 mm
 Mare || de la M22 la M30 || de la 200 la 300 mm
–
Prin urmare, Comisia a propus să se utilizeze
aceste date pentru a preciza valoarea normală și a calcula marjele de
dumping pe această bază. În cazul în care elementele de fixare
exportate nu s-ar înscrie în aceste intervale, acestea nu ar fi utilizate la calcularea
dumpingului. Acest lucru a afectat numai o cantitate foarte mică a
exporturilor.
–
Comisia a furnizat ca referință
numărul de control al produsului revizuit pe care l-a propus:
 Indicator || Descriere || NCP
 Standard/Special || Element de fixare standard || S
   || Element de fixare special || P
 Clasa de rezistență || 3,6 || A
   || 4,6 || B
   || 4,8 || C
   || 5,6 || D
   || 5,8 || E
   || 6,8 || F
   || 8,8 || G
   || 9,8 || H
   || 10,9 || I
   || 12,9 || J
 Strat de acoperire || Galvanizare || A
 Diametru || de la M4 la M10 || S
   || de la M12 la M20 || M
   || de la M22 la M30 || L
 Lungime || de la 0 la 100 mm || S
   || de la 101 la 200 mm || M
   || de la 201 la 300 mm || L
–
Comisia a oferit o imagine de ansamblu a marjelor
de dumping modificate în conformitate cu propunerea prezentată în nota de
informare, menționând că aceste marje antidumping reexaminate nu vor
reprezenta în mod automat taxele antidumping, care vor fi supuse regulii taxei
celei mai mici.
–
În fine, au fost furnizate noi tabele 22, 23, 32,
33 și 34 pentru unul dintre producătorii din UE, ca răspuns la
observațiile formulate de unele părți interesate conform
cărora informațiile suplimentare furnizate în nota de informare din
30 mai 2012 erau incomplete, în măsura în care anumite elemente din aceste
tabele lipseau sau nu erau rezumate în mod corespunzător.
2.4.        Observații primite ca
răspuns la nota de informare din 5 iulie 2012
(44)     Unele părți au
solicitat informații suplimentare cu privire la nivelul prețului
valorii normale. Astfel cum s-a menționat în considerentul (82) de mai
jos, nivelul prețurilor nu a putut fi dezvăluit părților
interesate deoarece este o informație confidențială privind
prețurile singurului producător analog. Cu toate
acestea, o versiune neconfidențială a valorii normale pe clasă
de rezistență pentru elementele de fixare standard a fost
prezentată la 5 iulie 2012 producătorilor-exportatori chinezi care au
solicitat aceste informații suplimentare și, de asemenea, a fost
inclusă în dosarul destinat consultării de către
părțile interesate. În această notă, Comisia a oferit un
tabel indicând intervale pentru nivelurile prețurilor valorilor normale
calculate pe clase de rezistență pentru elementele de fixare standard
vândute pe piața internă din India către clienți
independenți de către singurul producător indian care a
cooperat.
(45)     Unele
părți au susținut, de asemenea, că au fost informate de
Comisie, în cadrul unei audieri care a avut loc la 26 iunie 2012, că
vânzările interne din India vizau produse cu două tipuri de acoperire
„A” și „B”, conform tabelului NCP utilizat în ancheta inițială.
Această afirmație nu este întemeiată. Comisia a informat
părțile respective că, în etapa respectivă a
reexaminării, analiza tipurile de acoperire utilizate de producătorul
indian pentru elementele de fixare standard. În cadrul unei audieri ulterioare
care a avut loc la 3 iulie 2012 și prin intermediul unei note de informare
inclusă, la 11 iulie 2012, în dosarul destinat consultării de
către părțile interesate, toate părțile au fost
informate că producătorul indian utiliza o acoperire de tip „A”
pentru producția de elemente de fixare standard.
(46)     În
cursul unei audieri care a avut loc la 11 iulie 2012, aceleași
părți au solicitat Comisiei să explice modul în care a fost
efectuată defalcarea valorii normale în funcție de elementele de
fixare speciale și cele standard de către producătorul indian.
Comisia a indicat că acest lucru a fost efectuat pe baza numelor
clienților. Cu toate acestea, după cum s-a arătat în
procesul-verbal realizat de un consilier-auditor pentru DG Comerț, Comisia
a declarat înainte de încheierea audierii că va trebui să clarifice
acest aspect. Ea a realizat acest lucru printr-o nouă notă de
informare din 13 iulie 2012 care a fost trimisă părților care au
participat la audiere și a fost inclusă în dosarul
neconfidențial în vederea consultării de către toate părțile
interesate. Declarația făcută de părțile respective
conform căreia Comisia a afirmat că „defalcarea valorii normale în
funcție de elementele de fixare speciale și cele standard a fost
realizată, printre altele, pe baza numelor clienților” este, prin
urmare, incompletă deoarece s-au oferit mai multe informații cu
privire la acest aspect, după cum se menționează în
considerentul de mai jos.
(47)     În ceea ce privește
diferența dintre elementele de fixare standard și cele speciale, nota
Comisiei din 13 iulie 2012 a explicat că „nu se poate exclude faptul
că industria autovehiculelor utilizează și elemente de fixare
standard pentru anumite aplicații”. Unele părți au afirmat
că, în opinia Comisiei, elementele de fixare utilizate în industria
autovehiculelor ar fi putut, de asemenea, să fie considerate ca fiind elemente
de fixare standard. Afirmația este neîntemeiată. După cum se
explică în mod clar în nota respectivă, afirmația Comisiei a
fost realizată în absența unei liste de clienți din partea
producătorului indian. Cu toate acestea, așa cum s-a stabilit în ancheta
inițială și după cum s-a explicat la punctul 2.7 de mai
jos, din motive comerciale și de calitate, producătorii de
autovehicule comandă întotdeauna elemente de fixare personalizate,
concepute pentru a se conforma standardelor ISO specifice sectorului. Prin
urmare, toate elementele de fixare destinate sectorului autovehiculelor sunt
considerate produse „speciale” de către producătorii de elemente de
fixare, inclusiv în India, în conformitate cu informațiile disponibile pe
site-urile internet ale producătorilor de autovehicule din India. Dat
fiind că producătorul indian a definit în mod clar ca „elemente de
fixare speciale” toate piesele produse ca piese personalizate, Comisia
consideră că elementele de fixare standard destinate industriei
autovehiculelor nu au fost incluse în lista de elemente de fixare standard
furnizată în cursul anchetei inițiale.
(48)     Camera de Comerț din
China și un producător-exportator chinez au făcut afirmații
similare cu privire la posibila includere a elementelor de fixare destinate
sectorului autovehiculelor în valoarea normală și, în plus, au
afirmat că elementele de fixare folosite în industria autovehiculelor care
nu sunt personalizate conform cerințelor clientului trebuie, totuși,
să treacă printr-un control de calitate special sau să respecte
cerințe de trasabilitate care le fac mai costisitoare și ar trebui în
mod normal să fie considerate ca fiind elemente de fixare speciale.
Aceștia au considerat ca fiind nefondate constatările Comisiei conform
cărora dispozitivele de fixare utilizate pentru aplicații de
înaltă tehnologie, dar care nu au fost fabricate în conformitate cu
schițele utilizatorului au fost, totuși, considerate elemente de
fixare speciale și, prin urmare, în opinia lor, Comisia a acționat în
mod incompatibil cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază,
încălcând principiul comparației echitabile. În plus, ei au
considerat că constatările Comisiei bazate pe defalcarea
efectuată de producătorul indian nu au făcut obiectul unei
vizite de verificare la fața locului. Având în vedere cele de mai sus, ei
au solicitat Comisiei să reexamineze distincția dintre elementele de
fixare standard și elementele de fixare speciale și, în cazul în care
acest lucru nu este posibil, să recurgă la un alt set de date privind
valoarea normală.
(49)     Raționamentul Comisiei
privind distincția dintre elementele de fixare standard și cele
speciale este deja analizat în considerentul (47) de mai sus. În ceea ce
privește afirmația referitoare la absența verificării defalcării
efectuate de producătorul indian, Comisia a verificat lista de
vânzări prin intermediul unui număr de teste de parcurgere
(adică o verificare detaliată a unui eșantion de tranzacții
de vânzări incluse în lista de vânzări pentru a-i verifica
acuratețea) conform practicilor de verificare standard. În plus,
defalcarea ulterioară a listei de vânzări furnizate de
producătorul indian a fost verificată în raport cu un nivel mediu al
prețurilor corespunzătoare defalcării, astfel cum se
explică în nota menționată. Prin urmare, afirmația conform
căreia Comisia a crezut fără a verifica datele furnizate de
producătorul indian nu este fondată.
(50)     În plus, criteriile utilizate
de producătorul indian pentru a defini elementele de fixare speciale,
și anume conform schițelor clientului, după cum s-a
menționat în considerentul (47) de mai sus, oferă o garanție
suficientă privind fiabilitatea datelor. În ancheta inițială,
Comisia a realizat deja o ajustare a valorii normale pentru a ține seama
de măsurile de control al calității aplicate de
producătorul indian care nu au fost constatate în cazul
producătorilor chinezi incluși în eșantion. În aceste
condiții, Comisia nu consideră că este necesar să se
recurgă la un alt set de date privind valoare normală, astfel cum a
fost sugerat de către părțile în cauză. În fine, astfel cum
s-a menționat în considerentul (89) din regulamentul definitiv, în pofida
eforturilor depuse de Comisie, niciun alt producător dintr-o
țară analogă nu s-a oferit să coopereze în cadrul
procedurii.
