				|

		52011PC0834

			Propunere de REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI de instituire a unui program pentru competitivitatea întreprinderilor și întreprinderile mici și mijlocii (2014-2020) /* COM/2011/0834 final - 2011/0394 (COD) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
1.           CONTEXTUL PROPUNERII
Motivele propunerii
Întreprinderile, în special întreprinderile
mici și mijlocii (IMM-urile), contribuie în mod semnificativ la
creșterea economică și la ocuparea forței de muncă în
Uniune. Dacă Uniunea trebuie să concretizeze prioritățile
Strategiei Europa 2020 privind creșterea inteligentă,
durabilă și favorabilă incluziunii, competitivitatea trebuie
să ocupe un loc central.
În timp ce mijloacele de reglementare se
află la dispoziția Uniunii, inclusiv reglementarea inteligentă
și reducerea birocrației pentru întreprinderile din Uniune, unele
disfuncționalități ale pieței pot fi abordate în mod
eficient prin intermediul finanțării publice la nivelul UE.
Acest lucru se întâmplă deja.
Programul-cadru pentru competitivitate și inovare (PCI) oferă
finanțare pentru acțiuni pertinente. Necesitatea de a continua
și de a dezvolta un astfel de sprijin financiar a fost recunoscută în
Comunicarea Comisiei „Un buget pentru Europa 2020”[1]. În prezent, Comisia a propus
un „Program pentru competitivitatea întreprinderilor și IMM-uri” (COSME),
pentru care s-au alocat 2,5 miliarde EUR pentru perioada 2014-2020.
Contextul general
Întreprinderile din Uniune se confruntă
cu provocarea de a fi competitive la scară mondială. Cu toate acestea,
ele sunt obstrucționate de disfuncționalitățile
pieței, care le subminează capacitatea, de a concura cu întreprinderi
similare din alte părți ale lumii. Prin urmare, IMM-urile din UE
prezintă o productivitate mai scăzută a forței de
muncă și a resurselor și o creștere mai lentă decât
IMM-urile din Statele Unite ale Americii, de exemplu, și au o capacitate
mai redusă decât întreprinderile mai mari din Europa de a se adapta cu
succes la condițiile-cadru în continuă schimbare.
Dificultățile cu care se confruntă IMM-urile au fost agravate de
criza economică și financiară recentă și de
creșterile prețurilor materiilor prime și ale resurselor.
În timp ce acțiunile de combatere a
acestor disfuncționalități ale pieței sunt în primul rând
responsabilitatea statelor membre și a regiunilor, în unele zone
există un potențial clar de creare de valoare adăugată de
către UE. De exemplu, Uniunea poate oferi asistență prin
consolidarea pieței unice, prin sprijinirea coerenței și a
consecvenței măsurilor naționale, obținând un efect
catalizator al diseminării bunelor practici sau realizând economii de
scară. Dincolo de garantarea bunei funcționări a pieței
unice, UE are un rol în îmbunătățirea mediului de afaceri,
pentru a asigura că UE dispune de întreprinderi puternice și
diversificate și că IMM-urile sunt capabile să concureze la
scară mondială, realizând totodată adaptarea la o economie cu
emisii scăzute de carbon și eficientă din punctul de vedere al
utilizării resurselor.
Acest program este propus ca mijloc de abordare
a disfuncționalităților-cheie ale pieței care
limitează dezvoltarea întreprinderilor, în special a IMM-urilor, în
Uniune. În ceea ce privește competitivitatea și antreprenoriatul,
principalele provocări cu care se confruntă în continuare
întreprinderile din Uniune sunt:
–
dificultățile de accesare a
finanțării pentru IMM-uri, care
luptă să își demonstreze bonitatea și întâmpină
greutăți în ceea ce privește accesul la capitalul de risc;
–
spiritul antreprenorial slab - doar 45 % din cetățenii europeni ar dori să
desfășoare o activitate independentă, comparativ cu 55%, de
exemplu, în Statele Unite;
–
un mediu de afaceri care nu este propice
înființării de noi întreprinderi și dezvoltării, caracterizat printr-o fragmentare persistentă a
reglementării și prin prea multă birocrație;
–
capacitatea limitată a IMM-urilor de a
se adapta la o economie cu emisii reduse de
carbon, rezistentă la schimbările climatice și eficientă
din punct de vedere energetic și din punctul de vedere al utilizării
resurselor, din cauza mijloacelor lor financiare limitate și a expertizei
limitate;
–
capacitatea limitată a IMM-urilor
de a se extinde pe alte piețe decât țara
lor de origine, în cadrul pieței unice și în afara ei.
Aceste dificultăți înseamnă
că nu se creează suficient de multe întreprinderi, iar cele care se
înființează sunt adesea neviabile sau au o performanță
slabă din punctul de vedere al productivității și al viabilității.
La nivel macroeconomic, suntem martorii unei erodări a avantajului
competitiv al economiei UE.
În concordanță cu Strategia
Europa 2020, programul este conceput pentru a crea condițiile pentru
dezvoltarea întreprinderilor europene și pentru a se asigura că
IMM-urile sunt capabile să profite pe deplin de potențialul enorm al
pieței unice, precum și pentru a le încuraja să privească
dincolo de aceasta. Trebuie să se depună eforturi deosebite pentru a
promova dezvoltarea IMM-urilor, o sursă majoră de creștere
economică și de creare de locuri de muncă în Uniune, reprezentând
mai mult de 67 % din locurile de muncă din sectorul privat și
mai mult de 58 % din cifra de afaceri totală din cadrul UE.
Se va acorda o atenție deosebită
îmbunătățirii competitivității întreprinderilor în
sectorul turismului pentru a pune în aplicare noile competențe ale Uniunii
prevăzute în Tratatul de la Lisabona, motivul fiind contribuția
semnificativă a acestui sector la PIB-ul UE și proporția
ridicată de IMM-uri active în acest sector.
Obiectivele propunerii
Programul își propune să atingă
următoarele obiective generale:
·
consolidarea competitivității și a
durabilității întreprinderilor din Uniune, inclusiv în sectorul
turismului;
·
încurajarea unei culturi antreprenoriale și
promovarea creării și dezvoltării IMM-urilor.
Activitățile finanțate prin
intermediul programului vor avea ca obiectiv:
·
îmbunătățirea
condițiilor-cadru pentru a contribui la competitivitatea și la
durabilitatea întreprinderilor Uniunii în sectorul turismului, prin sprijinirea coerenței și a consecvenței în
punerea în aplicare, precum și a elaborării în mod documentat a politicilor
la nivelul Uniunii. Mediul economic și cel de reglementare pot fi
îmbunătățite prin analize comparative, schimburi de bune
practici și inițiative sectoriale. Politica privind IMM-urile va fi
dezvoltată și competitivitatea IMM-urilor va fi promovată în
conformitate cu obiectivele „Small Business Act” (SBA) și cu Strategia
Europa 2020. Acțiunile Uniunii vor include consolidarea
utilizării principiului „a gândi mai întâi la scară mică” în
cadrul procesului de elaborare a politicilor de către Uniune și statele
membre, identificarea și schimbul de bune practici pentru a contribui la
punerea în aplicare a SBA și sprijinirea IMM-urilor pentru exploatarea la
maximum a potențialului pieței unice. Sectoarele economice, inclusiv
sectorul producției și al serviciilor, precum și sectoarele
selectate în care există o pondere mare a IMM-urilor, vor fi consolidate.
·
promovarea antreprenoriatului, inclusiv în
rândul unor grupuri țintă specifice: activitățile
vor include simplificarea procedurilor administrative, dezvoltarea
competențelor și a atitudinilor antreprenoriale, în special în rândul
noilor antreprenori, al tinerilor și al femeilor și promovarea
dreptului la o a doua șansă pentru antreprenori.
·
îmbunătățirea accesului la
finanțare pentru IMM-uri sub formă de capitaluri proprii și
datorii: instrumentele financiare pentru creștere
economică, inclusiv noile platforme de capitaluri proprii și de
datorii, care oferă o facilitate de capital și garanții la
împrumuturi, vor permite IMM-urilor să aibă mai ușor acces la finanțare.
În primul rând, un mecanism de capitaluri proprii pentru investițiile din
faza de creștere le va oferi IMM-urilor o finanțare prin emisiune de
acțiuni rambursabilă cu vocație comercială, în principal
sub formă de capital de risc, prin intermediari financiari. În al doilea
rând, un mecanism de împrumut va oferi IMM-urilor servicii directe sau
indirecte de partajare a riscurilor cu intermediarii financiari pentru a
acoperi împrumuturile.
·
îmbunătățirea accesului la
piețele de pe teritoriul Uniunii și la cele mondiale: serviciile de sprijin pentru întreprinderile orientate către
creștere vor fi furnizate prin intermediul Rețelei întreprinderilor
europene pentru a facilita extinderea pe piața unică și nu
numai. Acest program va oferi, de asemenea, servicii de sprijin IMM-urilor pe
piețele din afara Uniunii. De asemenea, va fi sprijinită cooperarea
industrială internațională, în special pentru a reduce
diferențele dintre mediile de reglementare și de afaceri între UE și
principalii săi parteneri comerciali.
Valoarea adăugată a UE
Valoarea adăugată pentru
acțiunile la nivelul Uniunii se bazează pe următoarele cinci
surse principale:
·
consolidarea pieței unice, prin
depășirea fragmentării pieței în domenii precum
investițiile de capital de risc, creditarea transfrontalieră și
îmbunătățirea calității creditului, precum și a
constrângerilor de ordin informațional și organizațional care
împiedică IMM-urile să profite de oportunitățile oferite de
piața unică. De exemplu, scopul principal al instrumentelor financiare
va fi să îmbunătățească accesul la finanțare
pentru IMM-uri într‑un segment de piață care nu este vizat de
măsuri ale statelor membre, care sunt limitate la investiții și
sprijin în cadrul fiecărei țări. Accentul va fi pus pe
finanțarea extinderii întreprinderilor orientate spre creștere care
au ca scop o extindere internațională, pe activități
transfrontaliere, precum și pe dezvoltarea unei piețe financiare
transfrontaliere pentru IMM-uri. Numai un program la nivelul Uniunii poate
îndeplini acest rol.
·
efecte demonstrative și catalizatoare prin
diseminarea de bune practici industriale și în materie de politici. În
cadrul programului actual, cele mai bune exemple de promovare a spiritului
antreprenorial și a IMM-urilor la nivel național, regional și
local pot fi selectate pentru competiția „Premiile europene pentru
spiritul antreprenorial” (European Enterprise Awards). Premiile sunt
menite să recompenseze cele mai bune măsuri luate de către
autoritățile publice, de exemplu în domeniile simplificării
și reducerii sarcinilor administrative. În fiecare an, aproximativ
400 de proiecte au participat la competițiile naționale și
aproximativ 56 dintre acestea au fost selectate de către
țările lor să participe la competiția europeană în
cadrul căreia juriul european selectează șase
câștigători. Din cele 250 de nominalizări la nivel
național, mai mult de 30 au câștigat un premiu și au fost
prezentate în toată Europa ca bune practici. Transferul de competențe
și de cunoștințe dincolo de frontiere contribuie la alinierea
politicilor statelor membre, la crearea de noi parteneriate și la
reducerea decalajului dintre economiile europene. Administrațiile
naționale și locale europene au posibilitatea de a-și prezenta
inițiativele de succes la Conferința privind SBA, organizată în
fiecare an de către Comisie și de Președinția Uniunii.
Conferința a devenit evenimentul-cheie pentru promovarea schimbului de
bune practici în Uniune și în afara acesteia. De exemplu, cea mai
recentă Conferință privind SBA de la Budapesta a atras 340 de
participanți din statele membre ale UE și din 30 de țări
care nu sunt membre ale UE. Au fost prezentate 28 de bune practici în
cadrul atelierelor de lucru. În ceea ce privește instrumentele financiare,
rolul FEI facilitează schimbul constant de bune practici în domeniul
garanțiilor, precum și al capitalului de risc, în timp ce efectul
catalizator este recunoscut a fi deosebit de ridicat pentru capitalul de risc.
·
economiile de scară în domenii în care ar fi
dificil pentru un stat membru să atingă masa critică
necesară. De exemplu, în domeniul sprijinirii IMM-urilor în
străinătate, se creează valoare adăugată
europeană prin unirea eforturilor naționale și prin
înființarea unor servicii cărora le-ar lipsi masa critică
dacă ar fi furnizate la nivel național [de exemplu, prin sprijinirea
respectării drepturilor de proprietate intelectuală (DPI)]. Serviciul
de asistență în materie de DPI pentru IMM-uri din China,
finanțat de programul actual, oferă consiliere la care, în lipsa acestuia,
IMM-urile din statele membre mai mici nu ar avea acces[2]. În caz contrar,
intervenția Uniunii poate contribui la evitarea suprapunerii eforturilor,
la promovarea cooperării între statele membre și la coordonarea cu
statele relevante care nu sunt membre ale UE. În cazul turismului, există
o valoare adăugată clară în luarea inițiativei la nivelul
Uniunii, în special în următoarele domenii: consolidarea bazei de
cunoștințe prin intermediul anchetelor și al studiilor
paneuropene pentru a înțelege mai bine cererea și oferta, în lipsa
cărora nu s-ar realiza comparabilitatea și coerența datelor în
întreaga Uniune[3];
elaborarea de strategii comune transnaționale de promovare a Europei ca
loc al destinațiilor turistice de înaltă calitate și durabile[4]; identificarea celor mai bune
practici care pot aduce beneficii unor sectoare specifice, precum turismul
maritim și de coastă; precum și extinderea sezonului turistic,
care ar putea fi realizată mai eficient prin schimburi între diferite
state membre decât de fiecare țară în parte.
·
coerența și consecvența
măsurilor naționale, prin schimburi de bune practici la nivel
european și prin analiză comparativă. Unul dintre cele mai bune
exemple pentru succesul exercițiilor de comparare finanțate în cadrul
programului actual este acțiunea de simplificare a procedurilor de
înființare a întreprinderilor. Începând cu anul 2008, situația
și progresul de la țară la țară și de la an la an
au fost monitorizate, luând în considerare trei aspecte de simplificare (pentru
care un exercițiu de comparare a fost mandatat de către Consiliul
Competitivitate): durata medie, costurile administrative și procedurile de
înființare a unei societăți cu răspundere limitată.
Acțiunea a constat în reuniuni semestriale ale experților („rețeaua
de coordonatori naționali pentru întreprinderile nou înființate”)
desemnați de statele membre. Scopul acesteia a fost de a elabora o
metodologie de măsurare, de a urmări progresul și de a sprijini
acest progres prin schimbul de bune practici și de informații. Din 2002,
durata procedurii de înregistrare a scăzut cu 70 %, iar costurile au
fost reduse cu mai mult de 50 %. Ca urmare a succesului acestei
măsuri, obiectivele au fost reexaminate în cadrul revizuirii „Small
Business Act” (SBA) din februarie 2011.
·
expertiza unică dobândită de
instituțiile UE:
–
Acesta este cazul instituțiilor financiare ale
UE, Banca Europeană de Investiții (BEI) și Fondul european de
investiții (FEI), a căror experiență în elaborarea
și punerea în aplicare a unor mecanisme de finanțare accesibile
IMM-urilor este fără egal. Experiența dobândită de FEI pe
parcursul a mai mult de 10 ani constituie un element de o valoare
unică. FEI a acționat începând cu anul 2007 ca un investitor în
19 fonduri de capital de risc sprijinite de PCI, de multe ori având un rol
fundamental, alocând mai mult de 1,4 miliarde EUR din investițiile
totale IMM-urilor orientate spre creștere. În ceea ce privește
performanța istorică, în cadrul primei generații de capital de
risc din UE (Mecanismul ETF privind înființarea societăților în
cadrul Inițiativei privind creșterea economică și ocuparea
forței de muncă din perioada 1998-2000), peste 98 % din
banii investiți au fost deja, sau ar trebui să fie, în ultimă
instanță, înapoiați beneficiarilor, inclusiv Skype (telefonia
prin internet), Vertaris (reciclarea hârtiei) și Direct Solaire (structuri
fotovoltaice).
–
Rețeaua întreprinderilor europene a înregistrat rezultate concrete prin concentrarea asupra
promovării internaționalizării IMM-urilor (în cadrul pieței
interne și în afara acesteia), oferind informații referitoare la
problematicile legate de Uniune, precum și posibilitatea de a participa la
procesul decizional. Rolul acesteia este deosebit de important în combaterea
asimetriilor informaționale cu care se confruntă IMM-urile și în
reducerea costurilor tranzacțiilor asociate activităților
transfrontaliere. Valoarea Rețelei întreprinderilor europene constă
în metodologiile, instrumentele și dispozitivele comune utilizate de
furnizorii calificați de servicii mandatați și
(co)finanțați de autoritățile lor regionale/naționale.
Coerența cu alte politici și
programe
Este esențial ca interesele și
circumstanțele specifice ale IMM-urilor să fie luate în considerare
în elaborarea tuturor politicilor și programelor de finanțare ale
Uniunii. Viitorul cadru financiar va fi conceput astfel încât să
faciliteze participarea întreprinderilor mici la programele de finanțare,
prin simplificarea normelor, prin reducerea costurilor de participare, prin
accelerarea procedurilor de atribuire și prin punerea la dispoziție a
unui „ghișeu unic” pentru a veni în ajutorul beneficiarilor de fonduri ale
Uniunii.
Datorită importanței sale pentru
realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020,
îmbunătățirea mediului de afaceri pentru IMM-uri este
menționată în șase dintre cele șapte inițiative
emblematice ale Strategiei Europa 2020: O politică industrială
pentru era globalizării, O Uniune a inovării, Tineretul în
mișcare, O agendă digitală pentru Europa, O Europă
eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, O
agendă pentru noi competențe și locuri de muncă. De o
importanță deosebită pentru noul program este inițiativa
emblematică „O politică industrială pentru era
globalizării”, care a conturat o nouă abordare strategică,
menită să stimuleze competitivitatea europeană, precum și
înființarea și creșterea întreprinderilor mici și mijlocii
și promovarea unei culturi antreprenoriale.
Noul program propus va oferi, de asemenea, un
instrument care poate servi și altor obiective de politică.
Rețeaua întreprinderilor europene va oferi mijloacele pentru stabilirea de
legături cu alte programe și inițiative, în ceea ce
privește difuzarea descendentă a informațiilor, promovându-le,
precum și o colectare ascendentă a feedback-urilor de la părțile
interesate. Ea va continua să furnizeze informații, sfaturi și
sprijin IMM-urilor în ceea ce privește programele de mediu și
respectarea reglementărilor. Sinergiile cu alte programe vor fi sporite la
maximum. De exemplu, activitățile de garantare propuse în noul program
vor funcționa alături de activitățile de garantare
finanțate în baza fondurilor structurale ale Uniunii și a
instrumentului de microfinanțare Progress. Instrumentele de capital de
risc vor veni în completarea celor prevăzute în cadrul Orizont 2020 –
noul program-cadru pentru cercetare și inovare. Programul va evita, de
asemenea, suprapunerile cu alte programe, în special în domeniul
promovării spiritului antreprenorial și în domeniul
competențelor antreprenoriale. O atenție deosebită va fi
acordată și complementarității noului program cu
instrumentul de parteneriat propus. Va fi esențial ca acțiunea
externă a Uniunii să fie complementară dimensiunii externe a
agendei interne de asigurare a unei dezvoltări durabile și a
locurilor de muncă în Europa.
