				|

		52014PC0324

			Propunere de DECIZIE A CONSILIULUI privind adoptarea de către Lituania a monedei euro la 1 ianuarie 2015 /* COM/2014/0324 final - 2014/0170 (NLE) */

			   	EXPUNERE
DE MOTIVE
1.           CONTEXTUL PROPUNERII
La 3 mai 1998, Consiliul a decis că
Belgia, Germania, Spania, Franța, Irlanda, Italia, Luxemburg,
Țările de Jos, Portugalia, Austria și Finlanda îndeplineau
condițiile necesare pentru adoptarea euro la 1 ianuarie 1999. Danemarca
și Regatul Unit au folosit clauzele de neparticipare și, prin urmare,
nu au fost evaluate de Consiliu. Grecia și Suedia au fost considerate de
Consiliu drept state membre care fac obiectul unei derogări. La 19 iunie 2000,
Consiliul a decis că Grecia îndeplinea condițiile necesare pentru
adoptarea monedei euro la 1 ianuarie 2001. Țările care au aderat la
Uniunea Europeană la 1 mai 2004 (Republica Cehă, Estonia, Cipru,
Letonia, Lituania, Ungaria, Malta, Polonia, Slovenia și Slovacia) au devenit
state membre care fac obiectul unei derogări în conformitate cu articolul 4
din Actul de aderare. La 11 iulie 2006, Consiliul a decis că Slovenia
îndeplinea condițiile necesare pentru adoptarea monedei euro la 1 ianuarie
2007. Bulgaria și România, care au aderat la Uniunea Europeană la 1
ianuarie 2007, au devenit state membre care fac obiectul unei derogări în
conformitate cu articolul 5 din Actul de aderare. La 10 iulie 2007, Consiliul a
decis că Cipru și Malta îndeplineau condițiile necesare pentru adoptarea
monedei euro la 1 ianuarie 2008. La 8 iulie 2008, Consiliul a decis că
Slovacia îndeplinea condițiile necesare pentru adoptarea monedei euro la 1
ianuarie 2009. La 13 iulie 2010, Consiliul a decis că Estonia îndeplinea
condițiile necesare pentru adoptarea monedei euro la 1 ianuarie 2011.
Croația a aderat la Uniunea Europeană la data de 1 iulie 2013 și
a devenit stat membru care face obiectul unei derogări în conformitate cu
articolul 5 din Actul de aderare. La 9 iulie 2013, Consiliul a decis că
Letonia îndeplinea condițiile necesare pentru adoptarea monedei euro la 1
ianuarie 2014.
Articolul 140 alineatul (1) din Tratatul
privind funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare „tratatul”)
stipulează că cel puțin la fiecare doi ani sau la solicitarea
unui stat membru care face obiectul unei derogări, Comisia și Banca
Centrală Europeană prezintă Consiliului un raport privind
progresele efectuate de statele membre care fac obiectul unei derogări în
îndeplinirea obligațiilor care le revin în vederea realizării uniunii
economice și monetare. Pe baza propriului raport și a raportului BCE,
Comisia trebuie să înainteze Consiliului o propunere de decizie a
Consiliului de abrogare a derogării statelor membre care îndeplinesc condițiile
necesare, în conformitate cu procedura stabilită la articolul 140
alineatul (2) din tratat.
Raportul de convergență al Comisiei
și cel al BCE au fost publicate la 4 iunie 2014. Rapoartele
examinează dacă legislația internă a Lituaniei, inclusiv
statutul băncii centrale naționale, este compatibilă cu
articolele 130 și 131 din tratat și cu Statutul SEBC și al BCE.
Rapoartele examinează, de asemenea, dacă a fost atins un grad înalt
de convergență sustenabilă, analizând în ce măsură au
fost îndeplinite criteriile de convergență, și iau în
considerare o serie de alți factori menționați la articolul 140
alineatul (1) ultimul paragraf din tratat.
În raportul său de convergență,
Comisia concluzionează că Lituania îndeplinește condițiile
pentru adoptarea monedei euro.
Pe baza raportului său și a
raportului BCE, Comisia a adoptat propunerea anexată de decizie a
Consiliului de abrogare a derogării pentru Lituania începând cu 1 ianuarie
2015.
2.           REZULTATELE
CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRII
IMPACTULUI
Provocările în materie de politică
economică cu care sunt confruntate statele membre sunt discutate în mod
regulat la diferite rubrici în cadrul Comitetului economic și financiar
și al ECOFIN/Eurogrup. Este vorba, printre altele, și despre discuții
informale asupra unor chestiuni specifice pregătirii unei eventuale
intrări în zona euro (inclusiv asupra politicilor privind cursul de
schimb). Dialogul cu mediul universitar și alte grupuri interesate are loc
în cadrul unor conferințe/seminare sau ad-hoc.
Evoluțiile economice din zona euro
și din statele membre sunt evaluate în cadrul diverselor proceduri de
coordonare și supraveghere a politicilor economice (în special în temeiul
articolului 121 din tratat), precum și în contextul monitorizării
și examinării regulate de către Comisie a evoluției
fiecărei țări și a zonei în ansamblul său (prin
prognoze, publicații periodice, contribuții la Comitetul economic
și financiar și ECOFIN/Eurogrup). În conformitate cu principiul
proporționalității și cu practica anterioară, nu a
fost efectuată o evaluare oficială a impactului.
3.           ELEMENTELE JURIDICE ALE
PROPUNERII
3.1.        Temei juridic
Temeiul juridic al prezentei propuneri îl
reprezintă articolul 140 alineatul (2) din tratat, care stabilește
procedura pentru luarea unei decizii de către Consiliu cu privire la
adoptarea monedei euro și abrogarea derogării în statele membre în
cauză.
Consiliul hotărăște la
propunerea Comisiei, după consultarea Parlamentului European, după
discutarea în cadrul Consiliului European și după primirea unei
recomandări din partea majorității calificate a membrilor
săi care reprezintă statele membre a căror monedă este
euro.
3.2.        Subsidiaritate și
proporționalitate
Propunerea intră în sfera
competenței exclusive a Uniunii. Prin urmare, principiul
subsidiarității nu se aplică.
Prezenta propunere nu depășește
ceea ce este necesar în vederea atingerii obiectivului urmărit și,
prin urmare, este conformă principiului proporționalității.
3.3.        Alegerea instrumentului
juridic
Decizia este singurul instrument adecvat,
conform articolului 140 alineatul (2) din tratat.
4.           IMPLICAȚII BUGETARE
Propunerea nu are implicații asupra
bugetului Uniunii Europene.
2014/0170 (NLE)
Propunere de
DECIZIE A CONSILIULUI
privind adoptarea de către Lituania a
monedei euro la 1 ianuarie 2015