(51)     În
ceea ce privește utilizarea datelor oferite de producătorul indian
din țara analogă pentru stabilirea valorii normale, Asociația
distribuitorilor europeni (EFDA) a susținut că această
tehnică nu este adecvată, având în vedere că gama sa de produse,
volumul producției, profilului clienților, metoda de distribuție
și poziția pe piață nu sunt comparabile cu situația
producătorilor-exportatori chinezi. În plus, ea a afirmat că
prețurile producătorilor chinezi erau mici deoarece ele reflectau
beneficiile unei producții la scară largă de produse standard,
dat fiind că este vorba de producători specializați și
eficienți. În plus, asociația a solicitat informații mai
detaliate cu privire la prețurile producătorului indian și
volumul producției de elemente de fixare standard. În fine, EFDA a
prezentat date Eurostat în sprijinul afirmațiilor sale că o
comparație cu privire la prețurile de export din RPC și India
pentru două coduri NC specifice ar arăta că exporturile indiene
ale acestor produse au reprezentat mai puțin de 4% din exporturile RPC
și că India nu este furnizor credibil al acestor produse pentru
piețele de export.
(52)     În ceea ce privește
oportunitatea alegerii producătorului indian din țara analogă,
se face trimitere la ultima parte din considerentul (49) de mai sus. În ceea ce
privește afirmația generală că prețurile chineze de
export reflectau beneficiile producției la scară largă, aceste
afirmații nu au fost susținute cu elemente de probă sau
cuantificate în mod semnificativ astfel încât să sprijine analiza din
stadiul respectiv al reexaminării. În ceea ce privește cererea de
informații suplimentare în legătură cu datele
producătorului indian, se face trimitere la considerentul (82) privind
confidențialitatea. În ceea ce privește afirmația că
exporturile din India nu erau comparabile cu cele din RPC pe parcursul și
după PA, pentru stabilirea valorii normale sunt considerate a fi relevante
prețurile de pe piața internă din India, în conformitate cu
regulamentul de bază, și nu prețurile de export din India. Prin
urmare, aceste afirmații din partea EFDA erau nefondate.
(53)     În
ceea ce privește stratul de acoperire aplicat de producătorul indian,
Camera de Comerț din China și un producător-exportator chinez au
exprimat îndoieli și au solicitat Comisiei să explice de ce
informațiile confidențiale au reprezentat dovezi concludente atestând
că producătorul indian vindea numai elemente de fixare galvanizate pe
piața internă. În cursul verificării, producătorul indian a
furnizat probe care au permis Comisiei să concluzioneze că elementele
de fixare standard vândute pe piața internă erau galvanizate,
corespunzând tipului de acoperire „A” din NCP original. În aceste
circumstanțe, Comisia consideră că există suficiente
elemente de probă în dosar pentru a concluziona că elementele de
fixare standard vândute pe piața internă au fost galvanizate. În
acest sens, a fost efectuată o ajustare pentru diferența de crom,
astfel cum s-a menționat în considerentul (81) de mai jos.
2.5.        Informații suplimentare
solicitate după nota de informare din 5 iulie 2012
(54)     Unii
producători-exportatori au solicitat clarificări și
informații suplimentare pentru a solicita, eventual, ajustări ale
propriilor lor marje de dumping, astfel cum au fost stabilite în ancheta
inițială, pe baza următoarelor considerații:
(a)
caracteristicile „tipurilor de produs” utilizate
(coduri NC, clasa de rezistență, standard vs special) pentru
stabilirea valorii normale;
(b)
informații suplimentare cu privire la
caracteristicile produselor vândute de producătorul indian utilizate pentru
stabilirea valorii normale;
(c)
clarificări cu privire la motivele pentru care
celelalte caracteristici ale NCP inițial nu au fost utilizate și
(d)
ajustările care urmează să fie
făcute pentru diferențele de caracteristici fizice.
(55)     În ceea ce privește punctul
a) de mai sus, astfel cum se menționează în nota informativă din
30 mai 2012, clasa de rezistență a elementelor de fixare vândute de
producătorul indian care a cooperat era indicatorul de
rezistență conținut în NCP-ul folosit în chestionarul trimis tuturor
părților. Clasa de rezistență a fost identificată prin
utilizarea aceluiași element relevant din NCP de către
producătorul indian pe listele vânzărilor verificate în cursul
vizitei de verificare la fața locului.
(56)     Distincția dintre
elementele de fixare speciale și cele standard a fost explicată la
considerentul (54) din regulamentul definitiv. Elementele de fixare „ speciale
” sunt cele fabricate conform schiței clientului. Elementele de fixare
„standard” sunt cele fabricate pentru stoc și nu conform
specificațiilor unui anumit client. Necesitatea diferențierii între
elementele de fixare standard și cele speciale fabricate de
producătorul indian cooperant a fost pe deplin recunoscută și,
astfel cum s-a menționat la considerentele (51) și (54) din regulamentul
definitiv, comparația dintre prețul de export și valoarea
normală pentru producătorii-exportatori chinezi incluși în
eșantion a fost efectuată folosind elemente de fixare de tipul „
standard ”.
(57)     În ceea ce privește
aspectele menționate la punctul b), din motive de confidențialitate,
nu este posibil să se divulge tipurile exacte de modele de șuruburi
și buloane vândute de producătorul indian. Cu toate acestea, astfel
cum se menționează mai sus, comparația s-a făcut pe baza
greutății în aceeași categorie, standard sau special, și în
cadrul aceleiași clase de rezistență menționate în NCP.
(58)     Cu privire la aspectele
menționate la punctul b), mai multe părți interesate au
solicitat mai multe informații privind acoperirea. Datele obținute în
cadrul anchetei inițiale au fost supuse unei analize suplimentare și
aceasta a arătat că produsul vândut ca produs „standard” pe
piața internă din India avea un strat de acoperire de bază,
obținut prin galvanizare. Aceste informații au fost oferite în cadrul
audierilor solicitate de părțile interesate și au fost oferite
din nou părților interesate care le-au solicitat. De asemenea, au
fost introduse în dosarul destinat consultării de către
părțile interesate.
(59)     Doi
producători-exportatori incluși în eșantion au solicitat mai
multe informații privind ajustările pentru utilizarea cromului în
stratul de acoperire. Datele referitoare la vânzări furnizate de
producătorul indian care a cooperat au fost analizate în detaliu, ceea ce
a condus la o ajustare a valorii normale pentru a ține cont de
diferența de crom, astfel cum se explică în considerentul (81) de mai
jos. Aceiași doi producători-exportatori au solicitat mai multe
clarificări cu privire la modul în care a fost stabilită
rentabilitatea vânzărilor interne ale producătorului din India care a
cooperat, au dorit să afle dacă costurile de producție au fost
raportate pe baza NCP sau dacă au fost utilizate costurile medii și
dacă valoarea normală a inclus vânzările către oricare
societate afiliată.
(60)     Toate informațiile
relevante cu privire la valoarea normală au fost menționate în
considerentul (94) din regulamentul definitiv. Se precizează, de asemenea,
că au fost folosite numai vânzările interne către clienți
independenți.
(61)     Ulterior,
acești doi producători-exportatori au afirmat că au îndoieli
serioase cu privire la corectitudinea cu care au fost efectuate testele privind
rentabilitatea și reprezentativitatea. Mai precis, în ceea ce
privește testul de reprezentativitate, acești producători-exportatori
au pus la îndoială faptul că vânzările interne ale
producătorului indian au depășit 5% din vânzările lor la
export pe categorii de produse reexaminate. În ceea ce privește testul de
reprezentativitate, s-a constatat că, în cazurile în care nu s-a
îndeplinit procentul de 5% pentru un anumit tip de produs, vânzările
interne au fost, cu toate acestea, suficient de mari pentru a oferi o
comparație corespunzătoare. În ceea ce privește testul de
rentabilitate, s-a confirmat faptul că acesta a fost realizat în
funcție de tipul de produs.
(62)     În ceea ce privește
aspectele menționate la punctul c) de mai sus, și anume de ce nu s-a
folosit NCP-ul complet pentru a compara valoarea normală cu prețul de
export, a devenit evident în timpul anchetei că NCP-ul complet nu ar fi un
indicator fiabil. În primul rând, deoarece nici autoritățile chineze,
nici autoritățile indiene nu fac distincția între cele 10 coduri
NC folosite pentru definirea produsului în cauză, așa cum fac
autoritățile UE. În al doilea rând, astfel cum se explică în
considerentul (48) din regulamentul definitiv, mai multe părți au
susținut că elementele de fixare produse de
producătorii-exportatori chinezi erau produse standard (cu o clasă de
rezistență cuprinsă în general între 4,8 și 8,8),
fără caracteristici speciale privind materia primă,
rezistența, acoperirea sau aspectele legate de
certificare/siguranță, destinate aplicațiilor de bază
(utilizare neprofesională și distribuție generală) spre
deosebire de aplicațiile de înaltă tehnologie și nu îndeplineau
cerințe stricte din partea unor utilizatori finali specifici, cum ar fi
industria autovehiculelor, chimică sau aerospațială.
(63)     În ceea ce privește
aspectele menționate la litera (d) de mai sus, elementele de
„trasabilitate”, standardul ISO 9000, unitatea ratei defectelor și alte
criterii cum ar fi „duritatea, îndoirea, rezistența, rezistența la
impact și coeficientul de frecare” care au fost aduse în discuție de
alți doi producători-exportatori nu au putut fi acceptate, dat fiind
faptul că societățile vizate nu au demonstrat modul în care
aceste elemente afectează comparabilitatea prețurilor între valoarea
normală și prețul de export.
(64)     În absența oricăror
informații specifice cu privire la lipsa de comparabilitate, așa cum
s-a afirmat în plus față de recomandările făcute de
părțile interesate în cadrul anchetei inițiale, și având în
vedere cantitatea limitată de informații suplimentare disponibile în
ceea ce privește alte caracteristici tehnice, cum ar fi acoperirea, s-a
concluzionat în ancheta inițială că principalii factori și
principalele diferențe subliniate chiar de părțile interesate,
în special distincția dintre produse standard și produse speciale
și clasa de rezistență constituiau o bază suficientă
pentru realizarea comparației între valoarea normală și
prețurile de export.