Administrarea programului
După cum s-a anunțat în Comunicarea
Comisiei intitulată „Un buget pentru Europa 2020”[5], administrarea va fi în mare
măsură externalizată.
–
Instrumentele financiare vor fi gestionate de
Grupul Băncii Europene de Investiții, în numele Comisiei;
–
Alte acțiuni pot fi gestionate de către o
agenție executivă, pe baza experienței pozitive[6] avute cu Agenția
Executivă pentru Competitivitate și Inovare (EACI) în actualul cadru
financiar multianual. Va fi efectuată o analiză costuri-beneficii.
Externalizarea în cazul PCI s-a dovedit a fi
deosebit de reușită în ceea ce privește simplificarea, întrucât
EACI, ca urmare a specializării sale, a eficientizat și a dezvoltat
proceduri adaptate pentru IMM-uri.
Părțile referitoare la IMM-uri ale
altor programe viitoare de cheltuieli ar putea fi, de asemenea, externalizate
către EACI. Acestea ar putea include părți din
Orizont 2020, transformând agenția într-un „ghișeu unic” pentru
IMM-urile care doresc să acceseze programele de finanțare ale
Uniunii. Utilizarea unei singure agenții executive ar conduce și la o
eficientizare a utilizării instrumentelor IT și a portalurilor
electronice, contribuind astfel în continuare la facilitarea accesului pentru
IMM‑uri.
Simplificare
O prioritate a Comisiei în cadrul acestui
program, ca și în alte programe în contextul cadrului financiar multianual
(CFM), o reprezintă simplificarea mediului de reglementare și
facilitarea accesului la fonduri pentru întreprinderile din UE, în special pentru
IMM-uri, pe cât posibil. Această abordare este aplicată în cadrul Programului
pentru competitivitate și IMM-uri (COSME), întemeindu-se exclusiv pe
normele prevăzute de Regulamentul financiar, fără nicio
derogare. Această abordare prevede proceduri administrative simple,
coerente și standardizate de accesare a fondurilor de către
întreprinderi.
Revizuirea Regulamentului financiar va
contribui la facilitarea participării întreprinderilor mici la programe de
finanțare, de exemplu prin simplificarea normelor, reducerea costurilor de
participare, accelerarea procedurilor de atribuire și punerea la
dispoziție a unui „ghișeu unic” pentru a facilita accesul la
fondurile Uniunii. Se propune un nou sistem de sume forfetare.
Aceste caracteristici satisfac nevoile
exprimate de părțile interesate în cadrul consultării publice cu
privire la viitorul Programului-cadru pentru competitivitate și inovare
(PCI):
·
simplificarea procedurilor administrative și a
procedurilor Rețelei întreprinderilor europene, prin simplificarea
procedurii de elaborare a propunerilor;
·
utilizarea mai frecventă a sumelor sau a
ratelor forfetare;
·
eliminarea cerinței de a denumi personalul
angajat într-un proiect;
·
simplificarea documentelor administrative care
urmează să fie prezentate pentru contracte;
·
eliminarea cerinței ca beneficiarii
privați să ofere garanții bancare.
Programul va răspunde la aceste sugestii
valorificând la maximum noul Regulament financiar și va considera
esențială simplificarea în continuare a cerințelor de raportare,
care va include o utilizare mai extinsă a raportării online. În plus,
pentru a permite IMM-urilor un acces sporit la finanțare, regulile de
participare și de eligibilitate ale tuturor programelor viitoare de
finanțare ale Uniunii vor fi aliniate în cea mai mare măsură
posibilă.
Instrumentele financiare, ca atare, sunt
ușor de utilizat de către întreprinderi, deoarece acestea
adresează o cerere de finanțare obișnuită băncii sau
fondului de capital de risc, și nu o propunere de proiect ca în cazul
finanțării prin subvenții. În ceea ce privește
instrumentele financiare care urmează să fie puse în aplicare de
Fondul european de investiții (FEI) sau de alte instituții financiare
adecvate, propunerea Comisiei referitoare la platformele de capitaluri proprii
și la platformele de datorie și Regulamentul financiar revizuit vor
reglementa cerințele administrative ale instrumentelor financiare. Normele
vor fi simplificate în cea mai mare măsură posibilă, pentru a
realiza un echilibru între obligațiile de raportare ale intermediarilor
și ale beneficiarilor, pe de o parte, și buna gestiune financiară,
inclusiv cerințele de audit, pe de altă parte.
În plus, procedurile simplificate elaborate de
EACI vor fi preluate de către Comisie pentru tipuri similare de proiecte.
Bunele practici vor fi împărtășite în ceea ce privește, de
exemplu, simplificările introduse de agenție în acordurile,
contractele și procedurile de subvenționare. O simplificare
suplimentară ar putea include modalități mai flexibile de punere
în aplicare a acordurilor de subvenționare, pentru a evita necesitatea de
efectua modificări într-o etapă ulterioară.
REZULTATELE CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE
INTERESATE ȘI EVALUĂRILE IMPACTULUI
Consultarea părților interesate
PCI se va încheia la
31 decembrie 2013. În contextul procesului de evaluare a impactului
pentru un program succesor, Comisia a organizat o consultare publică,
adresată unui public larg, inclusiv organizațiilor publice și
private și persoanelor fizice, și care a constat în patru etape:
–
o anchetă online (inclusiv o anchetă
specifică privind instrumentele financiare)[7],
care s-a desfășurat între 8 noiembrie 2010 și
11 februarie 2011;
–
o conferință publică organizată
la 25 ianuarie 2011;
–
reuniuni cu reprezentanți ai statelor membre
în cadrul Comisiei pentru Programul pentru inovație și spirit
antreprenorial (EIP) și în cadrul reuniunii comune a comisiilor PCI;
–
o reuniune a Comitetului consultativ strategic al
PCI care a avut loc la 2 februarie 2011.
Consultarea a confirmat faptul că
numeroase părți ale programului actual funcționează în mod
eficient și că există un sprijin larg pentru menținerea
unui program al Uniunii pentru sprijinirea IMM-urilor și crearea unui
mediu de afaceri favorabil. Aspecte legate de accesul la finanțare al
IMM-urilor au fost, de asemenea, discutate în cadrul reuniunilor forumului
privind finanțarea IMM‑urilor, care au avut loc în
septembrie 2010 și martie 2011.
Evaluarea programului actual
În cadrul actualului PCI, evaluările sunt
efectuate atât la nivelul programelor specifice, cât și la nivelul
programului-cadru. Cele mai multe acțiuni ale programului propus reprezintă
o continuare a acțiunilor din cadrul Programului pentru inovație
și spirit antreprenorial în temeiul PCI.
Principalele rezultate ale evaluărilor
EIP sunt sintetizate în cele ce urmează.
Evaluarea intermediară
Evaluarea intermediară a EIP[8] a analizat rezultatele
inițiale ale EIP, cu accent pe înființarea Rețelei
întreprinderilor europene și pe impactul instrumentelor financiare
finanțate în cadrul EIP și al programului predecesor. Evaluarea a
confirmat că obiectivele EIP au abordat în mod eficient cele mai
importante obstacole și constrângeri cu care se confruntă IMM-urile
europene, cum ar fi sarcinile de reglementare și administrative și
accesul limitat la finanțare. Instrumentele financiare sprijinite de
către EIP sunt necesare din cauza eșecului pieței și pentru
a aborda constrângerile de finanțare cu care se confruntă IMM-urile
nou înființate sau în curs de dezvoltare din Uniune. Instrumentele
financiare EIP au fost considerate drept o abordare inovatoare a disfuncționalităților
pieței în finanțarea IMM-urilor.
Printre recomandările pentru
îmbunătățiri suplimentare s-au numărat:
·
dezvoltarea unui set standard de indicatori de
monitorizare pentru a înregistra și a raporta progresul programului;
·
îmbunătățirea funcției de
feedback a Rețelei întreprinderilor europene;
·
simplificarea structurii EIP pentru a
îmbunătăți legăturile dintre acțiunile individuale
și obiectivele globale EIP.
Evaluarea finală
Evaluarea finală a EIP[9] a analizat relevanța,
eficiența, eficacitatea, utilitatea și durabilitatea programului,
precum și informarea și sensibilizarea cu privire la acesta, cu un
accent specific pe componentele sale principale: instrumentele financiare,
Rețeaua întreprinderilor europene și inovarea. Evaluarea a condus la
consultarea amplă a părților interesate și a beneficiarilor
prin anchete și interviuri.
Rezultatele evaluării au fost
încurajatoare. S-a constatat că EIP era pe cale să obțină
efectele anticipate, ocupându-se de nevoile, problemele și aspectele
pentru care a fost proiectat și făcând acest lucru într-un mod
deosebit de eficient la nivel european.
S-a considerat că obiectivele sale erau
extrem de relevante pentru nevoile întreprinderilor și în
concordanță cu obiectivele Strategiei Europa 2020. Programul a
fost evaluat drept un program care aduce beneficii utilizatorilor finali, în
special IMM‑urilor, într-un mod eficient. S-a constatat că
măsurile EIP, în special instrumentele financiare, au creat în mod
eficient condițiile pentru replicarea reală pe piață.
S-au formulat următoarele
recomandări cu privire la modul de a îmbunătăți în
continuare punerea în aplicare a EIP:
·
dezvoltarea unui proces de gestionare
sistematică pentru urmărirea obiectivelor transversale în cadrul
programului și pentru conectarea obiectivelor de nivel înalt cu
acțiuni și măsuri de finanțare unică;
·
clarificarea legăturilor cu alte elemente ale
politicii privind întreprinderile, de exemplu cu privire la
prioritățile din „Small Business Act” sau la inițiativele
emblematice relevante ale Strategiei Europa 2020;
·
elaborarea sistemului de monitorizare și a
indicatorilor, care, deși au o contribuție valoroasă în
evaluarea performanței programului, au nevoie încă de ajustare.
Se pune deja un accent mai mare pe
măsurarea performanței și pe indicatorii de
performanță în cadrul programului actual și acest lucru va ocupa
un loc important în cadrul noului program. Acesta din urmă va lua în
considerare recomandările de mai sus, în special prin consolidarea logicii
de intervenție a programului, creând o legătură mai strânsă
cu prioritățile strategice ale Uniunii.
Evaluarea impactului
O evaluare a impactului care a vizat
instrumentele programului a fost efectuată și însoțește
prezenta propunere a Comisiei. Evaluarea impactului a luat în considerare patru
opțiuni:
–
Opțiunea 1, „Business as usual”,
ar viza aceleași elemente legate de competitivitate și de IMM-uri pe
care le-ar viza și EIP în 2013;
–
Opțiunea 2 ar întrerupe toate
intervențiile financiare actuale;
–
Opțiunea 3b ar menține actualul
domeniu de intervenție, cu o extindere bugetară echilibrată;
–
Opțiunea 3c ar constitui o extindere
bugetară orientată, în care sprijinul financiar ar fi
restricționat la instrumentele financiare și la Rețeaua
întreprinderilor europene.
Evaluarea impactului a concluzionat că extinderea
bugetară modestă este opțiunea preferată, deoarece ar
oferi o abordare echilibrată în ceea ce privește sprijinirea
îmbunătățirii eficacității, masa critică,
coerența și eficiența, precum și o abordare a
disfuncționalităților de piață și de
reglementare.
Ca urmare a avizului Comitetului de evaluare a
impactului, raportul a fost îmbunătățit după cum
urmează:
–
rezultatele evaluării și opiniile
părților interesate au fost prezentate mai detaliat în text;
–
impacturile sociale au fost evaluate într-o
măsură mai mare;
–
coerența politicilor și coerența cu
alte programe ale UE au fost evaluate suplimentar și explicate în cadrul
raportului.
ELEMENTELE JURIDICE ALE PROPUNERII
Temeiul juridic
Propunerea se bazează pe
articolul 173 și pe articolul 195 din Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene.
Aceasta conține următoarele
dispoziții:
–
articolul 1 instituie programul;
–
articolul 2 definește obiectivele
generale și articolul 3 – obiectivele specifice;
–
articolul 4 prezintă bugetul programului;
–
articolul 5 se referă la participarea
țărilor terțe;
–
articolele 6, 7, 8 și 9
descriu domeniile de acțiune ale programului;
–
articolul 10 definește programul anual de
lucru pentru punerea în aplicare;
–
articolul 11 definește sfera de aplicare
a măsurilor de sprijin care vor fi luate de către Comisie;
–
articolul 12 prezintă dispozițiile
de monitorizare și de evaluare;
–
articolul 13 prezintă formele de
asistență financiară;
–
articolul 14 furnizează informații
cu privire la punerea în aplicare a instrumentelor financiare;
–
articolul 15 prezintă dispozițiile
pentru protecția intereselor financiare ale Uniunii;
–
articolul 16 prevede dispoziții privind
comitetul;
–
articolele 17, 18 și 19
prezintă actele de delegare, exercitarea delegării și
dispozițiile pentru procedura de urgență;
–
articolul 20 stabilește data
intrării în vigoare a prezentului regulament.
Principiile subsidiarității
și proporționalității
Intervenția UE propusă este în
conformitate cu Tratatul de la Lisabona, întrucât aceasta va viza în mod
specific disfuncționalitățile politice, cum ar fi lipsa de
coordonare și de colaborare eficace în rețea, precum și
disfuncționalitățile pieței, cum ar fi asimetriile
informaționale, care pot fi abordate numai la nivelul UE. Instituirea unei
politici coordonate și consolidate este considerată a fi foarte
valoroasă pentru reunirea principalelor părți interesate, pentru
schimbul de cunoștințe, idei și preocupări și pentru
contribuția adusă la creșterea gradului de sensibilizare în
cadrul și în rândul guvernelor și în comunitatea mai largă.
Niciuna dintre măsurile avute în vedere
în cadrul viitorului program nu solicită măsuri la nivelul UE pentru
a înlocui inițiativele naționale sau decizii cu caracter obligatoriu
la nivelul UE. Intervenția UE este destinată eficientizării
măsurilor naționale, oferind acestora o dimensiune europeană,
printr-o mai bună coordonare și prin eliminarea obstacolelor
transfrontaliere din calea cooperării, fie de către actori
privați, fie de către autoritățile publice. Cooperarea
actorilor și a structurilor naționale și regionale este
încurajată prin intermediul unei colaborări „orizontale”, mai
degrabă decât prin intermediul centralizării „verticale”.
Acțiunea UE trebuie să fie
proporțională, cu alte cuvinte, eforturile depuse și mijloacele
utilizate trebuie să fie pe deplin justificate de obiective. În acest
sens, având în vedere provocările cu care se confruntă economia UE,
se preconizează că dimensiunea și amploarea acțiunii UE vor
genera un impact pozitiv în întreaga Europă prin efectele de stimulare
și de multiplicare. Din cauza constrângerilor bugetare, măsurile
propuse la nivelul UE au fost atent selectate pentru a demonstra valoarea
adăugată a UE.
Pe baza analizei de mai sus se poate
concluziona că intervenția propusă la nivelul UE pentru a
promova spiritul antreprenorial și competitivitatea este pe deplin
justificată, mai ales luând în considerare nevoile IMM-urilor.
IMPLICAȚII BUGETARE
Creditele financiare pentru punerea în
aplicare a programului pentru perioada cuprinsă între
1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2020 se
ridică la 2,522 miliarde EUR[10].
2011/0394 (COD)
Propunere de
REGULAMENT AL PARLAMENTULUI EUROPEAN
ȘI AL CONSILIULUI
de instituire a unui program pentru
competitivitatea întreprinderilor și întreprinderile mici și mijlocii
(2014-2020)
(Text cu relevanță pentru SEE)
PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 173 și 195,
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectului de act
legislativ către parlamentele naționale,
având în vedere avizul Comitetului Economic
și Social European,
având în vedere avizul Comitetului Regiunilor,

hotărând în conformitate cu procedura
legislativă ordinară,
întrucât:
(1)
Comisia a adoptat Comunicarea „Europa 2020 – O
strategie pentru o creștere inteligentă, durabilă și
favorabilă incluziunii”[11]
în martie 2010 (denumită în continuare „Strategia Europa 2020”).
Comunicarea a fost aprobată de Consiliul European din iunie 2010.
Strategia Europa 2020 este o reacție la criza economică și
are ca scop să pregătească Europa pentru următorul deceniu.
Aceasta stabilește cinci obiective ambițioase privind clima și
energia, ocuparea forței de muncă, inovarea, educația și
incluziunea socială, care urmează să fie atinse până
în 2020 și identifică factorii-cheie pentru creșterea
economică, care vizează să facă Europa mai dinamică
și mai competitivă. Strategia subliniază, de asemenea,
importanța consolidării creșterii economiei europene, realizând
în același timp un nivel ridicat de ocupare a forței de muncă, o
economie cu emisii scăzute de carbon și eficientă din punct de
vedere al resurselor și al energiei și o coeziune socială.
(2)
Pentru a se asigura că întreprinderile
joacă un rol central în realizarea creșterii economice în Europa,
Comisia a adoptat în octombrie 2010 o comunicare intitulată „O
politică industrială integrată adaptată erei
globalizării – Atribuirea celui mai important rol
competitivității și sustenabilității”[12], care a fost aprobată de
Consiliul European în concluziile sale din decembrie 2010. Aceasta este o
inițiativă emblematică a Strategiei Europa 2020.
Comunicarea stabilește o strategie care are ca scop să stimuleze
creșterea economică și creșterea locurilor de muncă
prin menținerea și susținerea unei baze industriale puternice,
diversificate și competitive în Europa, în special prin
îmbunătățirea condițiilor-cadru pentru întreprinderi,
precum și prin consolidarea mai multor aspecte ale pieței unice,
inclusiv serviciile comerciale.
(3)
În iunie 2008, Comisia a adoptat Comunicarea
intitulată „Gândiți mai întâi la scară mică”: Prioritate
pentru IMM-uri – Un „Small Business Act” pentru Europa[13], care a fost aprobată de
Consiliul European din decembrie 2008. „Small Business Act” (SBA)
oferă un cadru cuprinzător de politică pentru întreprinderile
mici și mijlocii (IMM-uri), promovează spiritul antreprenorial
și ancorează principiul „a gândi mai întâi la scară mică”
în legislație și politică cu scopul de a consolida
competitivitatea IMM-urilor. SBA stabilește 10 principii și
prezintă acțiuni de politică și legislative pentru
promovarea potențialului IMM-urilor de a se dezvolta și de a crea
locuri de muncă. Punerea în aplicare a SBA contribuie la realizarea
obiectivelor Strategiei Europa 2020. Mai multe acțiuni pentru IMM-uri
au fost deja prevăzute în inițiativele emblematice.