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 140 alineatul (2),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
având în vedere raportul Comisiei Europene[1],
având în vedere raportul Băncii Centrale
Europene[2],
având în vedere avizul Parlamentului European,
având în vedere dezbaterile Consiliului
European,
având în vedere recomandarea membrilor
Consiliului care reprezintă statele membre a căror monedă este
euro,
întrucât:
(1)       A treia etapă a Uniunii
economice și monetare („UEM”) a început la 1 ianuarie 1999. Consiliul,
reunit la Bruxelles la 3 mai 1998, la nivel de șefi de stat sau de guvern,
a decis că Belgia, Germania, Spania, Franța, Irlanda, Italia,
Luxemburg, Țările de Jos, Austria, Portugalia și Finlanda
îndeplineau condițiile necesare pentru adoptarea euro la 1 ianuarie 1999[3].
(2)       Prin Decizia 2000/427/CE[4], Consiliul a decis
că Grecia îndeplinea condițiile necesare pentru adoptarea euro la 1
ianuarie 2001. Prin Decizia 2006/495/CE[5],
Consiliul a decis că Slovenia îndeplinea condițiile necesare pentru
adoptarea euro la 1 ianuarie 2007. Prin Deciziile 2007/503/CE[6] și 2007/504/CE[7], Consiliul a decis
că Cipru și Malta îndeplineau condițiile necesare pentru
adoptarea euro la 1 ianuarie 2008. Prin Decizia 2008/608/CE[8], Consiliul a decis
că Slovacia îndeplinea condițiile necesare pentru adoptarea monedei
euro. Prin Decizia 2010/416/UE[9],
Consiliul a decis că Estonia îndeplinea condițiile necesare pentru
adoptarea monedei euro. Prin Decizia 2013/387/UE[10], Consiliul a decis
că Letonia îndeplinea condițiile necesare pentru adoptarea monedei
euro.
(3)       În conformitate cu alineatul
(1) din Protocolul privind unele dispoziții referitoare la Regatul Unit al
Marii Britanii și Irlandei de Nord anexat la Tratatul de instituire a
Comunității Europene (denumit în continuare „Tratatul CE”), Regatul
Unit a notificat Consiliului că nu intenționa să treacă la
a treia etapă a UEM la 1 ianuarie 1999. Notificarea respectivă nu a
fost modificată. În conformitate cu alineatul (1) din Protocolul privind
anumite dispoziții cu privire la Danemarca anexat la Tratatul CE și
cu decizia luată de șefii de stat sau de guvern reuniți la
Edinburgh în decembrie 1992, Danemarca a notificat Consiliului că nu va
participa la a treia etapă a UEM. Danemarca nu a solicitat inițierea
procedurii menționate la articolul 140 alineatul (2) din Tratatul privind
funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare „tratatul”).
(4)       În temeiul Deciziei 98/317/CE,
Suedia beneficiază de o derogare în sensul articolului 139 alineatul (1)
din tratat. În conformitate cu articolul 4 din Actul de aderare din 2003[11], Republica Cehă,
Lituania, Ungaria și Polonia fac obiectul unei derogări în sensul
articolului 139 alineatul (1) din tratat. În conformitate cu articolul 5 din
Actul de aderare din 2005[12],
Bulgaria și România fac obiectul unei derogări în sensul articolului 139
alineatul (1) din tratat. În conformitate cu articolul 5 din Actul de aderare[13], Croația face
obiectul unei derogări în sensul articolului 139 alineatul (1) din tratat.
(5)       Banca Centrală
Europeană („BCE”) a fost înființată la 1 iulie 1998. Sistemul
Monetar European a fost înlocuit cu un mecanism al cursului de schimb, a
cărui instituire a fost convenită printr-o rezoluție a
Consiliului European privind înființarea unui mecanism al cursului de
schimb în a treia etapă a uniunii economice și monetare, din 16 iunie
1997[14].
Procedurile aferente mecanismului cursului de schimb din a treia etapă a
uniunii economice și monetare (ERM II) au fost stabilite prin Acordul din 16