2.6.        O nouă notă de
informare privind valoarea normală la 11 iulie 2012
(65)     La 11 iulie 2012, Comisia a
prezentat reclasificarea valorii normale, astfel cum s-a arătat mai sus,
și propunerea sa de recalculare a marjelor de dumping, după cum s-a
explicat mai sus, și a solicitat observații.
(66)     După cum s-a
menționat în considerentul (32) de mai sus, producătorul indian a
furnizat în cererea sa inițială o listă a vânzărilor
interne, fără NCP. Singurul identificator pentru fiecare vânzare era
un cod de articol, și anume un cod intern pentru fiecare produs, și
un șir de text pentru descrierea produsului, de exemplu:
 M8X1.25X16 FLANGE SCREW
(67)     Astfel cum s-a explicat în
considerentele (48) - (57) din regulamentul definitiv, societatea indiană
a furnizat o defalcare a vânzărilor sale interne în funcție de
elementele de fixare standard și cele speciale, folosind distincția
menționată în considerentul (77). Prin urmare, lista vânzărilor
interne a fost prezentată sub forma a două documente, „lista
vânzărilor interne pentru produsele standard” și „lista
vânzărilor interne pentru produsele speciale”. Vânzările care nu au
putut fi încadrate în niciuna din categorii au fost excluse din calculul
valorii normale.
(68)     În cursul anchetei a devenit,
de asemenea, clar că era nevoie de clasa de rezistență a
elementului de fixare pentru a stabili valoarea normală. Societatea
indiană a identificat clasa de rezistență pentru fiecare
rubrică din „lista vânzărilor interne pentru produsele standard” și
„lista vânzărilor interne pentru produsele speciale” și acestea au
fost prezentate cu o coloană intitulată „grad” indicând clasa de
rezistență, de exemplu:
 DESCRIERE || GRAD
 M8X1.25X16 FLANGE SCREW || 8,8
(69)     Valoarea
normală inițială a fost calculată pe această
bază, folosind distincția dintre produse standard/produse speciale
și clasa de rezistență, astfel cum se precizează în prima
notă de informare privind reexaminarea din 30 mai 2012.
(70)     Astfel cum se menționează
în considerentul (54), unii producători-exportatori au solicitat
clarificări suplimentare, făcând trimitere la lipsa de
comparație în ceea ce privește acoperirea, diametrul și lungimea
elementului de fixare și au susținut că acest lucru ar putea avea
un efect asupra nivelului valorii normale calculate inițial.
(71)     În absența NCP,
descrierea sub formă de șir de text pentru fiecare tranzacție
(după gruparea tranzacțiilor cu aceeași descriere) a fost
analizată pentru a extrage diametrul și lungimea elementului de
fixare vândut. Luând exemplul de mai sus, M8 = diametrul și 16 = lungimea.
Prin urmare, în acest caz, este vorba de un șurub cu un diametru de 8 mm
și o lungime de 16 mm. „1,25” se referă la pasul șurubului, care
nu a fost utilizat pentru a clasifica produsul în cauză.
(72)     NCP-ul folosit de către
producătorii-exportatori chinezi prezintă aceste date ușor
diferit. Șurubul menționat mai sus ar fi purtat descrierea „080016”
pentru diametru și lungime.
(73)     Pentru a asigura
concordanța între valoarea normală și prețul de export,
Comisia a clasat diametrul și lungimea în trei coloane egale, astfel cum
se prezintă în cea de-a doua notă de informare din 5 iulie 2012:
 Indicator || Diametru || Lungime
 Mic || de la M4 la M10 || de la 0 la 100 mm
 Mediu || de la M12 la M20 || de la 100 la 200 mm
 Mare || de la M22 la M30 || de la 200 la 300 mm
(74)     Un
număr mic de vânzări ale producătorului indian nu s-au încadrat
în aceste intervale și nu au fost utilizate pentru a calcula valoarea
normală. Șurubul descris mai sus ar fi, prin urmare, raportat cu
NCP-ul revizuit „GSS”: clasa de rezistență 8,8, diametru mic, lungime
mică.
(75)     A fost clar din exemplul de
mai sus că descrierea produsului sub formă de șir de text nu
include informații cu privire la acoperirea utilizată de producătorul
de pe piața internă din India. Prin urmare, dosarul anchetei a fost
verificat pentru a se identifica dacă există dovezi privind tipul de
acoperire (eventual) folosit de producătorul indian pentru vânzările
sale de elemente de fixare standard pe piața internă. Datele
confidențiale din dosar, verificate la sediul producătorul indian, au
arătat că elementele de fixare standard de pe piața internă
au fost supuse galvanizării (NCP tip A) și acest lucru a fost adus la
cunoștința tuturor părților la 5 iulie 2012.
2.7.        Observații primite ca
răspuns la nota de informare din 11 iulie 2012
(76)     Mai mulți
producători-exportatori au răspuns la notificarea de mai sus. Astfel
cum s-a solicitat de producătorii-exportatori respectivi, a fost
organizată o audiere, prezidată de consilierul-auditor din cadrul DG
Comerț, pentru a continua dialogul cu Comisia și a discuta problemele
aduse în discuție de aceștia. Producătorii-exportatori au adus
în discuție în special următoarele probleme:
(a)
Metodologia prin care producătorul indian
și-a împărțit vânzările interne în vânzări standard
și speciale;
(b)
În cazul în care unele elemente de fixare vândute
pentru industria de autovehicule au fost considerate elemente de fixare
standard, ar fi justificată „o ajustare importantă”;
(c)
Ajustările valorii normale în temeiul
articolului 2 alineatul (10) litera (b) pentru impozitele indirecte suportate
la importul de sârmă laminată în India;
(d)
Prezența cromului VI în stratul de acoperire a
elementelor de fixare standard;
(e)
Metodologia aplicată de Comisie în cazul în
care nu a existat o vânzare internă corespunzătoare pentru o
anumită tranzacție de export; și
(f)
Divulgarea codurilor de produse
corespunzătoare vânzărilor interne ale producătorului indian
(77)     În ceea ce privește litera (a) de mai sus, producătorul
indian și-a împărțit vânzările interne în vânzări
standard și vânzări speciale considerând elementele de fixare
fabricate conform schițelor clientului ca fiind elemente de fixare
speciale, în timp ce alte vânzări vizau elemente de fixare standard,
și anume care nu au fost produse conform unor schițe specifice sau
conform schițelor clientului.
(78)     În ceea ce privește
litera (b) de mai sus și astfel cum s-a menționat într-o notă la
dosar din data de 13 iulie 2012 trimisă părților interesate în
cauză în urma audierii care a avut loc la 11 iulie, Comisia a confirmat
că în absența numelor clienților după cum s-a
menționat mai sus, ea face trimitere la considerentul (47) de mai sus. În plus, Comisia menționează că, conform
afirmațiilor Asociației Europene a elementelor de fixare, „în
Europa, atunci când un client, în special în sectorul autovehiculelor,
comandă un element de fixare fabricat conform unui desen, dar care
respectă în același timp în totalitate standardele
internaționale (ISO, EN, DIN, AFNOR, UNI), acest produs este considerat în
orice caz de către producătorul de elemente de fixare ca produs
„special” și, prin urmare, este identificat în clasificarea internă a
societății ca „special” … astfel procedează toți
producătorii de elemente de fixare din lume și, de asemenea, din
India”. Astfel, Comisia este convinsă că elementele de fixare
standard destinate industriei de autovehicule nu au fost incluse în lista
elementelor de fixare standard furnizată în constatările din ancheta
inițială. Prin urmare, această afirmație a fost
respinsă.
(79)     În ceea ce privește
litera (c) de mai sus, în cadrul unei audieri, producătorii-exportatori au
adus în discuție problema unei ajustări, în conformitate cu articolul
2 alineatul (10) litera (b) din regulamentul de bază, pentru a se
ține seama de taxele instituite la importurile de sârmă laminată
în India, care sunt incluse în valoarea normală, dar nu și în
prețul de export din China. Societățile chineze incluse în
eșantion în cursul anchetei inițiale au achiziționat sârmă
laminată fabricată în China.
(80)     Materia
primă importată de producătorul indian a fost supusă unei
taxe vamale de bază (5% din valoarea evaluabilă) și taxei pentru
educație (3% din valoarea taxei vamale de bază plus taxa
compensatorie). Cu toate acestea, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10)
litera (b) din regulamentul de bază, se poate solicita o astfel de
ajustare pentru taxele indirecte în cazul în care taxele de import suportate de
produsul similar și de materialele care intră în componența
acestuia, atunci când produsul este destinat consumului pe piața
internă, nu sunt percepute sau sunt rambursate atunci când produsul
similar este exportat către Uniunea Europeană. În absența unei
afirmații și a unor dovezi că exporturile către UE ale producătorilor-exportatori
menționați mai sus ar putea beneficia de neperceperea sau restituirea
taxelor de import la importurile de materii prime (sârmă laminată),
afirmația trebuie să fie respinsă. În plus, o astfel de ajustare
nu poate fi solicitată în mod normal în cazul în care
producătorul-exportator în cauză, așa cum este cazul în ancheta
de față, își obține toate materiile prime de la furnizori
locali și nu este supus niciunei taxe la import.