(4)
Comunicarea Comisiei intitulată „Revizuirea
„Small Business Act” pentru Europa”[14],
din februarie 2011, care a fost aprobată de Consiliul Competitivitate
din mai 2011, reflectează asupra punerii în aplicare a SBA și
evaluează nevoile IMM-urilor care funcționează în mediul de
afaceri actual, în care este tot mai dificil să se obțină
finanțare și acces la piață. Revizuirea prezintă o
imagine de ansamblu a progreselor înregistrate în primii doi ani de punere în
aplicare a SBA, definește noi acțiuni pentru a răspunde
provocărilor determinate de criza economică și semnalate de
părțile interesate și propune moduri de
îmbunătățire a adoptării și a punerii în aplicare a
SBA, atribuind părților interesate un rol clar și plasând
organizațiile de afaceri în prim-plan.
(5)
Odată cu propunerea de Regulament al
Consiliului de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada
2014-2020[15],
adoptată la 29 iunie 2011, Comisia stabilește un pachet de
propuneri și documente legislative pentru bugetul Uniunii Europene pentru
perioada 2014-2020. Acest cadru financiar multianual descrie modul în care
vor fi atinse obiectivele de politică în ceea ce privește sporirea
creșterii economice și a numărului de locuri de muncă în
Europa și crearea unei economii cu emisii scăzute de carbon și
mai ecologice și a unei Europe mai vizibile pe plan internațional.
(6)
Pentru a contribui la consolidarea
competitivității și a durabilității întreprinderilor
din Uniune, în special a IMM-urilor, la progresul unei societăți a
cunoașterii și la dezvoltarea bazată pe o creștere
economică echilibrată, ar trebui instituit un program pentru
competitivitatea întreprinderilor și IMM-uri (denumit în continuare
„programul”).
(7)
Comisia s-a angajat să raționalizeze
acțiunile de combatere a schimbărilor climatice în programele de
cheltuieli ale Uniunii și să dedice cel puțin 20% din bugetul
Uniunii unor obiective legate de climă. Este important să se asigure
că atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea, precum
și prevenirea riscurilor sunt promovate în pregătirea, conceperea
și punerea în aplicare a programului. Măsurile incluse în domeniul de
aplicare al prezentului regulament ar trebui să contribuie la promovarea
tranziției către o economie și o societate cu emisii
scăzute de carbon și rezistentă la schimbările climatice.
(8)
Politica de competitivitate a Uniunii are ca scop
punerea în aplicare a dispozițiilor instituționale și politice
care să creeze condițiile necesare pentru ca întreprinderile să
se poată dezvolta într-un mod durabil. O productivitate
îmbunătățită reprezintă sursa dominantă de
creștere durabilă a veniturilor, care, la rândul ei, contribuie la
îmbunătățirea standardelor de viață. De asemenea,
competitivitatea depinde de capacitatea întreprinderilor de a profita din plin
de oportunități, cum ar fi piața unică europeană.
Acest lucru este deosebit de important pentru IMM-uri, care reprezintă
99 % din întreprinderile din Uniune, asigură două din trei
locuri de muncă existente în sectorul privat și 80 % din
locurile de muncă nou create și contribuie cu mai mult de
jumătate din valoarea adăugată totală creată de
întreprinderile din Uniune. IMM-urile sunt un factor-cheie pentru
creșterea economică, ocuparea forței de muncă și
integrarea socială.
(9)
Competitivitatea s-a aflat în centrul atenției
în cadrul elaborării politicilor Uniunii în ultimii ani, din cauza
disfuncționalităților politice, instituționale și de
piață care subminează competitivitatea întreprinderilor Uniunii,
în special a IMM-urilor.
(10)
Prin urmare, programul ar trebui să se ocupe
de disfuncționalitățile pieței care afectează
competitivitatea economiei Uniunii la nivel mondial, în principal din cauza
problemelor care subminează capacitatea întreprinderilor de a concura cu
întreprinderi similare din alte părți ale lumii.
(11)
Programul ar trebui să se adreseze în special
IMM-urilor, astfel cum sunt acestea definite în Recomandarea 2003/361/CE a
Comisiei din 6 mai 2003 privind definirea microîntreprinderilor
și a întreprinderilor mici și mijlocii[16]. O atenție deosebită
ar trebui acordată microîntreprinderilor, întreprinderilor implicate în
activități de artizanat și întreprinderilor sociale. De
asemenea, ar trebui să se acorde atenție caracteristicilor specifice
și cerințelor tinerilor antreprenori, noilor și
potențialilor antreprenori și femeilor antreprenor, precum și
grupurilor țintă specifice, cum ar fi migranții și
antreprenorii care aparțin unor grupuri vulnerabile sau defavorizate din
punct de vedere social, precum persoanele cu handicap. Programul ar trebui
să încurajeze, de asemenea, cetățenii în vârstă să
devină și să rămână antreprenori, precum și
să promoveze dreptul la o a doua șansă pentru antreprenori.
(12)
Multe dintre problemele în materie de
competitivitate ale Uniunii implică dificultățile pe care le au
IMM-urile în a obține acces la finanțare, deoarece acestea luptă
pentru a-și demonstra bonitatea și întâmpină
dificultăți în a obține acces la capitalul de risc. Acest lucru
are un efect negativ asupra numărului și calității
întreprinderilor nou create și asupra dezvoltării întreprinderilor.
Valoarea adăugată pentru Uniune a instrumentelor financiare propuse
constă, printre altele, în consolidarea pieței unice pentru capitalul
de risc și în dezvoltarea unei piețe financiare paneuropene pentru
IMM-uri. Acțiunile Uniunii ar trebui să fie complementare
utilizării de către statele membre a instrumentelor financiare pentru
IMM-uri. Entitățile însărcinate cu punerea în aplicare a
acțiunilor ar trebui să asigure adiționalitatea și să
evite dubla finanțare prin resursele UE.
(13)
Rețeaua întreprinderilor europene și-a
dovedit valoarea adăugată pentru IMM-urile europene în calitate de
ghișeu unic pentru sprijinirea întreprinderilor, ajutând întreprinderile
să își îmbunătățească competitivitatea și
să analizeze oportunitățile de afaceri de pe piața
unică și din afara ei. Simplificarea metodologiilor și a
metodelor de lucru și asigurarea unei dimensiuni europene a serviciilor de
sprijin în afaceri pot fi realizate numai la nivelul Uniunii. În special,
rețeaua a ajutat IMM-urile să găsească parteneri cu care
să coopereze sau pentru transferul de tehnologie, precum și să
primească consiliere cu privire la sursele de finanțare, la
drepturile de proprietate intelectuală și la ecoinovare și
producția durabilă. Aceasta a obținut, de asemenea, feedback cu
privire la legislația și standardele Uniunii. Expertiza sa unică
este deosebit de importantă pentru depășirea asimetriilor
informaționale și pentru reducerea costurilor tranzacțiilor
asociate cu activitățile transfrontaliere.
(14)
Internaționalizarea limitată a
IMM-urilor, atât în interiorul, cât și în afara Europei, afectează
competitivitatea. Potrivit unor estimări, în prezent 25 % dintre
IMM-urile din Uniune exportă sau au exportat la un moment dat în ultimii
trei ani, dintre care doar 13 % exportă în afara Uniunii în mod
regulat și doar 2 % au investit în afara țării lor de
origine. În conformitate cu „Small Business Act”, care a impus Uniunii și
statelor membre să sprijine și să încurajeze IMM-urile să
profite de creșterea piețelor din afara Uniunii, UE sprijină o
rețea de organizații europene de afaceri pe mai mult de 20 de
piețe din străinătate. Aceasta oferă asistență
financiară Centrului pentru cooperare industrială UE-Japonia,
organismelor de afaceri din Hong Kong, Malaysia și Singapore, precum
și Centrului European de Afaceri și Tehnologii din India, centrelor
pentru IMM-urile europene din China și din Thailanda și serviciului
de asistență în materie de DPI pentru IMM-uri din China. Valoarea
adăugată europeană este creată prin concentrarea
eforturilor naționale în acest domeniu, evitând suprapunerea, promovând
cooperarea și oferind servicii care nu ar avea masă critică
dacă ar fi furnizate la nivel național.
(15)
Pentru a îmbunătăți competitivitatea
întreprinderilor europene, în special a IMM-urilor, statele membre și
Comisia trebuie să creeze un mediu de afaceri favorabil. Trebuie să
se acorde o atenție deosebită intereselor IMM-urilor, precum și
sectoarelor în care acestea sunt cele mai active. Inițiativele la nivelul
Uniunii sunt necesare pentru a dezvolta condiții de concurență
echitabile pentru IMM-uri și pentru a face schimb de informații
și de cunoștințe la scară europeană.
(16)
Un alt factor care afectează competitivitatea
este spiritul antreprenorial relativ slab în cadrul Uniunii. Doar 45 % dintre
cetățenii Uniunii (și mai puțin de 40 % dintre femei)
ar dori să desfășoare activități independente,
comparativ cu 55 % din populația din Statele Unite ale Americii
și 71 % dintre cetățenii din China[17]. Efectele demonstrative
și catalizatoare, de exemplu, premiile și conferințele europene,
precum și măsurile care sporesc coerența și
consecvența, cum ar fi analiza comparativă și schimburile de
bune practici, oferă o valoare adăugată europeană
ridicată.
(17)
Concurența la nivel mondial, schimbările
demografice, constrângerile în materie de resurse și tendințele
sociale emergente generează provocări și oportunități
pentru anumite sectoare de activitate. De exemplu, sectoarele bazate pe
proiectare, care se confruntă cu provocări mondiale și sunt
caracterizate printr-o pondere ridicată a IMM-urilor, trebuie să se
adapteze pentru a profita de beneficii și pentru a valorifica
potențialul neexploatat al cererii mari de produse personalizate,
favorabile incluziunii. Este necesar un efort concertat la nivelul Uniunii,
deoarece aceste provocări sunt valabile pentru toate IMM-urile Uniunii din
aceste sectoare.
(18)
Astfel cum s-a subliniat în Comunicarea Comisiei
din 30 iunie 2010 intitulată „Europa, destinația
turistică favorită la nivel mondial – un nou cadru politic pentru
turismul european”[18],
care a fost aprobată prin concluziile Consiliului European din
octombrie 2010, turismul este un sector important al economiei Uniunii
Europene. Întreprinderile din acest sector contribuie substanțial la
produsul intern brut (PIB) al Uniunii, precum și la crearea de locuri de
muncă și au un potențial semnificativ de dezvoltare a
activității antreprenoriale, deoarece aceasta este
desfășurată în principal de IMM-uri. Tratatul de la Lisabona
recunoaște importanța turismului, subliniind competențele specifice
ale Uniunii în acest domeniu, care completează acțiunile statelor
membre. Inițiativele luate la nivelul Uniunii în domeniul turismului
prezintă o valoare adăugată clară, în special prin
furnizarea de date și de analize, prin elaborarea de strategii transnaționale
de promovare și prin schimbul de bune practici.
(19)
Programul ar trebui să indice acțiuni
pentru atingerea obiectivelor, pachetul financiar total prevăzut pentru
urmărirea acestor obiective, diferitele tipuri de măsuri de punere în
aplicare, precum și modalitățile de monitorizare și de
evaluare și modalități de protecție a intereselor
financiare ale Uniunii.
(20)
Programul ar trebui să completeze alte
programe ale Uniunii, recunoscând în același timp că fiecare
instrument ar trebui să funcționeze în conformitate cu propriile
proceduri specifice. Astfel, aceleași costuri eligibile nu ar trebui
să primească dublă finanțare. Pentru ca finanțarea
Uniunii să aducă valoare adăugată și să aibă
un impact substanțial, ar trebui dezvoltate sinergii strânse între program,
alte programe ale Uniunii și fondurile structurale.
(21)
Toate inițiativele și acțiunile
relevante care fac obiectul programului ar trebui să țină seama
de principiul transparenței și al egalității de șanse
între femei și bărbați. Respectarea drepturilor omului și a
libertăților fundamentale pentru toți cetățenii ar
trebui să fie, de asemenea, luate în considerare în aceste inițiative
și activități.
(22)
Prezentul regulament ar trebui să
stabilească, pentru întreaga durată a programului, un pachet
financiar care să constituie referința primară, în sensul
punctului 17 din Acordul interinstituțional din XX/YY/201Z între
Parlamentul European, Consiliu și Comisie cu privire la cooperarea în
domeniul bugetar și privind disciplina bugetară și buna gestiune
financiară[19],
pentru autoritatea bugetară în cursul procedurii bugetare anuale.
(23)
Pentru a se asigura că finanțarea se
limitează la combaterea disfuncționalităților politice,
instituționale și de piață și pentru a evita
denaturarea pieței, finanțarea din cadrul programului ar trebui
să respecte normele Uniunii Europene privind ajutoarele de stat.
(24)
Acordul privind Spațiul Economic European
și protocoalele la acordurile de asociere prevăd participarea
țărilor în cauză la programele Uniunii. Participarea altor
țări terțe ar trebui să fie posibilă, în cazul în care
acordurile și procedurile indică acest lucru.
(25)
Programul ar trebui să fie monitorizat și
evaluat, astfel încât să se permită efectuarea de ajustări.
(26)
Interesele financiare ale Uniunii ar trebui să
fie protejate prin măsuri proporționale, inclusiv prin prevenirea,
identificarea și investigarea neregulilor, recuperarea fondurilor
pierdute, alocate în mod necuvenit sau utilizate incorect și, dacă
este necesar, prin aplicarea de sancțiuni în cadrul ciclului de
cheltuieli.
(27)
Pentru a asigura condiții uniforme de punere
în aplicare a prezentului regulament, Comisiei ar trebui să i se confere
competențe de executare, în vederea adoptării unui program anual de lucru
pentru punerea în aplicare a programului. Aceste competențe ar trebui
să fie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011
al Parlamentului European și al Consiliului din
16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor
generale privind mecanismele de control de către statele membre al
exercitării competențelor de executare de către Comisie[20].
(28)
Competența de a adopta acte în conformitate cu
articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar
trebui să fie delegată Comisiei în ceea ce privește normele
specifice de participare și de externalizare a anumitor sarcini. Este
deosebit de important ca, în cursul lucrărilor pregătitoare, Comisia
să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți.
(29)
În momentul pregătirii și al
elaborării actelor delegate, Comisia ar trebui să garanteze
transmiterea simultană, promptă și adecvată a documentelor
relevante către Parlamentul European și către Consiliu,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
CAPITOLUL I
Obiect
Articolul 1
Stabilire
Se stabilește un program pentru
acțiunile Uniunii destinate îmbunătățirii
competitivității întreprinderilor, cu accent special asupra
întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri) (denumit în continuare
„programul”), pentru perioada
1 ianuarie 2014 – 31 decembrie 2020.
Articolul 2
Obiective generale
1.
Programul contribuie la următoarele obiective
generale și acordă o atenție deosebită nevoilor specifice
ale IMM-urilor la nivel european și global:
(a)
consolidarea competitivității și a
durabilității întreprinderilor din Uniune, inclusiv în sectorul
turismului;
(b)
încurajarea unei culturi antreprenoriale și
promovarea creării și dezvoltării IMM‑urilor.
2.
Realizarea obiectivelor menționate la
alineatul (1) se măsoară prin următorii indicatori:
(a)
procentul de creștere a sectorului industrial
al Uniunii în raport cu creșterea produsului intern brut (PIB) total;
(b)
creșterea producției manufacturiere a Uniunii
în industriile ecologice;
(c)
modificări ale sarcinilor administrative
pentru IMM-uri;
(d)
creșterea IMM-urilor în ceea ce privește
valoarea adăugată și numărul de angajați
(e)
și rata de reînnoire a IMM-urilor.
3.
Programul sprijină punerea în aplicare a
Strategiei Europa 2020 și contribuie la realizarea obiectivului de
„creștere inteligentă, durabilă și favorabilă
incluziunii”. În special, programul contribuie la obiectivul principal privind
ocuparea forței de muncă.
CAPITOLUL II
Obiective specifice și domenii de acțiune
Articolul 3
Obiective specifice
1.
Obiectivele specifice ale programului sunt:
(a)
îmbunătățirea condițiilor-cadru
pentru competitivitatea și durabilitatea întreprinderilor din Uniune, inclusiv
în sectorul turismului;
(b)
promovarea antreprenoriatului, inclusiv în rândul
grupurilor țintă specifice;
(c)
îmbunătățirea accesului IMM-urilor
la finanțare sub formă de capitaluri proprii și datorii;
(d)
îmbunătățirea accesului la
piețele de pe teritoriul Uniunii și la cele mondiale.
2.
Necesitatea ca întreprinderile să se adapteze
la o economie cu emisii reduse de carbon, rezistentă la schimbările
climatice și eficientă din punct de vedere energetic și din
punctul de vedere al utilizării resurselor este promovată în punerea
în aplicare a programului.
3.
Pentru a măsura impactul programului în ceea
ce privește realizarea obiectivelor specifice prevăzute la
alineatul (1), se utilizează indicatori de performanță.
Acești indicatori figurează în anexa I.
Articolul 4
Buget
1.
Pachetul financiar pentru punerea în aplicare a
programului este de 2,522 miliarde EUR, dintre care aproximativ
1,4 miliarde EUR sunt alocate instrumentelor financiare.
2.
Pachetul financiar instituit în temeiul prezentului
regulament poate acoperi, de asemenea, cheltuielile legate de activitățile
de pregătire, monitorizare, control, audit și evaluare care sunt
necesare pentru gestionarea programului și realizarea obiectivelor sale,
în special studii, reuniuni ale experților, acțiuni de informare
și comunicare, inclusiv comunicare corporativă a
priorităților politice ale Uniunii, în măsura în care acestea
sunt legate de obiectivele generale ale programului, cheltuieli legate de
rețelele IT care se concentrează pe prelucrarea și schimbul de
informații, precum și toate celelalte cheltuieli de asistență
tehnică și administrativă efectuate de Comisie pentru
gestionarea programului.
3.
Alocația financiară poate acoperi, de
asemenea, cheltuielile de asistență tehnică și
administrativă necesare pentru asigurarea tranziției între program
și măsurile adoptate în temeiul Deciziei nr. 1639/2006/CE a
Parlamentului European și a Consiliului[21].
Dacă este necesar, în bugetul pentru perioada de după 2020 pot
fi introduse credite pentru acoperirea unor cheltuieli similare,
permițându-se astfel gestionarea acțiunilor nefinalizate până la
31 decembrie 2020.
Articolul 5
Participarea țărilor terțe
1.