martie 2006 între Banca Centrală Europeană și băncile
centrale naționale ale statelor membre din afara zonei euro, de stabilire
a procedurilor de funcționare ale mecanismului cursului de schimb în etapa
a treia a Uniunii economice și monetare[15].
(6)       Articolul 140 alineatul (2)
din tratat stabilește procedurile de abrogare a derogării de care
beneficiază statele membre în cauză. Cel puțin o dată la
fiecare doi ani sau la cererea unui stat membru care face obiectul unei
derogări, Comisia și BCE prezintă un raport Consiliului, în
conformitate cu procedura prevăzută la articolul 140 alineatul (1)
din tratat.
(7)       Legislația
națională a statelor membre, inclusiv statutele băncilor
centrale naționale, trebuie să fie adaptate în mod corespunzător
pentru a asigura compatibilitatea cu articolele 130 și 131 din tratat
și cu Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al
Băncii Centrale Europene („Statutul SEBC și al BCE”). Rapoartele
Comisiei și ale BCE prezintă o evaluare detaliată a
compatibilității legislației din Lituania cu articolele 130
și 131 din tratat și cu Statutul SEBC și al BCE.
(8)       În conformitate cu articolul 1
din Protocolul nr. 13 privind criteriile de convergență
menționate la articolul 140 din tratat, criteriul de stabilitate a
prețurilor menționat la articolul 140 alineatul (1) prima
liniuță din tratat înseamnă că un stat membru dispune de o
stabilitate a prețurilor sustenabilă și de o rată medie a
inflației, măsurată în cursul unei perioade de un an înainte de
examinare, care nu depășește cu mai mult de 1,5 puncte
procentuale rata inflației a cel mult trei state membre cu cele mai bune
rezultate în materie de stabilitate a prețurilor. Pentru a evalua
stabilitatea prețurilor, inflația se măsoară prin indici
armonizați ai prețurilor de consum (IAPC), definiți în
Regulamentul (CE) nr. 2494/95 al Consiliului[16].
Pentru a evalua criteriul de stabilitate a prețurilor, inflația
dintr-un stat membru se măsoară prin intermediul variației
procentuale a mediei aritmetice a 12 indici lunari în raport cu media
aritmetică a 12 indici lunari înregistrați în perioada
precedentă. În rapoartele Comisiei și ale BCE s-a luat ca valoare de
referință media aritmetică simplă a ratelor inflației
înregistrate în cele trei state membre cu cele mai bune rezultate în materie de
stabilitate a prețurilor, plus 1,5 puncte procentuale. În perioada de un
an care s-a încheiat în aprilie 2014, valoarea de referință a
inflației a fost calculată ca reprezentând 1,7%, Letonia, Portugalia
și Irlanda fiind cele trei state membre cu cele mai bune rezultate în
materie de stabilitate a prețurilor, cu rate ale inflației de 0,1%, 0,3%,
respectiv 0,3%. Este justificată excluderea dintre statele membre cu cele
mai bune rezultate a celor ale căror rate ale inflației nu ar putea
fi considerate o referință valabilă pentru alte state membre.
Astfel de excepții au fost identificate în trecut în cadrul rapoartelor de
convergență din 2004, 2010 și 2013. În situația
actuală, este justificat să se excludă Grecia, Bulgaria și
Cipru dintre statele cu cele mai bune rezultate[17]. Acestea sunt
înlocuite cu Letonia, Portugalia și Irlanda, statele membre cu ratele medii
ale inflației imediat următoare, pentru calcularea valorii de
referință.
(9)       În conformitate cu articolul 2
din Protocolul nr. 13, criteriul situației finanțelor publice
menționat la articolul 140 alineatul (1) a doua liniuță din
tratat înseamnă că, la momentul examinării, statul membru în
cauză nu face obiectul unei decizii a Consiliului în temeiul articolului 126
alineatul (6) din tratat privind existența unui deficit excesiv în