(81)     În ceea ce privește litera (d) de mai sus, elementele de
probă din dosarul anchetei inițiale au arătat că stratul de
acoperire standard al elementelor de fixare standard vândute pe piața
internă indiană conținea crom Cr3 și prin urmare, aceasta
corespundea definiției NCP privind lipsa cromului VI din stratul de
acoperire. Prin urmare, marjele de dumping au fost recalculate ținându-se
seama de cele mai scumpe tipuri de acoperire cu crom, în ceea ce privește
exportul, fără o ajustare a prețurilor la export. Doi
producători-exportatori au susținut că informațiile privind
stratul de acoperire vizează situația actuală și nu
situația din perioada de anchetă. Acest lucru este incorect. În
cursul verificării realizate în cadrul anchetei inițiale, au fost
obținute elemente de probă verificate care au arătat că
toate elementele de fixare standard vândute pe piața internă în India
au fost galvanizate în cursul perioadei de anchetă inițială.
(82)     În ceea ce privește
litera (e) de mai sus, se confirmă faptul că marjele de dumping au
fost calculate ținându-se cont de faptul că, în cazul în care nu
există vânzări corespunzătoare pe piața internă,
tranzacția de export este exclusă de la calculul dumpingului. Unele
părți au afirmat că nu se justifica excluderea anumitor tranzacții
de export pentru calcularea marjei de dumping. Cu toate acestea, pentru
toți producătorii-exportatori chinezi incluși în eșantion
s-a constatat o corespondență semnificativă între vânzările
interne și vânzările la export, astfel încât s-a ajuns la o reprezentare
echitabilă a vânzărilor efectuate de diferitele părți.
(83)     În ceea ce privește
litera (f) de mai sus, Camera de Comerț din China și un exportator
chinez au susținut că producătorul indian nu a prezentat motive
întemeiate pentru a interzice Comisiei să divulge informații specifice
cu privire la codurile de produse din vânzările sale interne. Comisia a
furnizat cât mai multe informații posibil, respectând în același timp
regulile de confidențialitate, printr-o serie de note la dosar, note de
informare puse la dispoziția tuturor părților interesate și
audieri acordate Camerei de Comerț din China și tuturor
exportatorilor chinezi care au solicitat acest lucru. În ceea ce privește
cererea de divulgare a codurilor de produse ale producătorului indian,
divulgarea acestei informații va permite celorlalte părți
să calculeze cu o precizie rezonabilă prețurile practicate pe
piața internă de producătorul indian, lucru care ar trebui
să fie evitat pentru a proteja informațiile comerciale
confidențiale. Neprotejarea informațiilor confidențiale ar putea
expune Comisia la eventuale cereri de despăgubiri și ar putea
descuraja societățile din țările analoage, a căror
cooperare este voluntară, să coopereze în cadrul anchetelor. Prin
urmare, această cerere fost respinsă.
2.8.        Modificările aduse în
regulamentul definitiv metodologiei utilizate pentru calcularea valorii normale
(84)     Având în vedere
observațiile făcute de producătorii-exportatori chinezi în
prezenta reexaminare în ceea ce privește definirea tipurilor de produs în
calcularea valorii normale din India conform cărora, pe lângă
distincția dintre produse standard și produse speciale și clasa
de rezistență, sunt importante și diametrul, lungimea și
acoperirea și având în vedere audierile și dialogul purtat în
prezența consilierului-auditor, datele producătorului indian au fost
reexaminate.
(85)     În urma acestei
reexaminări, Comisia a putut identifica diametrul și lungimea
elementelor de fixare vândute pe piața internă din India. Pentru a
permite o comparație echitabilă între aceste elemente de fixare
și cele exportate din RPC, diametrul și lungimea au fost clasificate
în categorii și a fost calculată o valoare normală pentru
fiecare categorie. Acest lucru a fost explicat în detaliu în două note de
informare din 5 și 11 iulie 2012, care au fost puse la dispoziția tuturor
părților interesate. Prin clasificarea în categorii pentru a face
distincția între principalele dimensiuni ale produsului vândut de
producătorul indian, această metodologie a permis realizarea unei
comparații echitabile cu exporturile societăților chineze,
astfel cum au solicitat părțile interesate. Ulterior, doi
producători-exportatori au susținut că nu dispuneau de
informații complete, susținând că clasificarea a fost
obscură și neadecvată și, prin urmare, nu au avut
informații suficiente pentru a putea solicita o ajustare pentru
diferențele fizice. Totuși, dincolo de aceste afirmații
generale, acești doi producători-exportatori nu au furnizat nicio
sugestie alternativă valabilă și nici dovezi substanțiale.
Prin urmare, afirmația a fost respinsă.
(86)     EFDA a afirmat că
utilizarea diametrului și a lungimii nu reflectă realitatea și a
sugerat o alternativă care viza cele două criterii pentru a se evita,
în opinia sa, să se omită anumite produse, fără însă a
aduce elemente de probă în sprijinul acestei abordări alternative.
Clasificarea propusă de Comisie nu a exclus niciun tip de produse (au fost
acoperite toate combinațiile posibile de diametre și lungimi)
și, prin urmare, această afirmație nu a mai putut fi examinată
în continuare.
(87)     S-a constatat că toate
elementele de fixare standard vândute au fost galvanizate și, prin urmare,
valoarea normală a fost calculată pe baza unei acoperiri corespunzând
codului NCP „A”. În cazul în care un producător-exportator chinez inclus
în eșantion nu a exportat elemente de fixare cu acoperire de tip A, s-a
folosit cel mai apropiat tip de acoperire fără nicio ajustare a
prețurilor de export.
(88)     Datele privind clasa de
rezistență și distincția dintre produse standard și
produse speciale au rămas neschimbate.
(89)     Doi
producători-exportatori au solicitat consilierului-auditor din cadrul DG
Comerț să examineze datele confidențiale oferite de
producătorul indian analog și să ofere garanții privind
caracterul confidențial al vânzărilor sale interne, precum și
privind acoperirea elementelor de fixare standard, prezența cromului în
stratul de acoperire și extragerea de informații în ceea ce
privește lungimea și diametrul elementelor de fixare standard.
Consilierul-auditor, după examinarea datelor confidențiale oferite de
producătorul analog indian, a clarificat întrebările puse de
către cei doi producători-exportatori. Raportul consilierului-auditor
a fost introdus în dosarul destinat consultării de către
părțile interesate.
(90)     În ciuda informațiilor
suplimentare menționate mai sus, a clarificărilor, audierilor și
dialogului purtat, unele părți au continuat să afirme că nu
dispun de informații care să le permită să depună
cereri de ajustare pentru a obține o comparație echitabilă.
Comisia a furnizat părților informații detaliate cu privire la
grupurile de produse utilizate pentru stabilirea valorii normale, astfel cum
prevede Organul de apel[6].
În plus, în decursul unei perioade extinse de timp cuprinse între 30 mai 2012
și 19 iulie 2012, Comisia a furnizat informații și a răspuns
la toate întrebările adresate de părți. În plus, o perioadă
suplimentară de 20 zile a fost acordată tuturor părților
pentru a face observații asupra comunicării finale.
(91)     Aceleași
părți au susținut că, contrar raportului Organului de apel,
Comisia a refuzat să dezvăluie informații referitoare la
produsele specifice ale producătorului indian care au fost utilizate
pentru stabilirea valorii normale, fără să prezinte
justificări. Articolul 6.5 din Acordul antidumping prevede că
informațiile de natură confidențială sau furnizate cu titlu
confidențial trebuie să fie tratate ca atare de către
autoritățile de anchetă. În acest caz, producătorul indian
a furnizat informații privind tipurile de produse vândute pe piața
internă în mod confidențial și societatea și-a reînnoit
cererea de tratament confidențial, adresată Comisiei, afirmând
că aceste informații sunt în continuare strict confidențiale,
astfel cum se menționează la considerentul (82). Aceste
părți au afirmat, de asemenea, că Comisia nu a furnizat un
rezumat neconfidențial relevant cu privire la informațiile furnizate
de producătorul indian, astfel cum se solicită în rapoarte. Cu toate
acestea, în cadrul dialogului permanent și astfel cum s-a menționat
în considerentele de mai sus, Comisia a comunicat părților
interesate, respectând limitele de confidențialitate, toate
informațiile relevante privind producătorul indian, astfel încât
acestea să își poată apăra interesele.
2.9.        Stabilirea valorii normale
pentru producătorii-exportatori din RPC, valoarea normală,
prețurile de export, comparație
(92)     Valoarea normală a fost
calculată și comparată cu prețul de export astfel cum s-a
stabilit mai sus. Au fost efectuate ajustări ale prețului de export
pentru a elimina diferența de preț în cazul în care s-a adăugat
crom VI în stratul de acoperire al elementelor de fixare respective. O
comparație între cele două valori a fost făcută pe o
bază franco fabrică, la fel ca în ancheta inițială.
2.10.      Cereri pentru realizarea de
ajustări pe baza caracteristicilor produsului
(93)     Un producător-exportator
a solicitat o ajustare în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (a)
din regulamentul de bază pentru diferențele fizice dintre diversele
tipuri de produs în cauză (șuruburi cu cap hexagonal, șuruburi
pentru lemn, șuruburi pentru lemn, buloane etc.). Deoarece
producătorul-exportator în cauză nu are acces, din motive de
confidențialitate, la toate datele privind valoarea normală,
societatea s-a bazat pe propriile sale prețuri de export pentru a
demonstra măsura în care prețurile diferă pentru fiecare tip de
elemente de fixare.
(94)     În
cursul anchetei inițiale, comparația între valoarea normală
și prețul de export s-a efectuat făcându-se distincție
între tipurile de elemente de fixare standard și cele speciale, după
cum s-a precizat în considerentul (102) din regulamentul definitiv, și, de
asemenea, prin identificarea clasei de rezistență. În acest caz nu
s-a folosit numărul de control al produsului complet („NCP”), dat fiind
că producătorul din țara analoagă nu a furnizat
informații clasificate pe baza NCP-urilor, așa cum s-a solicitat.
Unul dintre elementele NCP-ului inițial a urmărit să identifice
diferitele tipuri de elemente de fixare în funcție de codul NC în care se
încadrau. Având în vedere că aceste informații nu au fost furnizate
de producătorul indian, acest element nu a putut fi utilizat pentru
efectuarea comparației în ancheta inițială.