Programul este deschis spre participare:
(a)
țărilor din Asociația Europeană
a Liberului Schimb (AELS) care sunt membre ale Spațiului Economic European
(SEE), în conformitate cu condițiile stabilite în Acordul SEE, precum
și altor țări europene, în cazul în care acordurile și
procedurile permit acest lucru;
(b)
țărilor aderente, țărilor
candidate și potențial candidate, în conformitate cu principiile
generale și cu condițiile generale de participare a acestor
țări la programele Uniunii stabilite în acordurile-cadru respective
și în deciziile Consiliului de asociere sau în documente similare;
(c)
țărilor care intră în sfera de
aplicare a politicilor europene de vecinătate, în cazul în care acordurile
și procedurile permit acest lucru și în conformitate cu principiile
generale și cu condițiile generale de participare a acestor
țări la programele Uniunii Europene stabilite în acordurile-cadru
respective, în protocoalele la acordurile de asociere și în deciziile
Consiliului de asociere.
2.
Entitățile stabilite în țările
menționate la alineatul (1), în cazul în care condițiile stabilite la
alineatul respectiv nu sunt îndeplinite sau în cazul în care țările
respective decid să nu se alăture programului, sau
entitățile stabilite în alte țări terțe pot participa
la acțiuni în conformitate cu programul.
3.
Aceste entități nu au dreptul să
primească contribuții financiare din partea Uniunii, cu excepția
cazului în care acest lucru este indispensabil pentru program, în special în
ceea ce privește competitivitatea și accesul la piețe al
întreprinderilor din Uniune. Această excepție nu se aplică în
cazul entităților care au scop lucrativ.
Articolul 6
 Acțiuni de îmbunătățire a condițiilor-cadru pentru
competitivitatea și durabilitatea întreprinderilor din Uniune
1.
Comisia sprijină acțiunile de
îmbunătățire și de consolidare a competitivității
și a durabilității întreprinderilor din Uniune, în special a
IMM-urilor, pentru a spori eficacitatea, coerența și consecvența
politicilor naționale de promovare a competitivității, a
durabilității și a dezvoltării întreprinderilor în Europa.
2.
Comisia poate sprijini acțiuni menite să
dezvolte noi strategii pentru competitivitate. Aceste acțiuni pot include
următoarele:
(a)
măsuri pentru a îmbunătăți
elaborarea, punerea în aplicare și evaluarea politicilor care se
referă la competitivitatea și la durabilitatea întreprinderilor,
inclusiv rezistența la dezastre și pentru a asigura dezvoltarea de
infrastructuri adecvate, grupuri de nivel mondial, rețele de întreprinderi
și condiții-cadru, precum și dezvoltarea de produse, servicii
și procese durabile;
(b)
măsuri care să încurajeze cooperarea în
elaborarea politicilor și schimbul de bune practici între statele membre,
alte țări care participă la program și principalii
concurenți din Uniune și măsuri care să abordeze aspectele
internaționale ale politicilor de competitivitate;
(c)
sprijin pentru dezvoltarea politicilor pentru
IMM-uri și cooperarea între responsabilii politici, în special în vederea
îmbunătățirii facilității de acces la programe și
a măsurilor favorabile IMM-urilor.
3.
Comisia poate sprijini inițiativele care
accelerează apariția unor industrii competitive, bazate pe
activități transsectoriale, în domenii de activitate caracterizate de
un număr mare de IMM-uri și care au o contribuție mare la PIB-ul
Uniunii. Aceste inițiative stimulează dezvoltarea de noi piețe,
precum și furnizarea de bunuri și servicii bazate pe cele mai
competitive modele de întreprinderi sau pe lanțurile de valori modificate.
Ele includ inițiative pentru a spori productivitatea, eficiența
utilizării resurselor, durabilitatea și responsabilitatea
socială a întreprinderilor.
Articolul 7
Acțiuni de promovare a spiritului antreprenorial
1.
Comisia contribuie la promovarea spiritului
antreprenorial, prin îmbunătățirea condițiilor-cadru pentru
dezvoltarea spiritului antreprenorial. Comisia sprijină un mediu de
afaceri favorabil pentru dezvoltarea și creșterea întreprinderilor.
2.
O atenție deosebită se acordă
tinerilor antreprenori, noilor și potențialilor antreprenori și
femeilor antreprenor, precum și grupurilor țintă specifice.
3.
Comisia poate sprijini măsurile adoptate de
statele membre pentru a dezvolta o educație, competențe și
atitudini antreprenoriale, în special în rândul potențialilor și
noilor antreprenori.
Articolul 8
Acțiuni de îmbunătățire a accesului IMM-urilor la
finanțare
1.
Comisia sprijină acțiuni care au ca scop
îmbunătățirea accesului IMM-urilor la finanțare, în etapa
de înființare și de dezvoltare, care sunt complementare
utilizării de instrumente financiare pentru IMM-uri de către statele
membre la nivel național și regional. Pentru a se asigura
complementaritatea, aceste acțiuni vor fi strâns coordonate cu cele
întreprinse în cadrul politicii de coeziune și la nivel național.
Astfel de acțiuni vizează stimularea finanțării atât prin
platformele de capitaluri proprii, cât și prin platformele de datorii.
2.
Ca parte a acțiunilor descrise la alineatul
(1), Comisia dezvoltă măsuri, în funcție de cererea de pe
piață, pentru a îmbunătăți finanțarea
transfrontalieră și multinațională, sprijinind în
consecință IMM-urile să își internaționalizeze
activitățile, în conformitate cu dreptul Uniunii.
3.
Detalii privind acțiunile menționate la
alineatul (1) al prezentului articol sunt prevăzute în anexa II.
Articolul 9
Acțiuni de îmbunătățire a accesului
la piețe
1.
Pentru a îmbunătăți în continuare
competitivitatea și accesul la piețe al întreprinderilor din Uniune,
Comisia își menține sprijinul pentru Rețeaua întreprinderilor
europene.
2.
Comisia poate sprijini acțiunile de
îmbunătățire a accesului IMM-urilor la piața unică,
inclusiv acțiunile de furnizare de informații și de
sensibilizare.
3.
Măsuri specifice vizează facilitarea
accesului IMM-urilor la piețele din afara Uniunii, precum și
consolidarea serviciilor de sprijin existente în cadrul acestor piețe.
Prin intermediul programului, IMM-urile pot primi sprijin în ceea ce
privește normele și drepturile de proprietate intelectuală în
țări terțe prioritare.
4.
Acțiunile puse în aplicare în cadrul
programului pot avea drept scop promovarea cooperării industriale
internaționale, inclusiv dialogurile cu țările terțe în
domeniul industrial și al reglementării. Măsurile specifice pot
avea scopul de a reduce diferențele din cadrele de reglementare pentru
produsele industriale și din domeniul politicii industriale care
există între Uniune și alte țări și de a
îmbunătăți mediul de afaceri.
CAPITOLUL III
Punerea în aplicare a programului
Articolul 10
Programul anual de lucru
1.
În vederea punerii în aplicare a programului,
Comisia adoptă un program anual de lucru, în conformitate cu procedura de
examinare menționată la articolul 16 alineatul (2). Programele anuale
de lucru stabilesc obiectivele urmărite, rezultatele așteptate,
metoda de punere în aplicare și suma lor totală. Ele conțin, de
asemenea, o descriere a acțiunilor care urmează a fi finanțate,
o indicație privind suma alocată fiecărei acțiuni și
un calendar orientativ de punere în aplicare, precum și indicatori
adecvați pentru monitorizarea eficacității în ceea ce
privește obținerea rezultatelor și atingerea obiectivelor. În
cazul subvențiilor, ele includ prioritățile, criteriile
esențiale de evaluare și rata maximă de cofinanțare.
2.
Comisia pune în aplicare programul în conformitate
cu Regulamentul financiar [Regulamentul (UE) nr. XXX/2012 (noul Regulament
financiar)].
3.
Programul este pus în aplicare astfel încât să
asigure că acțiunile sprijinite țin seama de evoluțiile
și de nevoile viitoare, în special după evaluarea intermediară
menționată la articolul 12 alineatul (3), și că
acestea sunt relevante pentru piețele, economia și schimbările
din societate aflate în continuă evoluție.
Articolul 11
Măsuri de sprijin
1.
În plus față de măsurile
prevăzute de programul de lucru menționat la articolul 10, Comisia
întreprinde în mod regulat măsuri de sprijin, inclusiv următoarele:
(a)
analiza și monitorizarea aspectelor privind
competitivitatea sectorială și intersectorială;
(b)
identificarea bunelor practici și a
abordărilor de politică, precum și dezvoltarea în continuare a
acestora;
(c)
evaluări ale impactului măsurilor Uniunii
care au o importanță deosebită pentru competitivitatea
întreprinderilor, în vederea identificării domeniilor din legislația
existentă care trebuie să fie simplificate, sau a domeniilor în care
trebuie să fie propuse noi măsuri legislative;
(d)
evaluarea legislației referitoare la
întreprinderi, a politicii industriale specifice și a măsurilor
referitoare la competitivitate.
2.
Aceste măsuri de sprijin menționate la
alineatul (1) nu fac parte în mod necesar din programele anuale de lucru
menționate la articolul 10.
Articolul 12
Monitorizarea și evaluarea
1.
Comisia monitorizează punerea în aplicare
și gestionarea programului.
2.
Comisia elaborează un raport anual de
monitorizare care să analizeze eficiența și eficacitatea
acțiunilor sprijinite din prisma execuției financiare, a rezultatelor
și, în cazul în care este posibil, a impactului. Raportul cuprinde
informații privind valoarea cheltuielilor legate de climă și
impactul sprijinului acordat obiectivelor în materie de schimbări
climatice, în măsura în care colectarea acestor informații nu
creează sarcini administrative nejustificate pentru IMM‑uri.
3.
Până în anul 2018 cel târziu, Comisia
întocmește un raport de evaluare privind realizarea obiectivelor tuturor
acțiunilor sprijinite în cadrul programului, la nivelul rezultatelor
și al impactului, precum și privind eficiența utilizării
resurselor și valoarea adăugată europeană, în vederea
luării unei decizii privind reînnoirea, modificarea sau suspendarea
măsurilor. Raportul de evaluare abordează, de asemenea, amploarea
simplificării, coerența internă și externă a acesteia,
continuarea relevanței tuturor obiectivelor, precum și
contribuția măsurilor la prioritățile Uniunii în materie de
creștere inteligentă, durabilă și favorabilă
incluziunii. El ia în considerare rezultatele evaluării privind impactul
pe termen lung al măsurilor programului predecesor.
4.
Se întocmește un raport de evaluare cu privire
la impacturile pe termen lung și cu privire la durabilitatea efectelor
măsurilor care vor fi introduse într-o decizie privind o posibilă
reînnoire, modificare sau suspendare a unei măsuri ulterioare.
5.
Se elaborează un set de indicatori-cheie de
performanță ca o bază pentru evaluarea gradului în care au fost
realizate obiectivele acțiunilor sprijinite în cadrul programului. Acestea
sunt măsurate pe baza unui scenariu de referință predefinit care
reflectă situația înainte de punerea în aplicare a acțiunilor.
6.
Toate părțile implicate furnizează
Comisiei toate datele și informațiile necesare pentru a permite
monitorizarea și evaluarea măsurilor în cauză.
CAPITOLUL IV
Dispoziții financiare și forme de asistență financiară
Articolul 13
Forme de asistență financiară
Asistența financiară acordată
de Uniune în cadrul programului poate fi pusă în aplicare în mod indirect
prin delegarea unor sarcini de execuție bugetară
entităților enumerate la articolul XX din Regulamentul (UE) nr.
XXX/2012 [noul Regulament financiar].
Articolul 14
Instrumente financiare
1.
Instrumentele financiare din cadrul programului
sunt gestionate cu scopul de a facilita accesul la finanțare al IMM-urilor
orientate spre creștere. Instrumentele financiare includ un mecanism de
capitaluri proprii și un mecanism de garantare a împrumuturilor.
2.
Instrumentele financiare pentru IMM-urile orientate
spre creștere pot fi combinate, dacă este cazul, cu alte instrumente
financiare instituite de către statele membre și
autoritățile lor de gestionare, în conformitate cu [articolul 33
alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. XXX/201X (noul Regulament
privind fondurile structurale)] și cu subvenții finanțate de
Uniune, inclusiv în temeiul prezentului regulament.
3.
Instrumentele financiare vizează
păstrarea valorii activelor furnizate de bugetul Uniunii. Acestea pot
genera profituri acceptabile pentru a îndeplini obiectivele altor parteneri sau
investitori.
4.
În conformitate cu articolul 18 alineatul (4)
din Regulamentul (UE) nr. XXXX/2012 [noul Regulament financiar],
veniturile și rambursările generate de un instrument financiar sunt
alocate instrumentului financiar respectiv. În cazul instrumentelor financiare
deja instituite în cadrul financiar multianual pentru perioada 2007-2013,
veniturile și rambursările generate de operațiuni începute în
această perioadă se alocă instrumentului financiar în
perioada 2014–2020.
Articolul 15
Protejarea intereselor financiare ale Uniunii
1.
Comisia ia măsurile adecvate pentru a se
asigura că, atunci când acțiunile finanțate în temeiul
prezentului regulament sunt puse în aplicare, interesele financiare ale Uniunii
sunt protejate prin aplicarea de măsuri preventive împotriva fraudei,
corupției și oricăror altor activități ilegale, prin
controale eficace și, dacă sunt identificate nereguli, prin
recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit, iar dacă este cazul,
prin sancțiuni eficace, proporționale și cu efect de
descurajare.
2.
Comisia sau reprezentanții acesteia și
Curtea de Conturi au competențe de audit, pe baza documentelor și a
controalelor la fața locului, asupra tuturor beneficiarilor, contractanților
și subcontractanților de subvenții și a altor
părți terțe care au beneficiat de fonduri din partea Uniunii în
temeiul prezentului regulament.
3.
Oficiul European de Luptă Antifraudă
(OLAF) este autorizat să desfășoare verificări și
inspecții la fața locului la agenții economici vizați, în
mod direct sau indirect, de acest tip de finanțare, în conformitate cu
procedurile stabilite în Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96, pentru a
se determina dacă a avut loc sau nu o fraudă, un act de corupție
sau orice altă activitate ilegală care să afecteze interesele
financiare ale Uniunii în legătură cu un acord ori decizie de grant
sau cu un contract legat de o finanțare din partea Uniunii.
4.
Fără a se aduce atingere primului și
celui de-al doilea paragraf, acordurile de cooperare cu țări
terțe și cu organizații internaționale, precum și
acordurile și deciziile de grant și contractele care rezultă din
punerea în aplicare a prezentului regulament autorizează în mod expres
Comisia, Curtea de Conturi și OLAF să efectueze audituri,
verificări și inspecții la fața locului.
CAPITOLUL V
Comitetul și dispoziții finale
Articolul 16
Comitetul
1.
Comisia este asistată de un comitet. Acesta
este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.
2.
În cazul în care se face trimitere la prezentul
alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE)
nr. 182/2011.
Articolul 17
Acte delegate
1.
Comisia este autorizată să adopte acte
delegate în conformitate cu articolul 18 cu privire la modificările
aduse indicatorilor enumerați în anexa I la prezentul regulament,
dacă aceștia nu se dovedesc adecvați pentru măsurarea
progreselor în ceea ce privește realizarea obiectivelor generale și
specifice ale programului.
2.
Comisia este autorizată să adopte acte
delegate în conformitate cu articolul 18 cu privire la modificările
aduse detaliilor acțiunilor specifice stabilite în anexa II la prezentul
regulament, dacă evoluția situației economice cere acest lucru
sau în funcție de rezultatele obținute de mecanismul de garantare a
împrumuturilor (LGF – Loan Guarantee Facility) al programului-cadru
pentru competitivitate și inovare și de instrumentul de partajare a
riscurilor (RSI – Risk Sharing Instrument) al celui de-al 7-lea
program-cadru pentru mecanismul de finanțare cu partajarea riscurilor.
3.
Atunci când este necesar din motive imperioase de
urgență, de exemplu în caz de evoluție rapidă a
condițiilor economice, procedura prevăzută la articolul 19
se aplică actelor delegate adoptate în temeiul prezentului articol.
Articolul 18
Exercitarea delegării
1.
Se delegă Comisiei competența de a adopta
acte delegate, cu respectarea condițiilor stabilite la prezentul articol.
2.
Delegarea de competențe menționată
la articolul 17 este conferită Comisiei pentru o perioadă de
șapte ani de la [data intrării în vigoare a actului legislativ de
bază].
3.
Delegarea competenței menționate la
articolul 17 poate fi revocată în orice moment de Parlamentul
European sau de Consiliu. O decizie de revocare încheie delegarea de
competențe specificată în decizia respectivă. Aceasta produce
efecte începând cu ziua următoare publicării deciziei în Jurnalul
Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară,
specificată în decizie. Decizia nu afectează valabilitatea actelor
delegate aflate deja în vigoare.
4.
De îndată ce adoptă un act delegat,
Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.
5.
Un act delegat adoptat în temeiul
articolului 17 intră în vigoare numai în cazul în care nici
Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecții în
termen de două luni de la data notificării respectivului act
către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înainte
de expirarea acestui termen, atât Parlamentul European, cât și Consiliul
au informat Comisia că nu vor formula obiecții. Această
perioadă se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului
European sau a Consiliului.
Articolul 19
Procedura de urgență
1.
Actele delegate adoptate în temeiul prezentului
articol intră imediat în vigoare și se aplică atât timp cât nu
se formulează nicio obiecție în conformitate cu alineatul (2). În
notificarea unui act delegat transmisă Parlamentului European și
Consiliului se prezintă motivele pentru care s-a folosit procedura de
urgență.
2.
Fie Parlamentul European, fie Consiliul pot formula
obiecții la un act delegat în conformitate cu procedura
menționată la articolul 18 alineatul (5). În acest caz, Comisia
abrogă actul fără întârziere ca urmare a notificării din
partea Parlamentului European sau a Consiliului a deciziei de a formula
obiecții.
Articolul 20
Abrogare și dispoziții tranzitorii
3.
Decizia nr. 1639/2006/CE este abrogată cu
efect de la 1 ianuarie 2014.
4.
Cu toate acestea, acțiunile inițiate în
temeiul Deciziei nr. 1639/2006/CE și obligațiile financiare legate de
aceste acțiuni continuă să fie reglementate de decizia
respectivă până la încheierea lor.
5.
Alocația financiară menționată
la articolul 4 poate acoperi, de asemenea, cheltuielile de asistență
tehnică și administrativă necesare pentru asigurarea
tranziției între prezentul program și măsurile adoptate în
temeiul Deciziei nr. 1639/2006/CE.