respectivul stat membru.
(10)     În conformitate cu articolul 3
din Protocolul nr. 13, criteriul de participare la mecanismul cursului de
schimb al Sistemului Monetar European menționat la articolul 140 alineatul
(1) a treia liniuță din tratat înseamnă că un stat membru a
respectat marjele normale de fluctuație prevăzute pentru mecanismul
cursului de schimb (ERM) al Sistemului Monetar European fără să
cunoască tensiuni grave cel puțin pe parcursul ultimilor doi ani
dinaintea examinării. Mai exact, statul membru nu a depreciat, din proprie
inițiativă, cursul central bilateral al propriei monede în raport cu
euro în decursul aceleiași perioade. De la 1 ianuarie 1999, ERM II
asigură cadrul de evaluare a îndeplinirii criteriului cursului de schimb.
În evaluarea îndeplinirii acestui criteriu, inclusă în rapoartele lor,
Comisia și BCE au examinat perioada de doi ani care s-a încheiat la 15 mai
2014.
(11)     În conformitate cu articolul 4
din Protocolul nr. 13, criteriul de convergență a ratelor dobânzilor
menționat la articolul 140 alineatul (1) a patra liniuță din
tratat înseamnă că, în cursul unei perioade de un an înaintea
examinării, un stat membru a avut o rată a dobânzii nominală
medie pe termen lung care nu a depășit-o cu mai mult de 2 puncte
procentuale pe cea a cel mult trei state membre care au înregistrat cele mai
bune rezultate în domeniul stabilității prețurilor. Pentru a
evalua convergența ratelor dobânzii, s-au utilizat rate ale dobânzilor
comparabile pentru obligațiunile de stat de referință pe 10 ani.
Pentru a evalua îndeplinirea criteriului privind rata dobânzii, în rapoartele
Comisiei și ale BCE a fost considerată ca valoare de
referință valoarea calculată ca medie aritmetică
simplă a ratelor dobânzii nominale pe termen lung înregistrate în trei
state membre care au cele mai bune rezultate în materie de stabilitate a
prețurilor, plus 2 puncte procentuale. Valoarea de referință se
bazează pe ratele dobânzilor pe termen lung din Letonia (3,3 la
sută), Irlanda (3,5 la sută) și Portugalia (5,9 la sută)
și în perioada de un an care s-a încheiat în aprilie 2014 a fost de 6,2 la
sută.
(12)     În conformitate cu articolul 5
din Protocolul nr. 13, datele utilizate în prezenta evaluare a îndeplinirii
criteriilor de convergență sunt furnizate de Comisie. Comisia a
furnizat date pentru pregătirea prezentei propuneri. Datele bugetare au
fost comunicate de Comisie pe baza raportărilor făcute de statele
membre până la 1 aprilie 2014, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 479/2009
al Consiliului[18].
(13)     Pe baza rapoartelor prezentate
de Comisie și de BCE cu privire la progresele înregistrate de Lituania în
îndeplinirea obligațiilor sale privind realizarea uniunii economice
și monetare, Comisia a ajuns la următoarele concluzii:
(a)     legislația internă a Lituaniei,
inclusiv statutul băncii centrale naționale, este compatibilă cu
articolele 130 și 131 din tratat și cu statutul SEBC și al BCE;
(b)     în ceea ce privește îndeplinirea de
către Lituania a criteriilor de convergență menționate la
cele patru liniuțe de la articolul 140 alineatul (1) din tratat:
–
rata medie a inflației din Lituania în anul care
s-a încheiat în aprilie 2014 a fost de 0,6%, valoare cu mult mai mică
decât valoarea de referință, și care probabil va rămâne sub
valoarea de referință în lunile următoare;
–
Lituania nu face obiectul unei decizii a
Consiliului privind existența unui deficit excesiv, deficitul său
bugetar atingând 2,1% din PIB în 2013;
–
Lituania a participat la ERM II începând cu 28
iunie 2004; la admiterea în ERM II, autoritățile s-au angajat