(95)     Informațiile furnizate de
către producătorul-exportator au indicat faptul că pot exista
motive pentru realizarea unei ajustări ca urmare a diferențelor
dintre diferitele tipuri de elemente de fixare. Cu toate acestea, metodologia
propusă nu a fost considerată ca fiind adecvată, având în vedere
faptul că societatea nu a furnizat informații precise privind tipul
de produs conform codului NC, după cum s-a explicat la considerentul (34),
astfel cum a fost solicitat inițial. Ca o alternativă, s-a efectuat o
examinare a diferențelor dintre prețurile practicate de industria din
Uniune pe piața Uniunii, pentru a se stabili dacă au existat
diferențe de preț între diferitele tipuri de elemente de fixare.
Informațiile furnizate de industria din Uniune au fost furnizate în
totalitate prin NCP, astfel cum s-a solicitat inițial. Această
examinare a confirmat faptul că prețurile de pe piața UE
variază în funcție de tipul de elemente de fixare. Pe această
bază, s-a considerat adecvat să se ajusteze valorile normale pentru a
reflecta aceste diferențe. Ca bază pentru ajustare, prețul mediu
al vânzărilor realizate de industria din Uniune pe piața Uniunii a
fost evaluat ca fiind „1”, diferitele tipuri individuale primind propria lor
valoare individuală în funcție de raportul dintre prețul lor
și prețul mediu. Aceste valori au fost apoi aplicate la valoarea normală
utilizată în comparația cu fiecare tip de produs exportat de
către producătorul-exportator.
(96)     Dat fiind că aceste
ajustări au fost efectuate pe baza valorii de piață a
diferențelor între caracteristicile fizice pe piața UE, s-a
considerat adecvat să se facă ajustări similare în calculul
marjelor de dumping pentru toți producătorii-exportatori.
(97)     În urma publicării notei
de informare generale, CCME și un exportator chinez au susținut
că, în continuare, Comisia încălca articolele 2.4, 6.2 și 6.4
din Acordul antidumping al OMC prin faptul că nu a furnizat în timp util
informații pe baza cărora să fie comparate prețul de export
și valoarea normală și au invitat Comisia să prezinte
informații complete privind tipurile de produse de valoare normală
utilizate, pentru a-și îndeplini obligația de a oferi posibilitatea
producătorilor-exportatori chinezi să își apere interesele,
să își prezinte cazul în cunoștință de cauză
și să garanteze o comparație echitabilă între prețurile
de export și valoarea normală. Prin urmare, părțile
respective au solicitat Comisiei să reexamineze următoarele aspecte:
(a)
Divulgarea integrală a tipurilor de produse de
valoare normală;
(b)
Să asigure că elementele de fixare
standard fabricate de producătorii-exportatori chinezi nu sunt comparate
cu elementele de fixare fabricate de producătorul analog pentru utilizare
în aplicații de înaltă tehnologie;
(c)
Să ofere elemente de probă în sprijinul
cererilor de ajustare;
(d)
Să ofere informații privind modul în care
au fost efectuate anumite ajustări; și
(e)
Obligația UE de a nu exclude nicio
tranzacție de export.
(98)     În ceea ce privește
litera (a), ținând seama de informațiile puse la dispoziție prin
notele de informare din 30 mai 2012, 11 iulie 2012, 13 iulie 2012, nota de
informare generală trimisă la 31 iulie 2012 și, în special, considerentele
(77) – (96) și audierile desfășurate în cursul procesului de
consultare, se consideră că toate informațiile care au putut fi
divulgate în limitele cerințelor privind confidențialitatea au fost
furnizate părților interesate.
(99)     În ceea ce privește
litera (b) privind necesitatea de a garanta că elementele de fixare
standard fabricate de producătorii-exportatori chinezi nu sunt comparate
cu elementele de fixare fabricate de producătorul analog pentru utilizare
în aplicații de înaltă tehnologie, acest aspect a fost abordat la
considerentul (78) de mai sus. În absența unor noi elemente de probă,
și confruntată fiind cu simple afirmații ale părților
respective cu privire la posibila prezență a elementelor de fixare
destinate unor aplicații de înaltă calitate, altele decât cele din
industria autovehiculelor, Comisia consideră că informațiile
disponibile în dosar sunt suficient de fiabile pentru a garanta că au fost
folosite numai elemente de fixare standard pentru a stabili valoarea
normală utilizată pentru comparația cu prețurile de export
ale respectivului exportator chinez.
(100)   Cu privire la punctul c)
și afirmațiile conform cărora Comisia nu a oferit
informații privind modul în care producătorii-exportatori chinezi ar
putea motiva cererile de ajustare în ceea ce privește elementele de
„trasabilitate”, standardul ISO 9000, unitatea ratei defectelor și alte
criterii cum ar fi „duritatea, îndoirea, rezistența, rezistența la
impact și alți coeficienți de frecare” (a se vedea considerentul
63 de mai sus) și costurile legate de taxele de import (a se vedea
considerentele 79 și 80 de mai sus), Comisia remarcă
următoarele. În primul rând, trebuie reamintit faptul că aceste
elemente au fost aduse în discuție de părți fără a se
furniza informații suplimentare. În timpul unei audieri organizate de
către consilierul-auditor la 11 iulie 2012, Comisia a invitat
părțile să furnizeze informații suplimentare privind
aspectele menționate mai sus, dar nu au fost furnizate informații
suplimentare. În ceea ce privește cererea pentru ajustările
prețurilor de export pentru a se ține seama de taxele la importurile
de sârmă laminată în India și, în general, de accesul mai ieftin
la materii prime pentru producătorii-exportatori chinezi, Comisia a
explicat în detaliu în considerentul (80) motivul pentru care această
ajustare nu a putut fi acceptată. Mai mult, astfel cum s-a stabilit în
considerentul (63) din regulamentul inițial, costul principalei materii
prime, sârma laminată din oțel, nu a reflectat în mod semnificativ
valorile de piață. S-a constatat că prețurile sârmei
laminate din oțel practicate pe piața internă erau cu mult mai
reduse decât cele practicate pe alte piețe. Prin urmare, aceste
prețuri distorsionate nu pot fi utilizate ca bază pentru ajustare,
așa cum solicită părțile respective. În aceste
condiții, Comisia nu înțelege care sunt informațiile
suplimentare care ar putea fi furnizate, în opinia Camerei de Comerț din
China și a producătorului-exportator chinez, pentru a motiva
suplimentar aceste două cereri de ajustare.
(101)   În ceea ce privește litera
(d), se reamintește faptul că informațiile privind „tipurile
valorii normale a producătorilor UE și nivelurile lor de
prețuri, precum și impactul ajustărilor care rezultă asupra
tipurilor de valoare normală ale producătorului analog” sunt
confidențiale și nu pot fi dezvăluite. Camera de Comerț din
China și un producător-exportator chinez au solicitat
clarificări suplimentare cu privire la modul în care au fost realizate
ajustările privind diferența de preț legată de acoperire.
Cu toate acestea, astfel cum s-a indicat în considerentul (92) de mai sus,
trebuie menționat că în nota de informare specifică, Comisia a
indicat ce tipuri de produse exportate au fost ajustate, permițând astfel
părților interesate să înțeleagă modul în care a fost
efectuată ajustarea.
(102)   Cu privire la punctul e)
și la presupusa necesitate de a lua în considerare toate tranzacțiile
de export comparabile la calcularea dumpingului, pentru a se asigura o
comparație echitabilă a prețului în temeiul articolului 2.4.2
din Acordul antidumping al OMC, Comisia menționează că valoarea
normală folosită pentru stabilirea marjelor de dumping a fost
ajustată tocmai ca urmare a solicitării și a sugestiilor
formulate de părțile respective. Metodologia utilizată a fost
explicată în considerentele (93) – (96) de mai sus și motivele pentru
care dumpingul constatat a fost exprimat ca procent din tranzacțiile de
export utilizate la calcularea dumpingului menționat în considerentele
(107) și (108) de mai jos sunt în deplină conformitate cu articolul
2.4.2 din Acordul antidumping al OMC, care se referă la tranzacții
comparabile de export. În acest caz, toate tranzacțiile comparabile (pe
tipuri de produse) au fost utilizate pentru comparație. Prin urmare, era
rezonabil să se exprime valoarea dumpingului constatat ca procent din
tranzacțiile de export utilizate la calcularea valorii dumpingului.
(103)   După primirea notei de
informare generală, doi producători-exportatori chinezi au reafirmat
că ar trebui făcute ajustări pentru presupuse diferențe
privind eficiența consumului de materii prime și accesul mai
ușor la materiile prime, un consum de energie electrică mai eficient
și o productivitate mai scăzută pe angajat. Se reamintește
faptul că în ancheta inițială niciunul dintre
producătorii-exportatori chinezi nu a beneficiat de tratament de societate
care funcționează în condițiile unei economii de piață
și structura costurilor lor nu poate fi considerată ca reflectând
valorile pieței care pot fi utilizate ca bază pentru ajustări,
în special cu privire la accesul la materiile prime. În plus, ar trebui notat
faptul că procesele de producție existente în RPC s-au dovedit a fi
comparabile cu cele ale producătorului indian și presupusele
diferențe s-au dovedit a fi minore. În acest caz, s-a constatat că
producătorul indian concura cu mulți alți producători pe
piața internă din India, astfel încât se consideră că
prețurile sale reflectau pe deplin situația pe piața internă.
După cum s-a menționat în considerentul (41) de mai sus, pentru
stabilirea valorii normale a fost nevoie să se folosească un
substitut pentru costurile și prețurile producătorilor din
economiile de piață funcționale.