Articolul 21
Intrarea în vigoare
Prezentul regulament intră în vigoare în
a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate
elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Strasbourg,
Pentru Parlamentul European,                     Pentru
Consiliu,
Președintele                                                  Președintele
ANEXA I
Indicatori pentru obiectivele generale și specifice
 Obiectivul general: || 1. Consolidarea competitivității și a durabilității întreprinderilor din Uniune, inclusiv în sectorul turismului
 Indicator de impact[22] || Situația actuală || Obiectiv esențial pe termen lung (2020)
 Creșterea competitivității industriale[23] Modificarea sarcinii administrative pentru IMM-uri (nr. de zile pentru a înființa o întreprindere nouă) Creșterea producției manufacturiere a UE în industriile ecologice (modificarea în procente față de anul anterior) || 2009: -3,1%, 2008: -0,3%, 2007: +0,7% 2009: -3,1 % numărul de zile pentru a înființa o întreprindere nouă: 7 zile lucrătoare Creștere anuală de 6 - 7 % în ultimii ani || Creștere anuală de 1 % și creștere de 5 % în 2015 Reducerea numărului de zile pentru înființarea unei întreprinderi noi: 3 zile lucrătoare în 2020. Creștere anuală de 8 % în medie în următorii zece ani; până în 2015, se urmărește o creștere cu 50 % a producției
 Obiectivul general: || 2. Încurajarea unei culturi antreprenoriale și promovarea creării și dezvoltării IMM-urilor
 Indicator de impact || Situația actuală || Obiectiv esențial pe termen lung (2020)
 Creșterea IMM-urilor în ceea ce privește valoarea adăugată și angajații Feedback de la IMM-uri și alți beneficiari finali cu privire la valoarea adăugată, utilitatea și relevanța programului, care urmează să fie măsurate în evaluările programului prin intermediul Rețelei întreprinderilor europene (RÎN) și a anchetelor online Rata de reînnoire a IMM-urilor (întreprinderi noi și falimente) || În 2010, IMM-urile au reprezentat mai mult de 58 % din cifra de afaceri totală a UE (VAB); numărul total al angajaților din cadrul IMM-urilor: 87,5 milioane (67 % dintre locurile de muncă din sectorul privat din UE) 78 % satisfacție și feedback pozitiv cu privire la valoarea adăugată a RÎN || Obiectivul de creștere cu 4 % pe an a valorii adăugate brute a IMM-urilor; creșterea anuală a numărului angajaților în cadrul IMM-urilor de 1 % Creștere cu mai mult de 80 % a satisfacției cu privire la valoarea adăugată a RÎN
 Obiectiv specific: || Îmbunătățirea condițiilor-cadru pentru competitivitatea și durabilitatea întreprinderilor din UE, inclusiv în sectorul turismului
 Indicator de rezultat || Cel mai recent rezultat cunoscut || Obiectiv pe termen mediu (rezultat) (2017)
 Activități de îmbunătățire a competitivității Numărul de măsuri de simplificare adoptate Numărul de verificări de conformitate în ceea ce privește calitatea și valoarea adăugată a activităților Nivelul de adoptare de către întreprinderi a produselor și a instrumentelor de producție europene durabile, inclusiv EMAS, eticheta ecologică și proiectarea ecologică || Programul de simplificare al Comisiei a fost actualizat în 2010 și este pe cale să reducă birocrația cu 25 % în 2012. S-au adoptat 5 măsuri de simplificare pe an până în 2010. Patru verificări de conformitate, care au inclus părțile interesate, au fost efectuate în 2010 cu privire la politicile în materie de mediu, transporturi, ocupare a forței de muncă și industrială. Feedback-ul a inclus observații cu privire la legislație și la valoarea adăugată a activităților. Aproximativ 35 000 de certificări ISO 14001 EMS și 4 500 de înregistrări în EMAS, 18 000 de licențe pentru eticheta ecologică a UE || Circa 7 măsuri de simplificare pe an. Abordarea privind feedback-ul la verificările de conformitate va fi extinsă la alte politici și va conduce la simplificări cu impact pozitiv asupra industriei. Până la douăsprezece verificări de conformitate sunt prevăzute, în scopul unei mai bune reglementări. Un număr semnificativ de întreprinderi își supraveghează performanța, aplică sisteme de management de mediu și realizează îmbunătățiri în ceea ce privește productivitatea resurselor și protecția mediului. O parte semnificativă a producției constă în produse eficiente din punct de vedere al exploatării resurselor și al protecției mediului
 Dezvoltarea politicii privind IMM-urile Numărul de state membre care utilizează „testul IMM” Publicitate sporită la nivelul UE cu privire la „Premiile europene pentru spiritul antreprenorial” prin publicații/articole mass-media în toate statele membre Reducerea termenului de înființare a unei noi întreprinderi și a complexității procedurilor || Numărul de state membre care utilizează „testul IMM”: 15 state membre Numărul de publicații/articole mass-media din toate statele membre: 60 în 2010 Reducerea termenului de înființare: 7 zile lucrătoare || Numărul de state membre care utilizează „testul IMM”: 21 de state membre Numărul de publicații/articole mass-media din toate statele membre: 80 Reducerea termenului de înființare: 5 zile lucrătoare
 Noi concepte în domeniul afacerilor Numărul de produse/servicii noi de pe piață Nivelul de exporturi suplimentare și sumele corespunzătoare Feedback-ul părților interesate privind calitatea și valoarea adăugată a activităților   || Până în prezent, această activitate a fost limitată la activitatea analitică la scară mică. || Obiectivul privind numărul cumulat al produselor/serviciilor noi să fie de 5 în 2017 (crescând la 15 în 2018 și la 25 în 2019). În ceea ce privește exporturile, nu este preconizat niciun impact în 2017. Ponderea exporturilor din prima generație de IMM-uri participante se va observa în 2018 cu un obiectiv de creștere de 20 %. Cel puțin 70 % din IMM-urile participante în 2014 vor exprima un impact pozitiv asupra cifrei lor de afaceri într-o anchetă care va fi efectuată la sfârșitul anului 2017.
 Turism Numărul de cereri de finanțare Procentul IMM-urilor (și tendința) în cererile de oportunități de finanțare legate de turism Numărul entităților care au adoptat „eticheta europeană a turismului de calitate” Numărul de destinații care au adoptat modele durabile de dezvoltare a turismului promovate de „Destinațiile europene de excelență” || Numărul de cereri de finanțare (pentru toate cererile de propuneri) în total: aproximativ 75 pe an (media pentru 2011) Până în prezent, IMM-urilor nu li s-au adresat direct cereri de propuneri Până în prezent, nicio entitate nu a adoptat „eticheta europeană a turismului de calitate” (acțiune în elaborare) Au fost acordate în total 98 de „Destinații europene de excelență” (în medie 20 pe an – în 2007 - 10, în 2008 ‑ 20, în 2009 - 22, în 2010 - 25, în 2011 - 21) || Numărul de cereri de finanțare (pentru toate cererile de propuneri) în total: mai mult de 100 pe an 30 % din cererile de propuneri adresate direct IMM‑urilor Gradul de acoperire de 50 % a sistemelor de evaluare eligibile pentru a participa la „eticheta europeană a turismului de calitate” Mai mult de 200 de destinații adoptă modele durabile de dezvoltare a turismului promovate de „Destinațiile europene de excelență” (până la 30 pe an).
 Obiectiv specific: || Promovarea antreprenoriatului, inclusiv în rândul grupurilor țintă specifice
 Indicator de rezultat || Cel mai recent rezultat cunoscut || Obiectiv pe termen mediu (rezultat) (2017)
 Sprijin pentru antreprenoriat Feedback privind percepția publică a antreprenoriatului (procentul de cetățeni ai UE care ar dori să desfășoare o activitate independentă, măsurat de Eurobarometru) Numărul de state care pun în aplicare soluții antreprenoriale elaborate la nivelul UE Numărul de programe desfășurate la nivel național disponibile pentru IMM-urile din alte state membre Numărul de măsuri de simplificare adoptate pentru IMM-uri || Cifrele din 2007 și 2009 sunt stabilite la 45 % Numărul de state care pun în aplicare soluții pentru spiritul antreprenorial dezvoltate la nivelul UE: 22 (2010) Numărul de programe desfășurate la nivel național disponibile pentru IMM-urile din alte state membre: 5 5 măsuri de simplificare pe an (2010). || Creșterea numărului de cetățeni ai UE care doresc să desfășoare o activitate independentă la 50 % Numărul de state care pun în aplicare soluții pentru spiritul antreprenorial dezvoltate la nivelul UE: 25 Numărul de programe desfășurate la nivel național disponibile pentru IMM-urile din alte state membre: 10 Circa 7 măsuri de simplificare pe an.
 Obiectiv specific: || Îmbunătățirea accesului IMM-urilor la finanțare sub formă de capitaluri proprii și datorii
 Indicator de rezultat || Cel mai recent rezultat cunoscut || Obiectiv pe termen mediu (rezultat) (2017)
 Instrumente financiare pentru creștere Numărul de societăți care primesc garanții la împrumuturi (credite) și valoarea creditării Numărul de societăți care au beneficiat de capital de risc și valoarea investițiilor (dintre care investiții transfrontaliere) || Instrumentele propuse nu sunt încă lansate și sunt diferite de instrumentele actuale, astfel încât datele referitoare la instrumentele actuale nu pot fi comparate || Numărul de societăți care primesc garanții la împrumuturi (credite) (+/- 95 000) și valoarea creditării (+/-10,7 miliarde EUR) Numărul de societăți care au beneficiat de capital de risc: (+/- 180) și valoarea investițiilor (+/- 220 de milioane EUR)
 Obiectiv specific: || Îmbunătățirea accesului la piețele de pe teritoriul Uniunii și la cele mondiale
 Indicator de rezultat || Cel mai recent rezultat cunoscut || Obiectiv pe termen mediu (rezultat) (2017)
 Rețeaua întreprinderilor europene Numărul de acorduri de parteneriat semnate Recunoaștere sporită a „mărcii de rețea” și a „culturii mărcii” (de exemplu, sensibilizarea cu privire la mărci în rândul IMM-urilor) Rata de satisfacție a clienților (procentul de IMM-uri care se declară satisfăcute, valoarea adăugată a serviciilor specifice) Numărul de IMM-uri care beneficiază de servicii de sprijin Numărul de IMM-uri care participă la evenimente de brokeraj și la misiuni ale companiilor || Rețeaua întreprinderilor europene Numărul de acorduri de parteneriat semnate: 1 950 (2010) Recunoaștere sporită a „mărcii de rețea” și a „culturii mărcii”: nu a fost măsurată încă Rata de satisfacție a clienților (procentul de IMM-uri care se declară satisfăcute, valoarea adăugată a serviciilor specifice): 78% Numărul de IMM-uri care beneficiază de servicii de sprijin: 435 000 (2010) Numărul de IMM-uri care participă la evenimente de brokeraj și la misiuni ale companiilor: 45 000 (2010) || Rețeaua întreprinderilor europene Numărul de acorduri de parteneriat semnate: 3 000 pe an Recunoaștere sporită a „mărcii de rețea” și a „culturii mărcii”: 30 % din IMM-urile abordate Rata de satisfacție a clienților (procentul de IMM-uri care se declară satisfăcute, valoarea adăugată a serviciilor specifice): >80% Numărul de IMM-uri care beneficiază de servicii de sprijin: 500 000 pe an Numărul de IMM-uri care participă la evenimente de brokeraj și la misiuni ale companiilor: 60 000 pe an
 Servicii de sprijin furnizate IMM-urilor pe piețele din afara UE Ponderea (%) IMM-urilor implicate în activitățile internaționale (exporturi, importuri, ISD și alte activități) în afara UE ||   13 % (2009) ||   17 % (2017)
 Cooperarea industrială internațională Numărul cazurilor de îmbunătățire a alinierii între reglementările privind produsele industriale ale UE și ale țărilor terțe Numărul de domenii și de bune practici ale „Small Business Act” al UE care au fost introduse în țările vecine și candidate || Se estimează că, în cooperarea în domeniul reglementării cu principalii parteneri comerciali (SUA, Japonia, China, Brazilia, Rusia, Canada, India), există o medie de 2 domenii relevante de aliniere semnificativă a reglementărilor tehnice   Se estimează că, în medie, în țările din trei regiuni de politică (regiunea țărilor candidate, țările din vecinătatea estică și vecinătatea mediteraneană), au fost reglementate cel puțin 3 din cele 10 domenii de politică ale SBA. || 3 domenii relevante de aliniere semnificativă la reglementările tehnice cu principalii parteneri comerciali (Statele Unite, Japonia, China, Brazilia, Rusia, Canada, India) (2017) 5 domenii de acțiune ale SBA în cele trei regiuni strategice (regiunea țărilor candidate, țările din vecinătatea estică și vecinătatea mediteraneană) (2017)
ANEXA
II
Acțiuni de
îmbunătățire a accesului IMM-urilor la finanțare
1.
Acțiunile pentru îmbunătățirea
accesului IMM-urilor la finanțare includ un mecanism de capitaluri proprii
și un mecanism de garantare a împrumuturilor.
2.
Mecanismul de capitaluri proprii al Programului
pentru competitivitate și IMM-uri, mecanismul de capitaluri proprii pentru
creștere (EFG), este pus în aplicare ca element al unui instrument
financiar de capitaluri proprii unic al UE pentru finanțarea
creșterii întreprinderilor din UE și a CDI din faza
inițială („seed”) până în faza de creștere, cu
sprijinul financiar al Orizont 2020 și al prezentului program.
EFG utilizează aceleași mecanism de
realizare precum mecanismul de capitaluri proprii pentru CDI care urmează
să fie stabilit în cadrul inițiativei Orizont 2020, conform
modalităților stabilite mai jos.
3.
Mecanismul de garantare a împrumuturilor (LGF) este
pus în aplicare ca element al unui instrument financiar unic al UE pentru
finanțarea prin împrumut a creșterii și a CDI pentru
întreprinderile din UE, utilizând același mecanism de realizare ca
elementul orientat spre cerere al facilității de împrumut a
IMM-urilor în cadrul Orizont 2020 (RSI II), conform modalităților
stabilite mai jos.
4.
Mecanismele de capitaluri proprii și de
garantare a împrumuturilor sunt conforme cu dispozițiile privind
instrumentele financiare din Regulamentul financiar și din actul delegat
care înlocuiește normele de aplicare, precum și cu cerințele
operaționale specifice mai detaliate care vor fi definite în
orientările Comisiei.
5.
Mecanismele de capitaluri proprii și de
garantare a împrumuturilor vor fi complementare utilizării de către
statele membre a instrumentelor financiare pentru IMM-uri în cadrul politicii
de coeziune.
6.
Mecanismele de capitaluri proprii și de
garantare a împrumuturilor pot permite, după caz, punerea în comun a
resurselor financiare cu statele membre care doresc să dedice o parte din
fondurile structurale care le sunt alocate în conformitate cu [articolul 33
alineatul (1) litera (a) din Regulamentul privind fondurile structurale].
7.
Veniturile și rambursările referitoare la
GIF 2 în cadrul Programului-cadru pentru competitivitate și inovare
(Decizia nr. 1639/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului) sunt
atribuite Programului pentru competitivitate și IMM-uri.
8.
Instrumentele financiare pentru IMM-urile orientate
spre creștere sunt puse în aplicare în conformitate cu normele UE
relevante în materie de ajutoare de stat.
Mecanismul
de capitaluri proprii pentru creștere (EFG)
1.
EFG se concentrează asupra fondurilor care
furnizează capital de risc și finanțare de tip mezanin, cum ar
fi împrumuturile subordonate și de participare, unor întreprinderi aflate
în curs de extindere sau în faza de creștere, în special celor care
își desfășoară activitatea la nivel transfrontalier, având
totodată posibilitatea de a efectua investiții în întreprinderile
aflate în faza inițială, împreună cu mecanismul de capitaluri
proprii pentru CDI din cadrul Orizont 2020. În acest din urmă caz,
investițiile EFG nu depășesc 20% din investițiile totale
ale UE, mai puțin în cazul fondurilor în mai multe faze, pentru care
finanțarea de către EFG și mecanismul de capitaluri proprii
pentru CDI va fi furnizată în mod proporțional, pe baza politicii de
investiții a fondurilor. EFG evită preluarea sau capitalul de
înlocuire destinat desființării unei întreprinderi dobândite. Comisia
poate decide să modifice pragul de 20% în funcție de evoluția
condițiilor pieței.
2.
Sprijinul este acordat sub forma uneia dintre
următoarele investiții:
(a)
direct de Fondul european de investiții (FEI)
sau de alte entități însărcinate cu punerea în aplicare în
numele Comisiei; sau
(b)
de fonduri de fonduri sau mecanisme de
investiții care investesc în afara granițelor, stabilite de FEI sau
de alte entități însărcinate cu punerea în aplicare în numele
Comisiei, împreună cu investitori privați și/sau instituții
financiare publice naționale.
Mecanismul
de garantare a împrumuturilor (LGF)
1.
LGF este gestionat de FEI sau de alte
entități însărcinate cu punerea în aplicare în numele Comisiei.
Mecanismul oferă:
·
contragaranții și alte
modalități de partajare a riscurilor pentru schemele de garantare;
·
garanții directe și alte
modalități de partajare a riscurilor pentru orice alt intermediar
financiar care îndeplinește criteriile de eligibilitate.
2.
Mecanismul LGF este compus din următoarele
două acțiuni:
·
prima acțiune, finanțarea datoriilor prin
credite sau leasing, inclusiv împrumuturile subordonate și de participare,
reduce dificultățile specifice cu care se confruntă IMM-urile în
accesarea finanțării, fie din cauza riscului ridicat perceput sau din
lipsa disponibilității unor garanții colaterale suficiente;
·
a doua acțiune, securizarea portofoliilor de
finanțare a datoriilor IMM-urilor, mobilizează finanțarea
suplimentară a datoriilor IMM-urilor în cadrul modalităților
adecvate de partajare a riscului cu instituțiile vizate. Sprijinul pentru
aceste tranzacții este condiționat de un angajament al
instituțiilor emitente de a utiliza o parte semnificativă a
lichidității care rezultă sau a capitalului mobilizat pentru a
acorda noi împrumuturi IMM-urilor într-o perioadă rezonabilă de timp.
Valoarea acestei noi finanțări a datoriei se calculează în
raport cu valoarea riscului de portofoliu garantat și se negociază,
alături de perioada de timp, în mod individual cu fiecare instituție
emitentă.
3.
Cu excepția împrumuturilor incluse în
portofoliul securizat, LGF acoperă împrumuturile de până la 150 000
EUR și cu o scadență minimă de 12 luni. LGF este
conceput astfel încât să se poată prezenta rapoarte privind IMM-urile
inovatoare sprijinite, atât în ceea ce privește numărul, cât și
volumul împrumuturilor.