unilateral să mențină regimul de consiliu monetar în cadrul
mecanismului. În cei doi ani care au precedat prezenta evaluare, cursul de
schimb al litas nu a deviat de la cursul de schimb central și nu s-a
confruntat cu tensiuni;
–
în anul care s-a încheiat în aprilie 2014, rata
dobânzii pe termen lung din Lituania a fost, în medie, de 3,6%, valoare mai
mică decât valoarea de referință;
(c)     având în vedere evaluarea privind
compatibilitatea legislației și îndeplinirea criteriilor de
convergență, precum și a altor factori, Lituania
îndeplinește condițiile pentru adoptarea monedei euro,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Lituania îndeplinește condițiile
necesare pentru adoptarea monedei euro. Derogarea de care beneficiază
Lituania, menționată la articolul 4 din Actul de aderare din 2003, se
abrogă de la 1 ianuarie 2015.
Articolul 2
Prezenta
decizie se adresează statelor membre.
Adoptată la Bruxelles,
                                                                       Pentru
Consiliu
                                                                       Președintele
[1]               JO [...], p. [..].
[2]               JO [...], p. [..].
[3]               Decizia 1998/317/CE a Consiliului din 3 mai 1998 în
conformitate cu articolul 109j alineatul (4) din tratat (JO L 139, 11.5.1998,
p. 30).
[4]               Decizia 2000/427/CE a Consiliului din 19 iunie 2000 în
conformitate cu articolul 122 alineatul (2) din tratat, privind adoptarea de
către Grecia a monedei unice la 1 ianuarie 2001 (JO L 167, 7.7.2000, p. 19).
[5]               Decizia 2006/495/CE a Consiliului din 11 iulie 2006 în
conformitate cu articolul 122 alineatul (2) din tratat, privind adoptarea de
către Slovenia a monedei unice la 1 ianuarie 2007 (JO L 195, 15.7.2006, p.
25).
[6]               Decizia 2007/503/CE a Consiliului din 10 iulie 2007
privind adoptarea de către Cipru a monedei unice la 1 ianuarie 2008, în
conformitate cu articolul 122 alineatul (2) din tratat (JO L 186, 18.7.2007, p.
29).
[7]               Decizia 2007/504/CE a Consiliului din 10 iulie 2007
privind adoptarea de către Malta a monedei unice la 1 ianuarie 2008 în
conformitate cu articolul 122 alineatul (2) din tratat (JO L 186, 18.7.2007, p.
32).
[8]               Decizia 2008/608/CE a Consiliului din 8 iulie 2008 în
conformitate cu articolul 122 alineatul (2) din tratat, privind adoptarea de
către Slovacia a monedei unice la 1 ianuarie 2009 (JO L 195, 24.7.2008, p.
24).
[9]               Decizia 2010/416/UE a Consiliului din 13 iulie 2010 în
temeiul articolului 140 alineatul (2) din tratat privind adoptarea de
către Estonia a monedei euro la 1 ianuarie 2011 (JO L 196, 28.7.2010, p. 24).
[10]             Decizia 2013/387/UE a Consiliului din 9 iulie 2013 privind
adoptarea de către Letonia a monedei euro la 1 ianuarie 2014 (JO L 195, 18.7.2013,
p. 24).
[11]             JO L 236, 23.9.2003, p. 33.
[12]             JO L 157, 21.6.2005, p. 203.
[13]             JO L 112, 24.4.2012, p. 21.
[14]             JO C 236, 2.8.1997, p. 5.
[15]             JO C 73, 25.3.2006, p. 21.
[16]             Regulamentul (CE) nr. 2494/95 al Consiliului din 23
octombrie 1995 privind indicii armonizați ai prețurilor de consum (JO
L 257, 27.10.1995).
[17]             În aprilie 2014, rata medie a inflației pe 12 luni
din Grecia, Bulgaria și Cipru a fost de -1.2%, -0.8% și -0.4%, iar
cea a zonei euro de 1,0%.
[18]             Regulamentul (CE) nr. 479/2009 al Consiliului din 25 mai 2009
privind aplicarea Protocolului privind procedura aplicabilă deficitelor
excesive anexat la Tratatul de instituire a Comunității Europene (JO
L 145, 10.6.2009, p. 1).