(104)   Aceiași doi
producători-exportatori chinezi au afirmat că atunci când rezumă
datele privind diametrul și lungimea în categorii, Comisia nu ar trebui
să se refere la categorii, ci să utilizeze cifrele reale pentru
lungime și diametru pentru a efectua comparația. În primul rând,
după cum s-a menționat în considerentul (70) de mai sus, Comisia a stabilit
împreună cu aceleași părți, în urma unei audieri care a
avut loc la 26 iunie 2012, să prezinte sub formă de categorii
diametrul și lungimea, pentru a ține seama de impactul
caracteristicilor fizice asupra prețurilor. Părțile respective
au indicat chiar ele anumite categorii posibile, însă Comisia a indicat în
cursul audierii că aceste categorii propuse ar trebui să fie
revizuite pentru a asigura că toate tipurile exportate corespund
îndeaproape tipurilor asemănătoare ale producătorului indian. În
al doilea rând, părțile respective au afirmat într-o prezentare
realizată în cursul unei audieri care a avut loc la 3 iulie 2012 că
diametrul va avea un impact redus în ceea ce privește consumul unitar de
materii prime. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.
2.11.      Marje
de dumping
(105)   Marjele de dumping au fost
stabilite pe baza unei comparații între valoarea normală medie
ponderată și prețul de export mediu ponderat.
(106)   Marja definitivă de
dumping, exprimată ca procent din prețul de import CIF la frontiera
Uniunii, înainte de vămuire, pentru producătorul-exportator care face
obiectul prezentei reexaminări, este următoarea:
 Bulten Fasteners (China) Co., Ltd || 0,0%
(107)   Marjele definitive de dumping
reexaminate, exprimate ca procent din prețul de import CIF la frontiera
Uniunii, înainte de vămuire, sunt următoarele:
 Producător-exportator din RPC || Marja de dumping existentă || Marja de dumping revizuită
 Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd. || 69,9% || 43,4%
 Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd. || 93,2% || 63,7%
 Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd. || 74,5% || 64,3%
 Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd. || 105,3% || 69,7%
 Changshu City Standard Parts Factory și Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd. || 63,1% || 38,3%
 CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd || 0% || 0%
 Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd || 26,5% || 22,9%
 Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd || 0% || 0%
 Producători-exportatori cooperanți care nu au fost selectați în eșantion || 78,1% || 54,1%
 Toate celelalte societăți || 115,4% || 74,1%
(108)   Un producător-exportator a
afirmat că la calcularea marjei sale de dumping, valoarea totală a
dumpingului constatat ar trebui să fie exprimată ca procent din
valoarea totală CIF a tuturor tranzacțiilor de export și nu ca
procent din tranzacțiile de export utilizate la calcularea valorii
dumpingului. În opinia acestei societăți, dacă nu se
procedează altfel se presupune existența unui dumping în cazul
tranzacțiilor de export care nu au fost utilizate la stabilirea
dumpingului.
(109)   O comparație între
prețul de export și valoarea normală a fost efectuată pe o
bază medie ponderată numai în cazul acelor tipuri exportate de
producătorul-exportator chinez pentru care un tip corespunzător a
fost fabricat și vândut de producătorul indian. S-a considerat
că aceasta este baza cea mai fiabilă pentru stabilirea nivelului unui
eventual dumping al acestui producător-exportator. Dacă s-ar fi
încercat să se stabilească o corespondență între toate
celelalte tipuri exportate și tipurile foarte asemănătoare ale
producătorului indian, s-ar fi ajuns la constatări eronate. Pe
această bază, este corect să se exprime valoarea dumping
constatat ca procent din acele tranzacții de export utilizate la
calcularea valorii dumpingului— această constatare se consideră a fi
reprezentativă pentru toate tipurile exportate. Aceeași abordare a
fost utilizată pentru calcularea marjelor de dumping ale celorlalți
producători-exportatori.
3.           Definiția industriei din
Uniune
(110)   Așa
cum se precizează în avizul de deschidere, Comisia a reevaluat
definiția industriei Uniunii, pentru a lua în considerare
recomandările din rapoartele OSL care sugerează că UE a
acționat în mod incompatibil cu articolul 4.1 din Acordul antidumping al
OMC, având în vedere că a exclus din definiția industriei Uniunii pe
acei producători care nu au dorit să fie incluși în
eșantion și a considerat că pragul de 25% prevăzut la
articolul 4 alineatul (1) din regulamentul de bază a reprezentat în mod
automat o „proporție majoră” din producția totală a Uniunii
a produsului în cauză. La punctul 430 din raportul Organului de apel emis
la 15 iulie 2011, se recunoaște faptul că „totuși, natura
fragmentară a industriei elementelor de fixare ar fi putut permite o
asemenea proporție scăzută ca urmare a imposibilității
de a obține informații suplimentare, cu condiția ca procesul
prin care Comisia a definit industria să nu conducă la un risc
important de denaturare. […] limitând definiția industriei
naționale la acei producători care au dorit să facă parte
din eșantion, Comisia a exclus producătorii care au furnizat
informații relevante.” (sublinierea noastră) Acești
ultimi producători sunt acum incluși în definiția industriei
Uniunii.
(111)   În ancheta inițială
s-a constatat că producția producătorilor din Uniune care au
fost de acord să fie incluși în eșantion și au cooperat pe
deplin în cadrul anchetei inițiale a reprezentat 27,0% din producția
totală a produsului în cauză în Uniune. Prin urmare, s-a considerat
că aceste societăți reprezintă industria Uniunii în sensul
articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din
regulamentul de bază.
(112)   În urma concluziilor
rapoartelor OSL și pe baza tuturor observațiilor valabile primite din
partea tuturor producătorilor din UE care s-au manifestat în termenul
prevăzut la alineatul (6) litera (b) punctul (i) din avizul de
inițiere a unei proceduri antidumping privind importurile de anumite
elemente de fixare din fier sau oțel originare din Republica Populară
Chineză ([7]),
indiferent dacă aceștia au indicat că doresc să facă
parte din eșantion, Comisia a recalculat că industria Uniunii a
reprezentat de fapt 36,3% din producția totală a produsului în
cauză în Uniune în 2006.
(113)   După
reexaminarea definiției industriei Uniunii, Comisia a evaluat dacă
procentul producției de elemente de fixare a industriei respective din
producția totală estimată a reprezentat o proporție
majoră în sensul articolul 4.1 din Acordul antidumping al OMC.
(114)   După
cum se menționează în considerentul (112) din regulamentul definitiv,
ancheta a stabilit că produsul similar este fabricat de un număr mare
de producători din Uniune, estimat la peste 300, în majoritate
întreprinderi mici și mijlocii, dar și câteva societăți mai
mari sau grupuri de societăți. La momentul deschiderii anchetei
inițiale, Comisia i-a contactat pe fiecare dintre acești
producători cunoscuți și le-a cerut să participe la
anchetă și să furnizeze anumite informații asupra
activității lor. Nici avizul de deschidere publicat la deschiderea
anchetei inițiale, nici nota de însoțire trimisă la data deschiderii
către toți producătorii din UE nu a menționat că
informațiile prezentate de producătorii UE care nu au dorit să
coopereze nu vor fi luate în considerare.
(115)   După cum s-a
menționat, cea mai mare parte a producătorilor de elemente de fixare
din UE este reprezentată de întreprinderi mici sau chiar de
microîntreprinderi (întreprinderi familiale) care, în general, dispun de
resurse limitate (inclusiv resurse financiare și personal), nu sunt membri
ai asociațiilor naționale sau UE care ar putea să-i reprezinte
în cursul anchetei și, așa cum se întâmplă adesea în cazul
IMM-urilor, nu au resursele necesare pentru a angaja avocați
specializați în dreptul comercial și contabili. De asemenea,
întreprinderile mici sunt foarte preocupate în legătură cu
protecția datelor lor confidențiale în cursul unor astfel de anchete,
pe care le consideră ca fiind vitale. Cu toate acestea, un număr mare
de producători s-au manifestat (în total 63 de producători din UE)
și au furnizat informațiile solicitate. Trebuie notat că acești
producători au constat atât din IMM-uri, cât și din întreprinderi mai
mari, răspândite pe întreg teritoriul UE. În lumina celor de mai sus,
având în vedere circumstanțele specifice ale acestui caz, acești
producători, reprezentând 36,3% din producția totală a
produsului în cauză în UE, pot fi considerați ca reprezentând o
proporție majoră din totalul industriei Uniunii și, prin urmare,
în sensul articolul 4.1 din Acordul antidumping al OMC. În plus, după cum
s-a menționat, deoarece toți marii producători cunoscuți
din UE s-au manifestat la deschiderea anchetei, în termenul stabilit în avizul
de inițiere inițial, eșantionul selecționat în ancheta
inițială poate fi considerat reprezentativ, chiar și după
includerea altor 18 producători din Uniune în definiția industriei
Uniunii.
(116)   Camera de Comerț din China
a susținut că Comisia nu poate să se limiteze la utilizarea
datele primite din partea producătorilor din UE care s-au manifestat în
termenul menționat în considerentul (112) de mai sus, dat fiind că
anumiți producători din UE ar fi putut să aleagă să nu
se manifeste deoarece nu doreau să facă parte din eșantion
și, prin urmare, știau că răspunsul lor nu va fi luat în
considerare. Asociația exportatorilor chinezi a solicitat Comisiei „să
înceapă din nou întregul proces de selecție și să
contacteze toți producătorii din UE fără a face referire la
faptul că producătorii trebuie să fie dispuși să
facă parte din eșantion”[8].