FIȘĂ
FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ PENTRU PROPUNERI
1.         CADRUL
PROPUNERII/INIȚIATIVEI
            1.1.      Titlul propunerii/inițiativei
            1.2.      Domeniul
(domeniile) de politică în cauză în structura ABM/ABB
            1.3.      Tipul
propunerii/inițiativei
            1.4.      Obiectiv(e)

            1.5.      Temeiurile
propunerii/inițiativei
            1.6.      Durata
acțiunii și impactul financiar al acesteia
            1.7.      Metoda
(metodele) de gestionare preconizată (preconizate)
2.         MĂSURI DE GESTIONARE
            2.1.      Norme
de monitorizare și de raportare
            2.2.      Sistemul
de gestionare și control
            2.3.      Măsuri
de prevenire a fraudelor și a neregulilor
3.         IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT
AL PROPUNERII/INIȚIATIVEI
            3.1.      Rubrica
(rubricile) din cadrul financiar multianual și linia bugetară
(liniile bugetare) de cheltuieli vizată (vizate)
            3.2.      Impactul
estimat asupra cheltuielilor
            3.2.1.   Sinteza impactului estimat asupra cheltuielilor
            3.2.2.   Impactul
estimat asupra creditelor operaționale
            3.2.3.   Impactul
estimat asupra creditelor cu caracter administrativ
            3.2.4.   Compatibilitatea
cu cadrul financiar multianual actual
            3.2.5.   Participarea
terților la finanțare
            3.3.      Impactul
estimat asupra veniturilor
FIȘĂ FINANCIARĂ
LEGISLATIVĂ PENTRU PROPUNERI
1.         CADRUL
PROPUNERII/INIȚIATIVEI
1.1.      Titlul
propunerii/inițiativei
Propunere de Regulament al Parlamentului
European și al Consiliului de instituire a unui program pentru
competitivitatea întreprinderilor și întreprinderile mici și mijlocii
(2014-2020)
1.2.      Domeniul
(domeniile) de politică în cauză în structura ABM/ABB[24]
Domeniul de politică:     Întreprinderi
și industrie
Activități:        Competitivitate,
politică industrială, inovare și antreprenoriat
Prezentul domeniu de politică corespunde
structurii ABB actuale. Pentru exercițiul bugetar 2014, o
structură nouă de buget poate fi definită după aprobarea
acordului interinstituțional pentru perspectiva financiară pentru
perioada 2014-2020.
1.3.      Tipul
propunerii/inițiativei
¨ Propunere/inițiativă care se
referă la o acțiune nouă
¨ Propunere/inițiativă care se
referă la o acțiune nouă în urma unui proiect-pilot/a unei
acțiuni pregătitoare[25]

x Propunere/inițiativă care se
referă la prelungirea unei acțiuni existente
¨ Propunere/inițiativă care se
referă la o acțiune reorientată către o acțiune
nouă
1.4.      Obiective
1.4.1.   Obiectivul
(obiectivele) strategic(e) multianual(e) al(e) Comisiei vizat(e) de
propunere/inițiativă
Obiectivul strategic multianual vizat de
programul propus este punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020, care, împreună
cu inițiativele sale emblematice de creștere inteligentă,
durabilă și favorabilă incluziunii, prezintă măsurile
de consolidare a durabilității și a competitivității
pe termen lung a întreprinderilor din UE pentru viitor. Programul va încuraja,
de asemenea, o cultură antreprenorială și va promova crearea
și dezvoltarea IMM-urilor. În special, programul propus ar contribui la
obiectivul principal privind ocuparea forței de muncă (75 % dintre
persoanele cu vârste cuprinse între 20 și 64 de ani să
aibă un loc de muncă).
1.4.2.   Obiectiv(e)
specifice și activitatea(activitățile) ABM/ABB în cauză
1.         Îmbunătățirea
condițiilor-cadru pentru competitivitatea și durabilitatea
întreprinderilor din Uniune, inclusiv în sectorul turismului;
2.         Promovarea antreprenoriatului,
inclusiv în rândul grupurilor țintă specifice;
3.         Îmbunătățirea
accesului IMM-urilor la finanțare;
4.         Îmbunătățirea
accesului la piețele de pe teritoriul Uniunii și la cele mondiale.
Obiectivele pe termen mediu pentru aceste
obiective specifice sunt prezentate în anexa I la regulament.
Activitatea(activitățile) ABM/ABB
în cauză
O structură bugetară nouă poate
fi definită după aprobarea acordului interinstituțional pentru
perspectiva financiară pentru perioada 2014-2020.
1.4.3.   Rezultat(e)
preconizat(e)și impact
A se preciza efectele pe care
propunerea/inițiativa ar trebui să le aibă asupra
beneficiarilor/grupurilor vizate.
Scopul final al programului propus este de a
realiza o schimbare pozitivă a situației economice a Uniunii Europene
și a întreprinderilor sale, cum ar fi o mai mare dezvoltare, o rată
mai mare a ocupării forței de muncă și un număr mai
mare de întreprinderi înființate. Eforturile se vor concentra pe
contribuția la obiectivele Strategiei Europa 2020 și la
obiectivele sale principale, prin susținerea activităților
inițiativei emblematice „O politică industrială integrată
pentru era globalizării”, precum și ale revizuirii „Small Business
Act”.
Scopul și rolul-cheie al programului este
de a sprijini dezvoltarea, coordonarea și punerea în aplicare a unei
politici europene moderne și eficiente în materie de competitivitate, cu
accent special pe IMM-uri.
Mai exact, obiectivele specifice
menționate la punctul 1.4.2 vor fi îndeplinite prin:
–
îmbunătățirea accesului la
finanțare pentru IMM-urile orientate spre creștere și pentru
cele care au potențial de internaționalizare a activității
lor;
–
îmbunătățirea sprijinului pentru
întreprinderi și a serviciilor de informare pentru IMM-uri, pe piața
internă și nu numai;
–
îmbunătățirea schimbului de bune
practici și de informații, analiza comparativă și
coordonarea politică la nivel regional, național și european;
–
îmbunătățirea
competitivității sectoarelor vizate.
Întreprinderile europene sunt principalele
părți interesate afectate de factori care stau la baza problemei la
care noul program ar trebui să răspundă. IMM-urile sunt mai
afectate decât întreprinderile mai mari, din cauza caracteristicilor lor
referitoare la deținerea de capital, la gestionare și la metodele de
finanțare, care necesită o intervenție politică
adaptată. Deoarece IMM‑urile reprezintă principala sursă
de noi locuri de muncă în UE, dezvoltarea lor afectează în mod direct
forța de muncă. Abordarea problemelor cu care se confruntă
IMM-urile ar putea îmbunătăți în mod semnificativ, de asemenea,
perspectivele de angajare din UE.
1.4.4.   Indicatori
de rezultate și de impact
A se preciza indicatorii care permit
monitorizarea punerii în aplicare a propunerii/inițiativei.
Abordarea privind gestionarea bazată pe
rezultate aplicată programului actual și monitorizarea
performanțelor sale anuale s-au dovedit a avea succes în demonstrarea
realizărilor programului, precum și în creșterea
responsabilității UE. Pornind de la această experiență
și luând în considerare recomandările de evaluare primite, noul
program are o logică de intervenție clară (în cadrul căreia
obiectivele operaționale SMART contribuie la realizarea obiectivelor
generale) și un set de indicatori corespunzători de impact și de
rezultat. Având în vedere intervalul de timp între obținerea rezultatelor
și impactul acestora asupra obiectivelor generale, progresele înregistrate
în îndeplinirea lor vor fi măsurate, de regulă, la intervale de trei
ani, în timp ce progresele înregistrate în îndeplinirea obiectivelor
operaționale vor fi măsurate pe o bază anuală. Întreaga
listă de indicatori este oferită ca anexă I la propunerea de
regulament a Comisiei.
1.5.      Temeiurile
propunerii/inițiativei
1.5.1.   Cerința
(cerințele) de îndeplinit pe termen scurt sau lung
Programul propus va sprijini Comisia, statele
membre și părțile interesate cheie în elaborarea, coordonarea
și punerea în aplicare eficientă a politicilor legate de
competitivitate și de spiritul antreprenorial și a
activităților de sprijin care au ca scop să abordeze
următoarele provocări pe termen lung:
–
accesul dificil la finanțare;
–
nivelul scăzut al înființării de
IMM-uri;
–
probleme în specializarea industriei;
–
capacitatea limitată de a se adapta la
provocările legate de durabilitate;
–
internaționalizarea limitată a
IMM-urilor;
–
un spirit antreprenorial slab și
–
un mediu de afaceri nefavorabil.
Pe termen scurt și mediu, noul program va
aborda următoarele disfuncționalități politice,
instituționale și de piață:
–
lipsa de coordonare a politicilor;
–
neconcordanțele dintre informații;
–
costurile ridicate ale tranzacțiilor și
–
fragmentarea mediului de reglementare.
1.5.2.   Valoarea
adăugată a implicării UE
UE are o poziție unică pentru a
oferi o platformă europeană pentru schimburi de politici și
pentru învățarea reciprocă în materie de politici referitoare la
competitivitate și IMM-uri care implică părțile interesate
de la nivel național, regional și european. Activitățile UE
dau un plus de valoare activităților de la nivel național
și/sau de la nivel regional, oferind o dimensiune europeană
colectării și analizei datelor, dezvoltării de instrumente
și metode statistice și de indicatori comuni. Astfel de probe la
nivel european reprezintă o condiție prealabilă pentru o
analiză corectă a factorilor-cheie care au un impact asupra
competitivității și a IMM-urilor.
1.5.3.   Lecții
învățate din experiențe similare anterioare
Evaluarea EIP
Comisia a efectuat evaluări intermediare
și finale ale Programului pentru inovație și spirit
antreprenorial (EIP), care s-au finalizat în aprilie 2009, respectiv
aprilie 2011, și o evaluare intermediară a PCI care s-a finalizat
în martie 2010. Aceste evaluări ale EIP și PCI au arătat
că obiectivele programului sunt relevante și aliniate la obiectivele
strategice ale politicilor UE. În ciuda unui buget limitat, progresul a fost
vizibil, în special în ceea ce privește cele mai importante acțiuni
care au abordat IMM-urile. Interviurile și alte dovezi indică o
valoare adăugată europeană clară.
Evaluarea EACI
O parte din bugetul EIP a fost delegată
Agenției Executive pentru Competitivitate și Inovare (EACI). O
evaluare, finalizată în mai 2011, a concluzionat că EACI a avut
o performanță bună și că a fost un mecanism eficient
și eficace pentru realizarea inițiativelor pentru care aceasta avea o
responsabilitate operațională. Evaluarea a confirmat faptul că
bugetul a fost executat aproape integral.
Consultarea publică
Consultarea publică privind un posibil
program succesor la PCI a fost lansată ca parte a procesului de evaluare a
impactului. Aceasta a fost adresată organizațiilor publice și
private sau persoanelor fizice care au dorit să își exprime opiniile,
cum ar fi întreprinderile, organizațiile de afaceri, furnizorii de sprijin
în domeniul cercetării și al inovării și administrația
națională, regională și publică.
Procesul de consultare publică a constat
într-o anchetă online, o conferință publică, reuniuni cu
reprezentanții statelor membre în diferite comitete de gestionare a PCI
și o reuniune a Comitetului consultativ strategic al PCI. Consultarea a
confirmat faptul că numeroase părți ale programului actual
funcționează în mod eficient și că există un sprijin
larg pentru menținerea unui program orientat al UE pentru sprijinirea
IMM-urilor și crearea unui mediu de afaceri favorabil. Aspecte legate de
accesul la finanțare al IMM-urilor au fost, de asemenea, discutate în
cadrul reuniunilor forumului privind finanțarea IMM-urilor, care au avut
loc în septembrie 2010 și martie 2011.
1.5.4.   Coerența
și posibila sinergie cu alte instrumente relevante
Comisia va asigura o coordonare eficientă
între inițiativele Uniunii și ale statelor membre, pe de o parte,
și între diferitele inițiative ale Uniunii în domenii conexe, pe de
altă parte, astfel concentrându-se pe valoarea adăugată
europeană și pe reducerea suprapunerilor.
Sinergiile cu alte programe vor fi sporite la
maximum, în special prin furnizarea unui instrument care poate servi, de
asemenea, altor obiective de politică. Rețeaua întreprinderilor
europene va oferi mijloacele pentru stabilirea de legături cu alte
programe și inițiative, în ceea ce privește difuzarea
descendentă a informațiilor, promovându-le, precum și o
colectare ascendentă a feedback-urilor de la părțile interesate.

Noul program va evita suprapunerile cu alte
programe: el nu va acoperi acțiuni care abordează eșecurile
pieței cu privire la inovare, care vor fi acoperite de programul Orizont
2020. În special, instrumentele financiare prevăzute în cadrul
Orizont 2020 s-ar axa pe finanțarea întreprinderilor bazate pe
cercetare și inovare, în timp ce noul program ar viza IMM-urile în etapele
de creștere și de internaționalizare. Prin acest grup
țintă, noul program ar evita, de asemenea, suprapunerile cu Fondul
european de microfinanțare Progress (instrumentul de microfinanțare
Progress). Acesta din urmă a fost înființat ca parte a
răspunsului Uniunii la criză, odată cu creșterea
șomajului și a excluziunii sociale. Scopul instrumentului de
microfinanțare Progress este de a spori accesul și disponibilitatea
microfinanțării pentru grupurile vulnerabile, în special în economia
socială. Același lucru s-ar aplica în cazul succesorului său,
după 2013, care va fi extins la investițiile în întreprinderile
sociale. În plus, activitățile de garantare în cadrul programului
propus vor funcționa alături de activitățile de garantare
finanțate în cadrul fondurilor structurale. Succesorul mecanismului de
garantare pentru IMM-uri se va concentra mai mult pe garanțiile care
sprijină creditarea transfrontalieră și
multinațională, precum și pe securizare, în conformitate cu
recomandările Curții Europene de Conturi. Acest lucru ar asigura un
grad ridicat de complementaritate cu programe precum JEREMIE, care sunt
concentrate la nivel național și regional.
O atenție deosebită va fi
acordată și complementarității noului program cu
instrumentul de parteneriat propus. Va fi esențial ca acțiunea externă
a Uniunii Europene să fie complementară dimensiunii externe a agendei
interne de asigurare a unei dezvoltări durabile și a locurilor de
muncă în Europa.
În vederea realizării obiectivelor noului
program și astfel cum se subliniază în Comunicarea Comisiei privind
următorul CFM, este esențial ca interesele și situațiile
specifice ale IMM-urilor să fie luate în considerare în elaborarea tuturor
politicilor și programelor de finanțare ale Uniunii. Viitorul cadru
financiar va fi conceput astfel încât să faciliteze participarea
întreprinderilor mici la programele de finanțare, prin simplificarea
normelor, prin reducerea costurilor de participare, prin accelerarea
procedurilor de atribuire și prin punerea la dispoziție a unui
„ghișeu unic” pentru a veni în ajutorul beneficiarilor de fonduri ale
Uniunii.
1.6.      Durata
acțiunii și impactul financiar al acesteia
X Propunere/inițiativă cu durată
limitată
–
X       Propunere/inițiativă în vigoare
de la 1.1.2014 până la 31.12.2020
–
X       Impactul financiar (credite de plată)
din 2014 până în 2024 (în ceea ce privește instrumentele
financiare pentru 2035)
¨ Propunere/inițiativă cu durată
nelimitată
–
Punere în aplicare cu o perioadă de demarare
din AAAA până în AAAA,
–
urmată de o perioadă de funcționare
la capacitate maximă.
1.7.      Tipul
(tipurile) de gestiune preconizat(e)[26]
X Gestionare centralizată directă
de către Comisie
X Gestionare centralizată
indirectă prin delegarea sarcinilor de execuție către:
–
X       agenții executive
–
X       organisme instituite de
Comunități[27]

–
¨      organisme publice naționale/organisme cu misiune de serviciu
public
–
¨      persoane cărora li se încredințează executarea
unor acțiuni specifice în temeiul titlului V din Tratatul privind Uniunea
Europeană, identificate în actul de bază relevant în sensul
articolului 49 din Regulamentul financiar.
¨ Gestionare partajată cu statele membre
¨ Gestionare descentralizată împreună cu țări terțe
X Gestionare în comun cu
organizații internaționale
Observații:
Se preconizează că acțiunea va
fi parțial gestionată în mod direct de către Comisie și,
parțial, în mod indirect, prin delegare către agenții executive.
În ceea ce privește alte
posibilități de gestionare indirectă și având în vedere
natura acțiunilor și a proiectelor prevăzute în cadrul
programului propus, Comisia ia în considerare utilizarea unei agenții
executive existente. Acest lucru va privi numai sarcinile care nu implică
opțiuni politice.
Gestionarea în comun cu organizații
internaționale, cum ar fi Consiliul Europei, OCDE, UNWTO (Organizația
Mondială a Turismului a Națiunilor Unite) și CET - Comisia
europeană a turismului, este, de asemenea, preconizată pentru anumite
activități de analiză și de evaluare comparativă.
Instrumentele financiare vor fi puse în
aplicare de Fondul european de investiții.
2.         MĂSURI DE GESTIONARE
2.1.      Norme
de monitorizare și de raportare
A se preciza frecvența și
condițiile
Monitorizarea
punerii în aplicare a viitorului program va fi asigurată de către
Comisia Europeană pe o bază continuă, direct de către
serviciile Comisiei și indirect prin intermediari, cum ar fi FEI și
agențiile executive, care ar putea fi însărcinate cu punerea în
aplicare a unor părți ale programului. Comisia va elabora un raport
anual de monitorizare care să examineze eficiența și eficacitatea
activităților sprijinite din prisma execuției financiare, a
rezultatelor și, în cazul în care este posibil, a impacturilor și
care să permită orice modificare necesară a
priorităților de politică și de finanțare.
Măsurarea performanței va fi supusă unui set coerent de
indicatori.
Sistemul de
monitorizare și evaluare se va baza în mare măsură pe cel al
programului actual, dar următoarele îmbunătățiri vor fi
aduse sistemului de colectare și analiză a datelor, precum și
abordării de evaluare și monitorizare (în urma recomandărilor
din evaluările programului actual):
–
formularea unui nou set de indicatori specifici
și acorduri de monitorizare;
–
trimitere la indicatorii din Strategia
emblematică Europa 2020 pentru a ghida procesul de gestionare a
programului și pentru a aduce contribuții suplimentare la procesul de
monitorizare a Strategiei Europa 2020;
–
utilizarea de metodologii contrafactuale,
compararea eșantioanelor de beneficiari cu un set similar de
părți care nu sunt beneficiare, dacă este cazul, și în
scopul de a distinge impactul programului asupra indicatorilor propuși de
efectul pe care îl are schimbarea condițiilor economice;
–
efectuarea unor evaluări tematice ale
diferitelor componente ale viitorului program, dacă este relevant.
Noul program va
fi supus unei evaluări intermediare și ex-post pentru a evalua
progresele realizate în îndeplinirea obiectivelor și rezultatele.
Evaluarea intermediară va fi finalizată până la sfârșitul
anului 2017 pentru a o introduce în pregătirea instrumentului
succesor la program. Evaluarea ex‑post va fi întreprinsă în termen
de doi ani de la încheierea programului.