               COMISIA EUROPEANĂ
            Bruxelles, 2.6.2017
            COM(2017) 266 final
            Propunere de
            DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI A CONSILIULUI
            privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în urma uneicereri din partea Spaniei – EGF/2017/001 ES/Castilla y León mining

               EXPUNERE DE MOTIVE

               CONTEXTUL PROPUNERII

               1.Normele aplicabile contribuțiilor financiare din Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) sunt prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 1309/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de ajustare la globalizare (2014-2020) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1927/2006
                  1
                (denumit în continuare „Regulamentul privind FEG”).

               2.La 20 ianuarie 2017, Spania a depus cererea EGF/2017/001 ES/Castilla y León mining pentru o contribuție financiară din partea FEG, ca urmare a disponibilizărilor
                  2
                care au avut loc în sectorul economic încadrat la diviziunea 5 (Extracția cărbunelui și a lignitului) a NACE Rev. 2, în regiunea de nivel NUTS 2 Castilla y León (ES41) din Spania.

               3.După evaluarea acestei cereri, Comisia a concluzionat, în conformitate cu toate dispozițiile aplicabile ale Regulamentului privind FEG, că sunt îndeplinite condițiile pentru acordarea unei contribuții financiare din FEG.

               REZUMATUL CERERII

                        Cererea FEG

                        EGF/2017/001 ES/Castilla y León mining

                        Stat membru

                        Spania

                        Regiunea (regiunile) în cauză (nivel NUTS
                           3
                         2)

                        Castilla y León (ES41)

                        Data depunerii cererii

                        20 ianuarie 2017

                        Data confirmării primirii cererii

                        20 ianuarie 2017

                        Data cererii de informații suplimentare

                        3 februarie 2017

                        Termenul pentru furnizarea de informații suplimentare

                        17 martie 2017

                        Termenul pentru finalizarea evaluării

                        9 iunie 2017

                        Criteriul de intervenție

                        Articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul privind FEG

                        Sectorul (sectoarele) de activitate economică

                        (Diviziunea din NACE Rev. 2)
                           4

                        Diviziunea 5 (Mineritul cărbunelui și lignitului)

                        Număr de întreprinderi vizate

                        5

                        Perioada de referință de nouă luni:

                        1 februarie 2016 - 1 noiembrie 2016

                        Numărul total de disponibilizări

                        339

                        Numărul total de beneficiari eligibili

                        339

                        Numărul total de beneficiari vizați

                        339

                        Numărul de tineri vizați care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare (tineri NEET)

                        125

                        Buget pentru servicii personalizate (EUR)

                        1 603 940

                        Buget pentru implementarea FEG
                           5
                         (EUR)

                        66 500

                        Buget total (EUR)

                        1 670 440

                        Contribuția din FEG (60 %) (EUR)

                        1 002 264

               EVALUAREA CERERII

               Procedură

               4.La 20 ianuarie 2017, Spania a depus cererea EGF/2017/001 ES/Castilla y León mining, în termen de 12 săptămâni de la data la care au fost îndeplinite criteriile de intervenție stabilite la articolul 4 din Regulamentul privind FEG. Comisia a confirmat primirea cererii la aceeași dată și a solicitat informații suplimentare din partea Spaniei la 3 februarie 2017. Aceste informații suplimentare au fost furnizate în termen de șase săptămâni de la data solicitării. Termenul de 12 săptămâni de la data primirii cererii complete, în cursul căruia Comisia ar trebui să finalizeze evaluarea conformității cererii cu condițiile de acordare a unei contribuții financiare, expiră la 9 iunie 2017.

               Eligibilitatea cererii

               Întreprinderile și beneficiarii în cauză

               5.Cererea se referă la 339 de lucrători disponibilizați în sectorul economic încadrat la diviziunea 5 a NACE Rev. 2 (Mineritul cărbunelui și lignitului)
                  6
               . Disponibilizările efectuate au loc în regiunea de nivel NUTS 2 Castilla y León (ES41).

                        Întreprinderile și numărul de disponibilizări din perioada de referință

                        Hullera Vasco Leonesa S.A. (HVL)

                        227

                        Centro de Investigación y Desarrollo S.A. (CIDSA)

                        68

                        Hijos de Baldomero García S.A.