Cu toate acestea, având în vedere cele de mai sus, s-a considerat că nu
mai este nevoie să se redeschidă procedura de selectare a unui
eșantion final, dat fiind că marii producători cunoscuți
din UE s-au manifestat în etapa de deschidere a procedurii. În urma
comunicării acestei informații, Camera de Comerț din China a
reafirmat că nu putea fi exclus faptul că un număr mare de
producători pur și simplu nu au răspuns la chestionarul de
eșantionare „tocmai pentru că știau că refuzul lor de a
face parte din eșantion ar conduce automat la excluderea lor din industria
națională”. Trebuie remarcat faptul că aceleași
argumente au fost prezentate în cursul anchetei inițiale de
producătorii-exportatori chinezi și importatorii europeni care au
afirmat că nu exista un interes de a acționa. Astfel cum s-a explicat
în considerentul (26) din regulamentul definitiv, Comisia a contactat un
număr semnificativ de producători din Uniune după deschiderea
procedurii și numai câțiva dintre aceștia au răspuns.
Trebuie notat că nu s-a făcut referire la eventuala lor includere în
eșantionul final. De fapt, eventuala lor selecție în eșantionul
final nu a fost un element relevant în decizia producătorilor Uniunii de a
se manifesta în cursul procedurii, dat fiind că decizia lor a fost
motivată de alți factori, precum cei subliniați în considerentul
(115) de mai sus. Prin urmare, cererea adresată Comisiei conform
căreia aceasta ar trebui să evalueze din nou prejudiciul a fost
respinsă.
4.           Situația industriei din
Uniune
(117)   În urma
rapoartelor, constatările referitoare la prejudiciu stabilite în cursul
anchetei inițiale au fost reexaminate la nivelul industriei din Uniune,
astfel cum a fost definită în considerentul (114) de mai sus, în ceea ce
privește producția, capacitatea de producție, utilizarea
capacității, vânzările, prețurile unitare, cota de
piață, ocuparea forței de muncă și productivitatea,
folosind informațiile colectate referitoare la cei 6 producători
incluși în eșantion și la cei 57 de alți producători
care fac acum parte din industria din Uniune. În ceea ce privește
alți factori de prejudiciu constatați pentru industria Uniunii
inclusă în eșantion, având în vedere faptul că informațiile
privind stocurile, rentabilitatea, fluxul de lichidități,
investițiile, randamentul investițiilor, capacitatea de a mobiliza
capitaluri și salariile au fost obținute din răspunsurile
verificate la chestionar ale celor 6 producători incluși în
eșantion, constatările sunt, prin urmare, confirmate în cadrul
reexaminării.
4.1.        Producția, capacitatea de
producție și gradul de utilizare a capacității de
producție
(118)   Evoluția producției,
a capacității de producție și a gradului de utilizare a
capacității de producție în ceea ce privește industria din
Uniune, pe baza tuturor informațiilor disponibile (a se vedea
considerentul 112), a fost următoarea:
 Ansamblul industriei din Uniune || 2003 || 2004 || 2005 || 2006 || PA
 Volumul producției (tone) || 489 993 || 524 571 || 493 924 || 519 880 || 537 877
 Indice || 100 || 107 || 100 || 106 || 110
 Capacitatea de producție (tone) || 859 766 || 881 454 || 902 741 || 919 485 || 944 817
 Indice || 100 || 102 || 105 || 107 || 110
 Gradul de utilizare a capacității (%) || 57% || 60% || 55% || 57% || 57%
(119)   În pofida creșterii
semnificative a cererii de 29% între 2004 și PA, volumul producției
industriei din Uniune a fluctuat pe durata perioadei examinate și, în
cursul PA, a depășit cu 9% nivelul din 2003, în comparație cu 6%
în ancheta inițială, adică a fost în continuare mult mai
scăzut decât creșterea cererii de 29%.
(120)   În ceea ce privește
capacitatea de producție și gradul de utilizare a
capacității de producție, constatările la care s-a ajuns în
ancheta inițială, deși cu privire la un set diferit de date, au
fost confirmate (a se vedea considerentele (130) până la (133) din
regulamentul definitiv).
4.2.        Vânzările, cota de
piață, creșterea și prețurile medii unitare din Uniune
(121)   Cifrele de mai jos
reprezintă vânzările realizate de industria din Uniune către
clienți independenți din Uniune (în volum și valoare) pe baza
tuturor informațiilor disponibile:
 Ansamblul industriei din Uniune || 2003 || 2004 || 2005 || 2006 || PA
 Vânzările industriei din Uniune în Uniune (mii EUR) || 990 540 || 1 050 039 || 1 102 684 || 1 198 794 || 1 289 940
 Indice || 100 || 106 || 111 || 121 || 130
 Vânzările industriei din Uniune în Uniune (tone) || 445 769 || 494 307 || 468 892 || 506 752 || 507 750
 Indice || 100 || 111 || 105 || 114 || 114
 Prețul unitar de vânzare practicat de industria din Uniune în Uniune (EUR/tone) || 2 222 || 2 124 || 2 351 || 2 365 || 2 540
 Indice || 100 || 96 || 106 || 106 || 114
 Cota de piață a industriei din Uniune (tone) || N/A || 28% || 27% || 24% || 22%
 Indice || N/A || 100 || 96 || 86 || 80
(122)   Datele reexaminate raportate în
tabelul de mai sus confirmă constatările prezentate în considerentele
(137)-(140) din regulamentul definitiv, în măsura în care toate
tendințele privind prejudiciul sunt confirmate. Volumul vânzărilor
industriei din Uniune a crescut cu 14% în cursul perioadei examinate, în
comparație cu 12% în ancheta inițială, iar valoarea lor a
crescut cu 30%, în comparație cu 21%. Se constată că
tendințele sunt foarte asemănătoare cu cele din ancheta
inițială. Aceeași scădere a volumului vânzărilor între
2004 și 2005 confirmă concluzia menționată la considerentul
(139) din regulamentul definitiv, și anume că industria din Uniune nu
a reușit să profite de creșterea consumului din Uniune și,
prin urmare, cota de piață a producătorilor din Uniune a
scăzut cu 20% în mai puțin de 3 ani.
4.3.        Ocuparea forței de
muncă și productivitatea
(123)   Evoluția ocupării
forței de muncă și a productivității în industria din
Uniune a fost următoarea:
 Ansamblul industriei din Uniune || 2003 || 2004 || 2005 || 2006 || PA
 Număr de angajați || 7 530 || 8 340 || 8 559 || 8 549 || 8 581
 Indice || 100 || 111 || 114 || 114 || 114
 Productivitate (tone/salariat) || 65 || 63 || 58 || 61 || 63
 Indice || 100 || 97 || 89 || 93 || 96
4.4.        Concluzie
privind prejudiciul
(124)   Având în vedere cele de mai
sus, concluziile menționate la considerentele (153) - (161) din
regulamentul definitiv au fost confirmate.
5.           Volumul importurilor care au
făcut obiectul unui dumping
(125)   Așa cum se precizează
în avizul de deschidere, Comisia a luat în considerare concluziile rapoartelor
OSL care sugerează că UE a acționat într-un mod incompatibil cu
articolele 3.1 și 3.2 din Acordul antidumping al OMC în ceea ce
privește luarea în considerare a volumului importurilor care au făcut
obiectul unui dumping în ancheta inițială privind elementele de
fixare.
(126)   Prin urmare, Comisia a
reexaminat evaluarea prejudiciului, având în vedere faptul că s-a
constatat că unii producători-exportatori nu au practicat dumpingul
în perioada de anchetă. Se reamintește faptul că în ancheta
inițială, s-a constatat că doi producători-exportatori
chinezi nu au practicat dumpingul. Astfel cum s-a menționat în considerentul
(105) de mai sus, în cursul acestei reexaminări, s-a constatat că un
alt producător-exportator nu a practicat dumpingul. Volumul total al
importurilor realizate de acești trei producători-exportatori
reprezenta doar între 0,01% și 0,40% din totalul importurilor produsului
în cauză din RPC în PA. Analiza prejudiciului cu privire la evoluția
importurilor din RPC care a fost efectuată pe baza volumului importurilor
care au făcut obiectul unui dumping, cu excepția importurilor care nu
au făcut obiectul unui dumping, arată modificări semnificative
în privința tendințelor descrise în considerentul (121) din
regulamentul definitiv.
 Sursă: Eurostat || 2003 || 2004 || 2005 || 2006 || PA
 Volumul importurilor din RPC (tone) || 216 085 || 295 227 || 387 783 || 485 435 || 577 811
 Indice || 100 || 137 || 179 || 225 || 267
 Cotă de piață RPC || N/A || 17% || 22% || 23% || 25%
6.           Legătura de cauzalitate
- rezultatele la export ale industriei din Uniune
(127)   Așa cum se precizează
în avizul de deschidere, Comisia și-a reevaluat analiza privind
legătura de cauzalitate pentru a ține seama de concluziile
rapoartelor care sugerează că UE a acționat în mod incompatibil
cu articolele 3.1 și 3.5 din Acordul antidumping al OMC, având în vedere
că a luat în considerare datele statistice globale privind exportul
raportate de EUROSTAT și nu rezultatele la export specifice ale industriei
din UE.
(128)   Rezultatele la export ale
industriei din Uniune au fost analizate în considerentul (175) din regulamentul
definitiv. S-a constatat că exporturile către țările
terțe nu au reprezentat decât 11% din totalul producției industriei
din Uniune a produsului similar în 2006. Cu toate acestea, așa cum s-a
evidențiat în rapoartele OSL, datele utilizate, referitoare la exporturile
tuturor producătorilor din Uniune, s-au bazat pe datele Eurostat, și nu
pe exporturile industriei din Uniune. Ca urmare a rapoartelor OSL, Comisia
și-a reevaluat analiza legăturii de cauzalitate examinând dacă
rezultatele la export ale industriei din Uniune nou-definite ar fi putut fi un
factor al prejudiciului suferit. S-a constatat că exporturile către
țările terțe au reprezentat numai 3,7% din producția
industriei din Uniune nou-definite a produsului similar în cursul PA, și
nu 11% cum s-a menționat în considerentul (175) din regulamentul
definitiv. Aceste exporturi au crescut cu aproximativ 4% între 2003 și PA.