2.2.      Sistemul
de gestionare și control
2.2.1.   Riscul
(riscurile) identificat(e)
Bugetul programului va fi pus în aplicare prin
intermediul instrumentelor financiare, al subvențiilor și al achizițiilor
publice. Riscurile sunt diferite pentru fiecare dintre aceste tipuri diverse de
cheltuieli. Auditurile efectuate de către Curtea Europeană de Conturi
și auditurile ex-post proprii Comisiei au identificat următoarele
riscuri principale care rămân valabile în mare măsură pentru
acest program:
Pentru instrumentele financiare: principalele
riscuri identificate se referă la eligibilitate [a intermediarilor
financiari internaționali (IFI) și a beneficiarilor finali], la
respectarea condițiilor contractuale (transpunerea cerințelor
Comisiei în documentația contractuală), la respectarea procedurilor
(nerespectarea procedurilor stabilite de Comisie) și la
performanță (nerealizarea obiectivelor predefinite).
Aceste tipuri de riscuri vor fi abordate
ținând cont de următorii factori:
·
Aspecte semnificative ale procesului de gestionare
și control sunt efectuate de către IFI.
·
Comisia trebuie să se bazeze într-o mare
măsură pe sistemele de gestionare și control ale IFI.
·
Este important să se asigure un nivel adecvat
de control de-a lungul lanțului de punere în aplicare, cu
responsabilități clare pentru toți partenerii implicați.
·
Verificarea ex-ante esențială a
unității financiare a DG se aplică doar tranzacțiilor
bugetare cu IFI, și nu tranzacțiilor specifice proiectului.
Pentru subvenții: normele complexe de
eligibilitate a costurilor și expertiza relativ limitată în gestiunea
financiară a anumitor beneficiari (IMM-uri) ar putea duce la un risc
ridicat de costuri declarate incorect (de exemplu, revendicarea de către beneficiari
a costurilor care nu au fost suportate de către proprietarul-manager al
IMM-ului).
Lipsa unei baze de date complete cu
informații despre beneficiari, proiecte și costurile declarate ar
putea face dificilă identificarea beneficiarilor care ar ridica probleme
și a posibilelor duplicări a costurilor percepute sau a altor
nereguli, rezultând astfel o activitate antifraudă ineficientă.
Pentru achizițiile publice: erorile
nedetectate sau impreciziile necorectate în oferte sau în caietul de sarcini ar
putea conduce la executarea ineficientă a contractului.
2.2.2.   Metoda
(metodele) de control preconizată (preconizate)
Diferite metode de control sunt preconizate
pentru a aborda diferitele riscuri identificate mai sus.
1. INSTRUMENTE FINANCIARE
Informații privind crearea unui sistem
de control intern
Un sistem de gestionare și control bazat
pe următoarele măsuri este preconizat pentru instrumentele
financiare:
–
evaluarea ex-ante a IFI;
–
monitorizarea bazată pe risc, inclusă pe
baza raportării standardizate;
–
acțiuni de prevenire, prin proiectarea de
cerințe adecvate de eligibilitate, de performanță, de respectare
a condițiilor contractuale și a procedurilor;
–
căi de atac contractuale care să
permită măsuri corective în cazul unei erori de punere în aplicare în
ceea ce privește cerințele de eligibilitate, de
performanță, de respectare a condițiilor contractuale și a
procedurilor;
–
controale ex-ante privind plățile
efectuate de DG în contul fiduciar al IFI;
–
alinierea măsurilor de interes;
–
participarea la guvernare;
–
drepturi de acces la audit cu privire la IFI,
subintermediari și beneficiari finali;
–
o evidență de audit completă care
să acopere lanțul de punere în aplicare;
–
audituri cu privire la respectare și la
performanță efectuate de către agenți ai Comisiei;
–
construirea unei asigurări integrate
ținând cont de sistemul de control intern și de auditul intern
menținute de IFI și de subintermediari, care abordează
cerințele de eligibilitate, de performanță, de respectare a
condițiilor contractuale și a procedurilor;
–
situații financiare auditate de auditori
externi;
–
declarații de asigurare oferite de IFI pe o
bază anuală.
Verificarea faptului că procedurile
funcționează așa cum au fost concepute va fi asigurată prin
mai multe canale de informare:
–
cunoștințele conducerii despre
situația sistemelor de control intern ale DG, colectate prin munca și
experiențele de zi cu zi;
–
supravegherea formală de către DG,
urmărirea și monitorizarea măsurilor;
–
rezultatele revizuirii anuale a sistemului de
control intern (respectarea pe deplin a cerințelor de
referință);
–
rezultatele efectuării evaluării
riscurilor;
–
controale ex-ante și ex-post, inclusiv
rapoarte de excepții și/sau vulnerabilități ale controlului
intern;
–
rezultatele auditurilor financiare externe ale DG;
–
activitatea de audit și de consiliere
desfășurată de structurile de audit intern ale DG;
–
evaluările programelor efectuate de evaluatori
externi.
Auditurile efectuate de IAC, IAS sau de CCE
vor oferi un feedback suplimentar cu privire la caracterul adecvat al sistemului
de control.
Estimarea costurilor și a beneficiilor
controalelor implicate de sistemul de control
Controalele preconizate au fost luate în
considerare într-un sens larg, în conformitate cu definiția modelului COSO
de control intern definit ca „un proces conceput pentru a oferi o asigurare
rezonabilă în ceea ce privește realizarea obiectivelor în cadrul unor
operațiuni eficace și eficiente, fiabilitatea raportării
financiare și conformitatea cu legislația și reglementările
aplicabile”. Costurile controalelor sunt estimate pe o bază
cuprinzătoare care să acopere orice activități care sunt
direct sau indirect legate de verificarea drepturilor IFI, IF și BF
și regularitatea cheltuielilor. Acolo unde a fost posibil, acestea sunt
detaliate de-a lungul diferitelor etape de gestionare și în conformitate
cu descrierea sistemului de control preconizat.
Ajustările pentru a ține seama de
schimbările preconizate de noua propunere includ date pentru
următoarele modificări esențiale:
a) clarificarea normelor aplicabile în cadrul
platformelor de capitaluri proprii/platformelor de datorii și sporirea
acțiunilor de prevenire prin elaborarea de cerințe
corespunzătoare;
b) alinierea măsurilor de interes și
a căilor de atac contractuale care să permită măsuri
corective în cazul unei erori de punere în aplicare în ceea ce privește
cerințele.
Evaluarea nivelului riscului preconizat în
cazul nerespectării normelor aplicabile
În cadrul sistemului de control preconizat,
nivelul riscului estimat în cazul nerespectării (definit ca riscul
preconizat de producere a erorilor în ceea ce privește legalitatea și
regularitatea la nivel de tranzacții) va fi menținut sub 2 % pe
o bază multianuală, însă cu costuri mai reduse datorită
diminuării frecvenței riscurilor și a impactului riscurilor, care
rezultă din măsurile suplimentare introduse.
Rata de producere a erorilor este
estimată să scadă datorită clarificării normelor
aplicabile, inclusiv a cerințelor SMART, grație consolidării în
continuare a căilor de atac contractuale și ca urmare a sporirii
alinierii de interes.
2. SUBVENȚII
Se preconizează că o parte
semnificativă din bugetul acestui program va fi pusă în aplicare în
conformitate cu gestionarea centralizată indirectă, și anume va
fi executată de către agențiile executive.
Informații privind crearea unui sistem
de control intern
Actualul cadru de control intern este
construit pe punerea în aplicare a standardelor de control intern ale Comisiei,
pe procedurile de selectare a celor mai bune proiecte și de transpunere a
acestora în instrumente juridice, pe gestionarea proiectelor și a
contractelor pe parcursul ciclului de viață al proiectului, pe
controale ex-ante efectuate asupra declarațiilor, inclusiv primirea de
certificate de audit, pe certificarea ex-ante a metodologiilor de costuri, pe audituri
și corecții ex-post, precum și pe evaluare.
Documentația cererilor de propuneri
conține instrucțiuni detaliate despre normele de eligibilitate
și, în special, despre cele mai frecvente erori în ceea ce privește
costurile cu personalul. Beneficiarii sunt invitați să ofere deja,
atunci când se face o propunere, detalii suficiente cu privire la costurile
preconizate pentru a permite verificarea și identificarea ex-ante a
erorilor sau a neînțelegerilor posibile și, dacă este cazul,
modificarea punerii în aplicare sau adaptarea acordului de grant. Acest lucru
va spori în mod semnificativ securitatea juridică a beneficiarilor și
va reduce riscul de producere a erorilor.
Controalele ex-post vor fi efectuate pentru a
determina rata medie de eroare reprezentativă care va rămâne în ciuda
formării, a controalelor ex-ante și a corecțiilor. Strategia de
audit ex-post pentru cheltuielile din cadrul programului se va baza pe auditul
financiar al tranzacțiilor definite prin eșantionarea
unității monetare, completat de un eșantion bazat pe risc.
Strategia de audit ex-post cu privire la legalitate și regularitate va fi
completată de o evaluare operațională consolidată și
de strategia antifraudă (a se vedea punctul 2.3 de mai jos).
Estimarea costurilor și a beneficiilor
controalelor implicate de sistemul de control
Trebuie să se găsească un
echilibru între creșterea atractivității programului prin
reducerea sarcinii de control pentru beneficiari (creșterea încrederii
și asumarea riscurilor folosind sume forfetare și baremurile de costuri
unitare), pe de o parte și garantarea faptului că rata erorilor
necorectate rămâne cât mai mică posibil, pe de altă parte.
DG ENTR va institui un sistem de control
intern rentabil, care să ofere o asigurare rezonabilă că riscul
de producere a erorilor este cuprins, pe o bază anuală și pe
parcursul perioadei de cheltuieli multianuale, în intervalul de 2-5 %, cu
scopul final de a ajunge la un nivel rezidual de erori cât mai apropiat de 2 %
la încheierea programelor multianuale, după ce s-a ținut cont de
impactul financiar al tuturor auditurilor și de măsurile de
corecție și de redresare.
Strategia de audit are drept scop de a oferi o
imagine justă și fiabilă asupra riscului de producere a erorilor
și de a examina în mod eficient și eficace indicațiile de
fraudă. Controalele ex-ante ale propunerilor înainte de semnarea acordului
de grant și clarificarea normelor de eligibilitate nu ar trebui să
mărească în mod semnificativ perioada de încheiere a unui contract.
Ordonatorii delegați prezintă anual un raport cu privire la costurile
și beneficiile controalelor și Comisia raportează
autorității legislative în cadrul revizuirii la jumătatea
perioadei cu privire la nivelul de neconformitate care ar putea fi realizat.
Evaluarea nivelului riscului preconizat în
cazul nerespectării normelor aplicabile
A. Sursele actuale de eroare
Pe baza rezultatelor de până acum,
erorile recurente au fost identificate în legătură cu
următoarele:
·
costuri de personal:
imputarea de costuri medii sau de buget (mai degrabă decât costurile
reale), incapacitatea de a ține o evidență adecvată a
timpului petrecut la lucru, imputarea unor costuri neeligibile (costurile
proprietarului-manager al IMM-ului).
·
alte costuri directe:
erorile identificate în mod regulat sunt subcontractate, fără
autorizație prealabilă sau fără respectarea normelor
privind rentabilitatea etc.
·
costuri indirecte: în
mai multe cazuri, costurile indirecte reprezintă un procent forfetar al
costurilor directe și, prin urmare, eroarea în costurile indirecte este proporțională
cu eroarea în costurile directe.
В. Posibilitățile de
simplificare propuse
Programul va beneficia de măsurile de
simplificare incluse în revizuirea trienală a Regulamentului financiar. În
acest cadru, Comisia va folosi posibilitatea de a adopta măsuri de
simplificare, ca de exemplu, baremuri de costuri unitare pentru
proprietari-manageri ai IMM-urilor sau utilizarea ratelor forfetare pentru
cheltuielile de personal, în conformitate cu principiile de contabilitate
obișnuite ale beneficiarilor.
C. Contribuția modificării în
materie de control la reducerea nivelului preconizat al neconformității
Punctul de plecare este status quo-ul, bazat
pe auditurile PCI efectuate asupra subvențiilor până în prezent. Rata
erorilor identificate în timpul auditurilor în curs de desfășurare
ale PCI până în prezent este de aproximativ 5 %. Pe baza
presupunerilor că:
–
beneficiarii de subvenții în cadrul
programului privind competitivitatea și IMM-urile sunt similari cu cei
care au participat la PCI și că
–
o treime din sursele de erori sunt estimate a fi
cele enumerate la punctul B de mai sus,
măsurile de simplificare incluse în
Regulamentul financiar sunt preconizate să ducă la o reducere a ratei
erorilor. O altă reducere a erorilor este preconizată de
clarificarea ex-ante a normelor de eligibilitate.
Concluzie: măsurile
menționate anterior, luate împreună, au scopul final de a ajunge la
un nivel rezidual de erori cât mai apropiat de 2 % până la sfârșitul
ciclului de viață.
Acest scenariu se bazează pe ipoteza
că măsurile de simplificare nu sunt supuse unor modificări
substanțiale în procesul decizional.
3. ACHIZIȚII PUBLICE
Cadrul de control intern construit pe punerea
în aplicare a standardelor de control intern ale Comisiei, pe procedurile de
achiziții publice pentru selectarea celor mai bune propuneri, pe
gestionarea contractelor pe parcursul proiectului/contractului și pe
controalele ex-ante ale facturilor și ale plăților
împiedică erorile reziduale să crească peste 2 %.
2.3.      Măsuri
de prevenire a fraudelor și a neregulilor
A se preciza măsurile de prevenire
și de protecție existente și preconizate.
În cadrul Strategiei Antifraudă a
Comisiei (CAFS)[28]
și cu asistența OLAF, prin consultarea și participarea la
Rețeaua OLAF de prevenire și de identificare a fraudei (FPDNet), DG
ENTR a dezvoltat propriul proiect de Strategie Antifraudă (AFS), care
acoperă măsurile pentru prevenirea și detectarea fraudei și
a neregulilor atât la nivel intern, cât și la nivelul beneficiarilor
și contractanților. AFS va fi actualizată anual.
În special pentru subvenții, planul de
acțiune privind AFS al DG ENTR prevede crearea unui registru central al
tuturor beneficiarilor săi (coordonatori, parteneri, subcontractanți
și alți actori) și al proiectelor (rapoarte și
declarații privind costurile). Această bază de date, în
combinație cu achiziția planificată de instrumente puternice de
analiză a datelor pentru detectarea indicatorilor de fraudă sau a
semnalelor de alertă („red flags”), vor îmbunătăți
în mod semnificativ funcțiile sale de control și capacitățile
de audit.
În scopul de a spori cunoștințele
și capacitatea de a efectua controale preventive și eficace, planul
de acțiune privind AFS al DG ENTR prevede oferirea de cursuri specifice de
instruire și de materiale de îndrumare. În plus, o strategie de control
pentru evaluarea capacității financiare și tehnice a
beneficiarilor va fi dezvoltată și pusă în aplicare, precum
și o clasificare în funcție de riscuri a beneficiarilor pe baza
indicatorilor de fraudă, înregistrarea în instrumentele IT și marcarea
pentru audituri ex-ante/ex-post.
În plus, procedurile de audit și
îndrumarea pentru audituri ex-post bazate pe risc vor fi dezvoltate punându-se
accent pe cazurile posibile de fraudă și de nereguli. AFS va fi, de
asemenea, mai bine aliniată la standardele de control intern, în special
exercițiul de evaluare a riscurilor, precum și la strategiile
antifraudă ale altor DG și entități subdelegate.
În ceea ce privește instrumentele
financiare, Comisia se asigură că documentația contractuală
cu IFI conține măsuri de prevenire a fraudei, a corupției
și a oricăror alte activități ilegale, precum și
obligația IFI de a transpune aceste măsuri în contractele încheiate
cu intermediari selectați și, de asemenea, în sistemele lor de
gestionare și control, inclusiv, de exemplu, în activitățile de
monitorizare bazate pe cerințele predefinite ale Comisiei.
3.         IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT
AL PROPUNERII/INIȚIATIVEI
3.1.      Rubrica
(rubricile) din cadrul financiar multianual și linia bugetară
(liniile bugetare) de cheltuieli vizată (vizate)
·
Noi linii bugetare solicitate (orientativ)
În ordinea rubricilor și a liniilor
bugetare din cadrul financiar multianual
 Rubrica din cadrul financiar multianual || Linia bugetară || Tipul cheltuielii || Contribuția
 Rubrica 1 || CD || din partea țărilor AELS || din partea țărilor candidate || din partea țărilor terțe || în sensul articolului 18 alineatul (1) litera (aa) din Regulamentul financiar
 [1] || Linia de cheltuieli operaționale: 02 02 01 Programul privind competitivitatea întreprinderilor și IMM-urile || CD || DA || DA || DA || nu
 [1] || Linia (liniile) de cheltuieli administrative || CND || DA || DA || DA || nu
3.2.      Impactul
estimat asupra cheltuielilor
3.2.1.   Sinteza impactului estimat asupra
cheltuielilor
Milioane EUR (până la 3 zecimale)
 Rubrica din cadrul financiar multianual: 1 || Numărul || [Rubrica ……………...……………………………………………………………….]
 DG: ENTR ||   ||   || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || După 2020 || TOTAL
  Credite operaționale ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Numărul liniei bugetare || Angajamente || (1) || 213,600 || 256,000 || 300,500 || 346,000 || 393,500 || 441,000 || 492,400 ||   || 2 443,000
 Plăți || (2) || 110,240 || 235,240 || 287,240 || 311,240 || 327,240 || 368,240 || 439,240 || 364,320 || 2 443,000
 Credite de natură administrativă finanțate din bugetul anumitor programe[29] || 02.0104 || (3) || 11,000 || 11,000 || 11,000 || 11,000 || 11,000 || 12,000 || 12,000 ||   || 79,000
 TOTAL credite pentru DG ENTR || Angajamente || =1+3 || 224,600 || 267,000 || 311,500 || 357,000 || 404,500 || 453,000 || 504,400 ||   || 2 522,000
 Plăți || =2 +3 || 121,240 || 246,240 || 298,240 || 322,240 || 338,240 || 380,240 || 451,240 || 364,320 || 2 522,000
  TOTAL credite operaționale || Angajamente || (4) || 213,600 || 256,000 || 300,500 || 346,000 || 393,500 || 441,000 || 492,400 ||   || 2 443,000 ||
 Plăți || (5) || 110,240 || 235,240 || 287,240 || 311,240 || 327,240 || 368,240 || 439,240 || 364,320 || 2 443,000 ||
  TOTAL credite cu caracter administrativ alocate din pachetul financiar pentru programe specifice || (6) || 11,000 || 11,000 || 11,000 || 11,000 || 11,000 || 12,000 || 12,000 ||   || 79,000 ||
 TOTAL credite de la RUBRICA <1> din cadrul financiar multianual || Angajamente || =4+ 6 || 224,600 || 267,000 || 311,500 || 357,000 || 404,500 || 453,000 || 504,400 ||   || 2 522,000 ||
 Plăți || =5+ 6 || 121,240 || 246,240 || 298,240 || 322,240 || 338,240 || 380,240 || 451,240 || 364,320 || 2 522,000 ||
 ||
 Rubrica din cadrul financiar multianual: || 5 || „Cheltuieli administrative”
Milioane EUR
(până la 3 zecimale)
   ||   ||   || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || TOTAL
 DG: ENTR ||
  Resurse umane || 18,764 || 19,140 || 19,522 || 19,913 || 20,311 || 20,717 || 21,131 || 139,498
  Alte cheltuieli administrative || 0,086 || 0,088 || 0,089 || 0,091 || 0,093 || 0,095 || 0,097 || 0,639
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL credite de la RUBRICA 5 DG ENTR[30] din cadrul financiar multianual || (Total angajamente = Total plăți) || 18,850 || 19,228 || 19,611 || 20,004 || 20,404 || 20,812 || 21,228 || 140,137
Milioane EUR
(până la 3 zecimale)
   ||   ||   || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || După 2020 || TOTAL
 TOTAL credite de la RUBRICILE 1 la 5 din cadrul financiar multianual || Angajamente || 243,450 || 286,228 || 331,111 || 377,004 || 424,904 || 473,812 || 525,628 ||   || 2 662,137
 Plăți || 140,090 || 265,468 || 317,851 || 342,244 || 358,644 || 401,052 || 472,468 || 364,320 || 2 662,137
3.2.2.   Impactul
estimat asupra creditelor operaționale
–
¨         Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de
credite operaționale
–
X         Propunerea/inițiativa implică
utilizarea de credite operaționale, conform explicațiilor de mai jos.