                        7

                        Minas del Bierzo Alto S.L.

                        8

                        Unión Minera del Norte S.A. (UMINSA)

                        29

                        Numărul total de întreprinderi: 5

                        Numărul total de disponibilizări:

                        339

                        Numărul total de lucrători eligibili:

                        339

               Criterii de intervenție

               6.Spania a depus cererea în temeiul criteriilor de intervenție prevăzute la articolul 4 alineatul (2), de derogare de la criteriile prevăzute la articolul 4 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind FEG, care prevede disponibilizarea a cel puțin 500 de lucrători într-o perioadă de referință de nouă luni, în întreprinderi care își desfășoară activitatea în același sector economic definit în diviziunea NACE Rev. 2 și care sunt situate într-o regiune sau în două regiuni învecinate de nivel NUTS 2 dintr-un stat membru.

               7.Perioada de referință de nouă luni vizată în cerere este cuprinsă între 1 februarie 2016 și 1 noiembrie 2016 .

               Calcularea disponibilizărilor și a cazurilor de încetare a activității

               8.Toate disponibilizările care au avut loc în perioada de referință au fost calculate de la data încetării de facto a contractului de muncă sau de la data expirării acestuia.

               Beneficiari eligibili

               9.Numărul total de beneficiari eligibili este de 339.

               Legătura dintre disponibilizări și schimbările structurale majore intervenite în practicile comerciale internaționale ca urmare a globalizării

               10.Pentru a stabili legătura dintre disponibilizări și schimbările structurale majore intervenite în practicile comerciale internaționale ca urmare a globalizării, Spania susține că industria europeană a cărbunelui este afectată tot mai mult de concurența din partea țărilor din afara Europei, care oferă pe piață cărbune mai ieftin.

               11.Producția de cărbune la nivelul UE a scăzut drastic în perioada 2005-2015. În 2005, producția europeană de cărbune a fost de 198,8 milioane tep
                  7
               , în timp ce în 2015 aceasta a fost de 145,3 milioane tep. Aceasta reprezintă o scădere a producției de 26,9 %. Producția de cărbune a scăzut încontinuu în perioada 2005-2010 (-17,9 %), s-a redresat în 2011 (+1,7 %) și a scăzut din nou încontinuu în perioada 2012-2015 (-14,4 %). În aceeași perioadă, producția de cărbune la nivel mondial a crescut cu 26,3 %, de la 3 033,6 milioane tep în 2005 la 3 830,1 milioane tep în 2015. Acest fapt a dus la o scădere a cotei de piață deținute de UE în producția mondială de cărbune, care a scăzut de la 6,6 % în 2005 la 3,8 % în 2015.

               Producția mondială de cărbune
                  (milioane tep)

                        2005

                        2006

                        2007

                        2008

                        2009

                        2010

                        UE

                        198,8

                        193,2

                        187,0

                        178,9

                        167,9

                        165,6

                        La nivel mondial

                        3 033,6

                        3 188,5

                        3 326,7

                        3 436,0

                        3 435,3

                        3 627,6

                        2011

                        2012

                        2013

                        2014

                        2015

                        UE

                        168,4

                        167,7

                        157,3

                        150,3

                        145,3

                        La nivel mondial

                        3 891,4

                        3 930,4

                        3 986,5

                        3 988,9

                        3 830,1

                        Sursă: BP Statistical review
                           8

               12.Piața cărbunelui din Europa se caracterizează prin creșterea importurilor și scăderea în paralel a producției. În 2010, importurile au depășit producția și, după această dată, producția de cărbune din UE s-a menținut la un nivel mai mic decât importurile. În plus, în perioada 2010-2014, importurile au crescut cu 16,5 % (de la 230,9 milioane tone în 2010 la 268,9 milioane tone în 2014).

               Importurile de cărbune în UE și Spania, 2010-2014
                  (milioane tone)

                        2010

                        2011

                        2012

                        2013

                        2014

                        UE

                        230,9

                        245,2

                        262,1

                        267,0

                        268,9

                        Spania

                        12,5

                        16,5

                        22 6

                        14,0

                        17,1

               Sursă: Datacomex, Ministerio de Economía y Competitividad.