În plus, aceste exporturi au fost realizate în mod constant la prețuri cu
mult peste prețurile vânzărilor de pe piața Uniunii.
 Ansamblul industriei din Uniune || 2003 || 2004 || 2005 || 2006 || AP
 Exporturile Uniunii către restul lumii în perioada examinată (tone) || 19 599 || 23 613 || 21 098 || 20 967 || 20 400
 Indice || 100 || 120 || 108 || 107 || 104
 Exporturile Uniunii către restul lumii în perioada examinată (000 EUR) || 47 261 || 55 657 || 52 958 || 58 831 || 55 477
 Indice || 100 || 118 || 112 || 124 || 117
 Preț unitar: (EURO/MT): || 2 411 || 2 357 || 2 510 || 2 806 || 2 719
(129)   Astfel, se poate concluziona
că rezultatele la export ale industriei din Uniune către
țările terțe nu au reprezentat o sursă de prejudiciu
important. În plus, se confirmă concluzia finală menționată
în considerentul (184) din regulamentul definitiv, și anume că
importurile care au făcut obiectul unui dumping originare din RPC au
cauzat un prejudiciu important industriei Uniunii în sensul articolului 3
alineatul (6) din regulamentul de bază.
7.           Tratamentul informațiilor
confidențiale
(130)   Așa cum se precizează
în avizul de deschidere, Comisia s-a angajat să reevalueze
constatările pe baza constatărilor rapoartelor care au indicat faptul
că UE a acționat în mod incompatibil cu articolele 6.5 și 6.5.1
din Acordul antidumping al OMC în ceea ce privește tratamentul
informațiilor confidențiale.
(131)   În urma rapoartelor, Comisia
i-a invitat pe cei doi producători relevanți din Uniune să
prezinte declarații corespunzătoare cu privire la motivele pentru
care informațiile confidențiale nu au putut face obiectul unor
rezumate neconfidențiale. Cei doi producători au furnizat
informații suplimentare în mod neconfidențial sau, în cazul în care
anumite informații nu au putut fi rezumate, au menționat motivele
acestui lucru. Informațiile astfel furnizate de acești
producători au fost transmise tuturor părților interesate. O
asociație reprezentând importatorii din Uniunea Europeană a
susținut că informațiile furnizate de cei doi producători
din Uniune erau de neînțeles și nu permitea verificarea
încrucișată cu datele publicate de Eurostat. În ceea ce privește
această afirmație, se observă că, având în vedere faptul
că informațiile furnizate de acești doi producători sunt
informații specifice întreprinderilor, este puțin probabil să
există surse publice care ar permite verificarea încrucișată.
(132)   Camera de Comerț din China
și EFDA au susținut că informațiile suplimentare furnizate
erau incomplete în măsura în care anumite elemente din tabelele 22, 23
și 32 – 34 lipseau în continuare și, prin urmare, nu se respecta
modul în care ar fi trebuit să se aplice concluziile OSL. Nu s-au primit
alte observații în urma divulgării acestor informații
suplimentare cu caracter neconfidențial. Întrucât tabelele 32 – 34 conțin
detalii privind vânzările și costurile suportate de societatea în
cauză, aceste informații, care sunt prin natura lor
confidențiale, au fost rezumate pentru a se furniza unele informații
cu privire la conținut, fără a se dezvălui informațiile
confidențiale. Celelalte informații despre care s-a afirmat că
lipsesc din tabelul 22 (tipurile de materii prime furnizate și volumele
materiilor prime achiziționate) și din tabelul 23 (sunt comunicate
doar cifre sub formă de indici privind marja de profit înainte de
impozitare și nu sunt furnizate cifre separate pentru vânzările în
interiorul UE și în afara acesteia) au fost prezentate din nou de
către societate în cauză din Uniune, pentru a permite o bună
înțelegere a informațiilor și răspunsul a fost adăugat
la dosarul destinat consultării de către părțile
interesate. În concluzie, se consideră că recomandările
rapoartelor cu privire la acest subiect au fost respectate pe deplin.
(133)   În plus, EFDA a susținut
că tabelul 24 furnizat de producătorul din Uniune nu a permis să
se concluzioneze că această societate a suferit un prejudiciu
important, deoarece a arătat o creștere constantă în profit,
utilizarea capacităților și producție. Cu toate acestea,
Comisia a evaluat din nou prejudiciul, inclusiv datele pentru cei șase
producători din UE incluși în eșantion, și a concluzionat
că a existat un prejudiciu, după cum se confirmă în
considerentul (124) de mai sus. Prin urmare, afirmația nu este
justificată.
(134)   În fine, astfel cum s-a
menționat la punctul 6 din avizul de inițiere, ca urmare a constatării
privind articolul 6.5 și 6.5.1 din acordul antidumping al OMC în ceea ce
privește tratamentul informațiilor confidențiale, la 30 mai
2012, Comisia a comunicat datele Eurostat privind producția totală a
UE de elemente de fixare, prezentate inițial.
8.           Alte recomandări și
hotărâri
(135)   După cum se
menționează în aviz, Comisia a analizat observațiile
părților în ancheta privind elementele de fixare care au
susținut că au fost prejudiciate prin divulgarea constatărilor
privind tratamentul de societate care funcționează în condițiile
unei economii de piață sau cu privire la orice alte recomandări
sau hotărâri ale OSL. Comisia a acordat tratament individual unei singure
societăți, în conformitate cu recomandările rapoartelor OSL
privind articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază.
F. COMUNICAREA INFORMAȚIILOR
(136)   Toate părțile au fost
informate cu privire la constatările menționate anterior. De
asemenea, li s-a acordat un termen în care să prezinte observații
și cereri referitoare la această comunicare de informații. S-au
primit mai multe observații în urma comunicării.
(137)   Rezultă din cele de mai
sus că măsurile antidumping aplicabile importurilor de anumite
elemente de fixare din fier sau oțel originare din Republica Populară
Chineză, instituite prin Regulamentul (CE) nr. 91/2009 din 26 ianuarie
2009, ar trebui menținute și că importurile realizate de Bulten
Fasteners China ar trebui să facă obiectul unei taxe de 0%.
G. CONCLUZIE
(138)   Pe baza reexaminării de
mai sus, se concluzionează că dumpingul prejudiciabil stabilit în
cadrul anchetei inițiale este confirmat. Totuși, un
producător-exportator a primit tratament individual, în conformitate cu
recomandările rapoartelor OSL privind articolul 9 alineatul (5) din
regulamentul de bază. Prin urmare, articolul 1 alineatul (2) din
regulamentul definitiv ar trebui să fie modificat în consecință.
Același articol ar trebui, de asemenea, să fie modificat pentru a
ține seama de taxele antidumping reexaminate calculate pentru unele dintre
societățile enumerate în tabelul de la articolul 1 alineatul (2) din
regulamentul definitiv, după cum urmează:
 Producător-exportator din RPC || Marja de dumping || Marja de prejudiciu || Măsuri definitive
 Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd. || 43,4% || 99,9% || 43,4%
 Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd. || 63,7% || 79,5% || 63,7%
 Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd. || 64,3% || 64,4% || 64,3%
 Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd. || 69,7% || 78,3% || 69,7%
 Changshu City Standard Parts Factory and Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd. || 38,3% || 65,3% || 38,3%
 CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd || 0,0% || 0,3% || 0,0%
 Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd || 22,9% || 133,2% || 22,9%
 Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd || 0,0% || 0,0% || 0,0%
 Producători-exportatori cooperanți care nu au fost selectați în eșantion || 54,1% || 77,5% || 54,1%
 Toate celelalte societăți || 74,1% || 85,0% || 74,1%
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Tabelul indicând nivelul taxei antidumping
definitive aplicabile la prețul net, franco frontiera Uniunii, înainte de
vămuire, pentru produsele fabricate de societățile
menționate la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 91/2009
se înlocuiește cu următorul tabel:
 Societate || Taxă (%) || Cod adițional TARIC
 Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd., Shanghai || 43,4% || A924
 CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd., Suzhou || 0,0% || A918
 Changshu City Standard Parts Factory and Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd., Changshu || 38,3% || A919
 Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd., Dongguan City || 22,9% || A920
 Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd., Kunshan || 63,7% || A921
 Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd., Ningbo City || 64,3% || A922
 Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd. Jiangshan Town || 69,7% || A923
 Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd., Yantai || 0,0% || A925
 Bulten Fasteners (China) Co., Ltd., Beijing || 0,0% || A997
 Societățile enumerate în anexa I || 54,1% || A928
 Toate celelalte societăți || 74,1% || A999
Articolul 2
Prezentul
regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării
în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu
în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles,
                                                                       Pentru
Consiliu
                                                                       Președintele
[1]               JO
L 201, 26.7.2001, p. 10.
[2]               JO
L 29, 31.1.2009, p. 1.
[3]               OMC,
Raport al Organului de apel, AB-2011-2, WT/DS397/AB/R, 15 iulie 2011. OMC, Raport al Grupului special, WT/DS397/R, 3 decembrie 2010.
[4]               JO C 66, 6.3.2012, p. 29.
[5]               JO C 160, 6.6.2012, p. 19.
[6]               Raportul Organului de apel: Paragraful 512, care prevede
că „articolul 2 alineatul (4) prevede obligația autorităților
de anchetă … cel puțin să informeze părțile cu privire
la grupurile de produse utilizate în scopul comparării prețurilor”.
[7]               JO C 267/31, 9.11.2007, p. 31.
[8]               „Audierea privind reexaminarea măsurilor
antidumping în vigoare cu privire la importurile de elemente de fixare
originare din RPC”, audiere organizată de consilierul-auditor cu
Asociaţia producătorilor chinezi de elemente de fixare (CCME), 11
iulie 2012.