Credite de angajament în milioane EUR
(până la 3 zecimale)
 || Indică obiectivele și realizările[31] ò ||   ||   || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || TOTAL
 || REALIZĂRI
 || Natura realizării[32] || Costul mediu al realizării || Numărul de realizări || Cost || Numărul de realizări || Cost || Numărul de realizări || Cost || Numărul de realizări || Cost || Numărul de realizări || Cost || Numărul de realizări || Cost || Numărul de realizări || Cost || Numărul total de realizări || Cost total
 || OBIECTIVUL SPECIFIC nr. 1: îmbunătățirea condițiilor-cadru pentru competitivitatea și durabilitatea întreprinderilor din Uniune ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Activități de îmbunătățire a competitivității europene || Studii, evaluările impactului, evaluări și conferințe || 0,250 || 54 || 13,500 || 55 || 13,750 || 57 || 14,250 || 58 || 14,500 || 60 || 15,000 || 61 || 15,250 || 62 || 15,500 || 407 || 101,680
 || Activități de dezvoltare a politicii privind IMM-urile și de promovare a competitivității IMM-urilor || Reuniuni, rapoarte, baze de date || 0,075 || 98 || 7,350 || 98 || 7,350 || 122 || 9,150 || 124 || 9,300 || 128 || 9,600 || 138 || 10,350 || 152 || 11,400 || 860   || 64,480
 || Turism || Proiecte, premii, studii, evenimente || 1,000 || 9 || 9,000 || 12 || 12,000 || 16 || 16,000 || 19 || 19,000 || 22 || 22,000 || 25 || 25,000 || 28 || 28,000 || 131 || 131,440
 ||  Noi concepte de afaceri pentru bunurile de consum || Replicarea pe piață – proiecte tip || 1,000 || 8 || 8,000 || 9 || 9,000 || 11 || 11,000 || 13 || 13,000 || 14 || 14,000 || 15 || 15,000 || 17 || 17,000 || 87 || 86,800
 || Subtotal pentru obiectivul specific nr. 1 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 384,400
 || OBIECTIVUL SPECIFIC nr. 2: Promovarea spiritului antreprenorial ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Activități de promovare a spiritului antreprenorial || Studii, campanii, evenimente || 0,5 || 5 || 2,500 || 6 || 3,000 || 5 || 2,500 || 6 || 3,000 || 6 || 3,000 || 6 || 3,000 || 7 || 3,500 || 41 || 20,720
 || numărul de schimburi || 0,007 || 600 || 4,200 || 720 || 5,040 || 1 300 || 9,100 || 1 400 || 9,800 || 1 650 || 11,550 || 1 770 || 12,390 || 2 000 || 14,000 || 9 440 || 66,080
 || Subtotal pentru obiectivul specific nr. 2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 86,800
 || OBIECTIVUL SPECIFIC nr. 3: Îmbunătățirea accesului IMM-urilor la finanțare ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Instrumente financiare || Nr. de IMM-uri beneficiare (garanții la împrumuturi) || 0,004 || 7 500 || 30,000 || 17 000 || 68,000 || 27 000 || 108,000 || 31 000 || 124,000 || 31 000 || 124,000 || 31 000 || 124,000 || 42 000 || 168,000 || 186 500 || 746,320
   || Volumul împrumuturilor (milioane EUR) ||   || 1 071 ||   || 2 201 ||   || 3 384 ||   || 3 995 ||   || 4 065 ||   || 4 119 ||   || 5 420 ||   || 24 255 ||
   || Nr. de IMM-uri beneficiare (CR) || 1, 220 || 10 || 12,200 || 30 || 36,600 || 46 || 56,120 || 85 || 103,700 || 115 || 140,300 || 140 || 170,800 || 140 || 170,800 || 566 || 690,000
   || Milioane EUR alocate (CR) ||   || 103 ||   || 343 ||   || 686 ||   || 1 064 ||   || 1 445 ||   || 1 817 ||   || 1 869 ||   || 7 327 ||
 || Subtotal pentru obiectivul specific nr. 3 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1 436,320
 || OBIECTIVUL SPECIFIC nr. 4: Îmbunătățirea accesului la piețe ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Rețeaua întreprinderilor europene || Propuneri de parteneriat   || 0,005 || 5 732 || 28,660 || 5 821 || 29,105 || 5 923 || 29,615 || 6 040 || 30,200 || 6 106 || 30,530 || 6 336 || 31,680 || 6 540 || 32,700 || 42 498 || 212,500
 || IMM-uri care beneficiază de servicii de sprijin (pe 1 000 de IMM-uri) || 0,065 || 403 || 26,195 || 418 || 27,170 || 438 || 28,47 || 458 || 29,77 || 488 || 31,720 || 508 || 33,020 || 539 || 35,035 || 3 252 || 211,380
 || Sprijin pentru IMM-urile din străinătate || Studii || 0,250 || 10 || 2,500 || 12 || 3,000 || 15 || 3,750 || 14 || 3,500 || 15 || 3,750 || 18 || 4,500 || 20 || 5,000 || 104 || 25,951
 ||   || Centre pentru IMM-uri; servicii de asistență pentru IMM-uri || 1,000 || 5 || 5,000 || 6 || 6,000 || 7 || 7,000 || 9 || 9,000 || 10 || 10,000 || 11 || 11,000 || 12 || 12,000 || 60 || 60,000
 ||   || Platforme evenimente, activități de promovare || 0,200 || 6 || 1,200 || 6 || 1,300 || 8 || 1,600 || 10 || 1,900 || 10 || 2,000 || 12 || 2,400 || 13 || 2,600 ||   || 13,249
 || Sprijin pentru cooperarea industrială internațională || Reuniuni pentru ateliere de lucru || 0,200 || 5 || 1,000 || 7 || 1,400 || 8 || 1,600 || 9 || 1,800 || 10 || 2,000 || 11 || 2,200 || 12 || 2,400 || 62 || 12,400
 || Subtotal pentru obiectivul specific nr. 4 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 535,480
 || COST TOTAL ||   || 213,600 ||   || 256,000 ||   || 300,500 ||   || 346,000 ||   || 393,500 ||   || 441,000 ||   || 492,400 ||   || 2443,000
3.2.3.   Impactul
estimat asupra creditelor cu caracter administrativ
3.2.3.1.            Rezumat

–
¨         Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de
credite cu caracter administrativ
–
X         Propunerea/inițiativa implică
utilizarea de credite cu caracter administrativ, conform explicațiilor de
mai jos:
Milioane EUR
(până la 3 zecimale)
   || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || TOTAL
 RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Resurse umane || 18,764 || 19,140 || 19,522 || 19,913 || 20,311 || 20,717 || 21,131 || 139,498
 Alte cheltuieli administrative || 0,086 || 0,088 || 0,089 || 0,091 || 0,093 || 0,095 || 0,097 || 0,639
 Subtotal RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual || 18,850 || 19,228 || 19,611 || 20,004 || 20,404 || 20,812 || 21,228 || 140,137
 În afara RUBRICII 5[33] din cadrul financiar multianual ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Resurse umane ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Alte cheltuieli cu caracter administrativ ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Subtotal în afara RUBRICII 5 din cadrul financiar multianual ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL || 18,85050 || 19,228 || 19,611 || 20,004 || 20,404 || 20,812 || 21,228 || 140,137
3.2.3.2.            Necesarul
de resurse umane estimat
–
¨         Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de resurse
umane
–
X         Propunerea/inițiativa implică
utilizarea de resurse umane, conform explicațiilor de mai jos.
Estimarea
trebuie exprimată în ENI
   || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020
  Posturi din schema de personal (funcționari și agenți temporari)
 XX 01 01 01 (la sediu și în birourile de reprezentare ale Comisiei) || 110 || 110 || 110 || 110 || 110 || 110 || 110
 XX 01 01 02 (în delegații) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (cercetare indirectă) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (cercetare directă) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Personal extern (în echivalent normă întreagă: ENI)[34] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 01 (AC, INT, END din „pachetul global”) || 58 || 58 || 58 || 58 || 58 || 58 || 58
 XX 01 02 02 (AC, INT, JED, AL și END în delegații) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy[35] || la sediu[36] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || în delegații ||   ||   ||     ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (AC, INT, END - cercetare indirectă) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (AC, INT, END - cercetare directă) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Alte linii bugetare (a se preciza) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL || 168 || 168 || 168 || 168 || 168 || 168 || 168
XX este domeniul de
politică sau titlul din buget în cauză.
Necesarul de resurse umane va fi acoperit de
efectivele de personal ale DG-ului în cauză alocate deja gestionării
acțiunii și/sau redistribuite intern în cadrul DG-ului, completate,
după caz, prin resurse suplimentare, care ar putea fi alocate DG-ului care
gestionează acțiunea în cadrul procedurii de alocare anuală
și luând în considerare constrângerile bugetare. DG ENTR preconizează
externalizarea parțială către o agenție executivă
existentă. Sumele și imputările vor fi ajustate, dacă este
necesar, în conformitate cu rezultatele procesului de externalizare.
Descrierea sarcinilor care trebuie efectuate:
 Funcționari și agenți temporari ||
 Personal extern ||
3.2.4.   Compatibilitatea
cu cadrul financiar multianual actual
–
X         Propunerea/inițiativa este
compatibilă cu propunerea Comisiei pentru un cadru financiar multianual
pentru perioada 2014-2020, COM(2011) 500 final.
–
¨         Propunerea/inițiativa necesită o reprogramare a
rubricii corespunzătoare din cadrul financiar multianual.
A se explica
reprogramarea necesară, precizându-se liniile bugetare în cauză
și sumele aferente.
[…]
–
¨         Propunerea/inițiativa necesită recurgerea la
instrumentul de flexibilitate sau la revizuirea cadrului financiar multianual[37].
A se explica
necesitatea efectuării acestei acțiuni, precizând rubricile și
liniile bugetare în cauză, precum și sumele aferente.
[…]
3.2.5.   Participarea
terților la finanțare [urmează să se completeze]
–
Propunerea/inițiativa nu prevede
cofinanțare din partea terților
Credite în milioane EUR (până la 3
zecimale)
   || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || Total
 State care nu sunt membre ale UE și care participă la program[38] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL credite cofinanțate || Pm || Pm || Pm || Pm || Pm || Pm || Pm || Pm
3.3.      Impactul
estimat asupra veniturilor
–
X         Propunerea/inițiativa nu are impact
asupra veniturilor.
–
¨         Propunerea/inițiativa are următorul impact
financiar:
–
¨         asupra resurselor proprii
–
¨         asupra diverselor venituri
Milioane EUR (până la 3 zecimale)
 Linie bugetară de venituri: || Credite disponibile pentru exercițiul bugetar actual || Impactul propunerii/inițiativei[39]
 Anul N || Anul N+1 || Anul N+2 || Anul N+3 || … a se introduce numărul de coloane necesar pentru a reflecta durata impactului (a se vedea punctul 1.6)
 Articolul …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Pentru diversele venituri alocate, a se
preciza linia bugetară (liniile bugetare) afectată (afectate).
[…]
A se specifica metoda de calcul al impactului
asupra veniturilor.
[1]               COM(2011) 500 final.
[2]               În primii 3 ani, portalul internet și serviciile de
e-învățare în materie de DPI au înregistrat peste 50 000 de
utilizatori diferiți și peste 2 milioane de accesări; anual
se organizează peste 30 de seminarii de formare și ateliere de
lucru interactive, 2/3 dintre acestea desfășurându-se în Europa, în
vederea informării cu privire la preocupările IMM-urilor.
[3]               Studii/anchete efectuate de către statele membre
mai mici ar avea o valoare adăugată europeană mai mică, nu
ar reuși să acopere domeniul de aplicare la nivelul UE și ar
putea genera o dublare a cercetării deja efectuate în alte țări.
[4]               Acest tip de măsuri implică o valoare adăugată
și un impact mai mare, dacă sunt aplicate printr-o abordare
coordonată/complementară între statele membre; în plus, statele
membre mai mici tind să aibă resurse mai puține pentru
promovarea destinațiilor lor și, în special, pentru promovarea
produselor turistice transnaționale.
[5]               COM(2011) 500 final, SEC(2011) 867 - 868 final.
Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul
Economic și Social European și Comitetul Regiunilor: Un buget pentru
Europa 2020 - Partea a II-a: fișe de politică.
[6]               Raport final: Evaluarea Agenției Executive pentru
Competitivitate și Inovare; 12 mai 2011.
http://ec.europa.eu/cip/files/docs/evaluation-of-eaci-may-2011_en.pdf
[7]               http://ec.europa.eu/cip/files/docs/public-consultation-annex2-to-final-report_en.pdf

[8]               http://ec.europa.eu/enterprise/dg/files/evaluation/final_report_eip_interim_evaluation_04_2009_en.pdf

[9]               http://ec.europa.eu/cip/files/docs/eip-final-evaluation-report_en.pdf

[10]             Bugetul programului a fost redus comparativ cu suma
publicată în Comunicarea Comisiei „Un buget pentru Europa 2020”
[COM(2011)500], ca urmare a faptului că acțiunile destinate
sprijinirii standardizării vor fi finanțate, până la o valoare de
182 de milioane EUR, în afara programului, pentru a le păstra o
structură reușită și o punere în aplicare eficientă.
[11]             COM(2010) 2020 final.
[12]             COM(2010) 614 final.
[13]             COM(2008) 394 final.
[14]             COM(2011) 78 final.
[15]             COM(2011) 398 final.
[16]             JO L 124, 20.5.2003, p. 36.
[17]             Ancheta Eurobarometru din 2009 privind spiritul
antreprenorial.
[18]             COM(2010) 352 final.
[19]             JO C 139, 14.6.2006, p. 1.
[20]             JO L 55, 28.2.2011, p. 13.
[21]             JO L 310, 9.11.2006, p. 15.
[22]             Acești indicatori se referă la evoluțiile
din domeniul politicii privind întreprinderile și industria. Comisia nu
este singura responsabilă pentru îndeplinirea obiectivelor. O serie de
alți factori în afara controlului Comisiei afectează, de asemenea,
rezultatele în acest domeniu.
[23]             NEER/REER pe baza ULC, excluzând impactul
fluctuațiilor valutare (NEER = cursul de schimb nominal efectiv; REER =
cursul de schimb real efectiv; CSU = costuri salariale unitare.
[24]             ABM: gestiune pe activități - ABB: întocmirea
bugetului pe activități.
[25]             Astfel cum se menționează la articolul 49
alineatul (6) litera (a) sau (b) din Regulamentul financiar.
[26]             Detalii cu privire la tipurile de gestiune și
trimiterile la Regulamentul financiar pot fi găsite pe site-ul BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[27]             Astfel cum se menționează la articolul 185
din Regulamentul financiar.
[28]             COM(2011) 376, 24.6.2011.
[29]             Asistență tehnică și/sau
administrativă și cheltuieli de sprijin pentru punerea în aplicare a
programelor și/sau a acțiunilor UE (fostele linii „BA”), agenții
executive (fără a ține cont de externalizarea suplimentară
prevăzută), cercetare directă și cercetare indirectă.
[30]             DG ENTR preconizează externalizarea
parțială către o agenție executivă existentă.
Sumele și imputările vor fi ajustate, dacă este necesar, în
conformitate cu rezultatele procesului de externalizare. „Alte cheltuieli
administrative” se referă la finanțarea reuniunilor comisiilor
obligatorii.
[31]             Această divizare indicativă a creditelor
operaționale și distribuția bugetului între acțiunile
propuse care rezultă din aceasta se bazează pe natura acțiunilor
prevăzute: de exemplu, activitățile de dezvoltare a politicii
privind IMM-urile și de promovare a competitivității IMM-urilor
sunt evoluții de politică bazate pe studii și evenimente care
vor fi puse în aplicare prin intermediul achizițiilor publice și vor
fi mai puțin costisitoare decât activitățile preconizate în
domeniul turismului și al bunurilor de consum care implică cereri de
propuneri.
[32]             Realizările sunt reprezentate de produse și
servicii care urmează să fie furnizate (de exemplu, numărul de
schimburi de studenți finanțate, numărul de kilometri de
șosele construiți etc.).
[33]             Asistență tehnică și/sau
administrativă și cheltuieli de sprijin pentru punerea în aplicare a
programelor și/sau a acțiunilor UE (fostele linii „BA”), cercetare
directă și cercetare indirectă.
[34]             AC = agent contractual; INT = personal interimar („ Intérimaire
”); JED= „Jeune Expert en Délégation” (tânăr expert în
delegații); AL= agent local; END= expert național detașat.
[35]             Sub plafonul pentru personal extern din credite
operaționale (fostele linii „BA”).
[36]             În special pentru fonduri structurale, Fondul european
agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și Fondul european pentru
pescuit (FEP).
[37]             A se vedea punctele 19 și 24 din Acordul
interinstituțional.
[38]             Programul, în anumite condiții și sub rezerva
plății unei contribuții financiare în cadrul programului, este
deschis participării țărilor din Asociația Europeană a
Liberului Schimb (AELS) care sunt membre ale Spațiului Economic European
(SEE), țărilor candidate și potențial candidate și
țărilor care intră în sfera de aplicare a politicilor europene
de vecinătate (a se vedea articolul 5).
[39]             În ceea ce privește resursele proprii
tradiționale (taxe vamale, cotizațiile pentru zahăr), sumele
indicate trebuie să fie sume nete, și anume sume brute după
deducerea a 25 % pentru costuri de colectare.