               Importurile de cărbune în UE și Spania, 2010-2014
                  evoluția în raport cu anul precedent (%)

                        2011

                        2012

                        2013

                        2014

                        UE

                        6,20

                        6,89

                        1,86

                        0,72

                        Spania

                        32,71

                        37,55

                        -38,57

                        21,94

               13.Volumul importurilor de cărbune din țări terțe a crescut odată cu scăderea prețului cărbunelui. Scăderea prețurilor a fost cauzată în principal de starea precară a economiei mondiale, coroborată cu o scădere a cererii în urma încetinirii producției industriale din Asia (în principal din China) și cu oferta excedentară din China ca urmare a goanei după cărbune din primul deceniu al secolului XXI
                  9
               . Moneda utilizată de principalii exportatori de cărbune
                  10
                s-a depreciat față de dolarul SUA, ceea ce a dus la o scădere și mai accentuată a prețurilor. Astfel, prețul de vânzare al cărbunelui a scăzut în Europa de la 120 EUR/tonă (jumătatea anului 2011) la 50 EUR/tonă (2015)
                  11
               . Ca urmare a acestei scăderi a prețurilor, multe dintre minele de cărbune din UE au devenit nerentabile și au trebuit să își înceteze activitatea.

               14.În Spania, producția și importurile de cărbune au avut o evoluție similară cu cea a producției și importurilor de cărbune înregistrate la nivelul UE. Cu toate acestea, atât tendința de scădere a producției, cât și tendința ascendentă a importurilor au fost mai accentuate în Spania. În perioada 2010-2015, producția de cărbune din Spania a scăzut cu 63,3 % (de la 8,35 la 3,06 milioane tone). Scăderea producției de cărbune din Castilla y León, regiunea afectată de disponibilizări, a fost chiar mai accentuată (86,27 %). În 2014, în comparație cu 2010, importurile de cărbune în Spania au crescut cu 36,76 % (cu 20 puncte procentuale mai mult decât creșterea importurilor de cărbune în UE).

                        Producția de cărbune (milioane tone)

                        2010

                        2011

                        2012

                        2013

                        2014

                        2015

                        Spania

                        8,35

                        6,62

                        6,16

                        4,36

                        3,90

                        3,06

                        CyL

                        2,45

                        1,85

                        1,56

                        0,95

                        1,04

                        0,41

               Sursă: IRMC - Instituto para la restructuración de la minería del carbón.

                        Producția de cărbune, evoluția în raport cu anul anterior (%)

                        2010

                        2011

                        2012

                        2013

                        2014

                        2015

                        Spania

                        -11,59

                        -20,73

                        -6,93

                        -29,16

                        10,58

                        -21,39

                        CyL

                        -22,66

                        -24,35

                        -15,56

                        -39,13

                        9,29

                        -60,41

               15.Restructurarea și reconversia sectorului minelor de cărbune din Spania, în anii premergători crizei economice și financiare, au avut drept scop să stimuleze activitatea întreprinderilor miniere respective în condiții mai bune de rentabilitate. Nu a putut însă fi prevăzută scăderea drastică a prețurilor cărbunelui (cu aproape 60 %), declanșată de criza economică; drept urmare, producția internă de cărbune a devenit nerentabilă. Numărul de întreprinderi care își desfășoară activitatea în sectorul mineritului cărbunelui din Castilla y León a scăzut cu 25 %, întrucât scăderea prețurilor și a producției de cărbune a dus la închiderea a zece dintre aceste întreprinderi de minerit al cărbunelui în perioada 2010-2016.

               Întreprinderile producătoare de cărbune din Castilla y León (2010-2016)

               Evenimentele care au condus la disponibilizări și la încetarea activității

               16.Evenimentul care a condus la aceste disponibilizări a fost scăderea prețului cărbunelui pe piața internă ca urmare a prețurilor reduse ale cărbunelui practicate pe piețele internaționale, acestea din urmă scăzând drastic din cauza crizei economice, printre altele. La prețurile actuale, producția internă de cărbune nu este profitabilă. Acest lucru a impus o scădere a producției interne de cărbune (menționată deja mai sus) și închiderea mai multor exploatări miniere, ceea ce a condus la disponibilizări.

               Explicația circumstanțelor excepționale care stau la baza admisibilității cererii

               17.Spania susține că, în pofida faptului că au avut loc mai puțin de 500 de disponibilizări în cursul perioadei de referință de nouă luni, această cerere ar trebui totuși asimilată unei cereri în sensul articolului 4 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind FEG, întrucât teritoriul afectat de disponibilizări este format în principal din văi izolate dintr-o zonă muntoasă, având o populație redusă și puternic dependentă de un singur sector economic. Prin urmare, zona respectivă poate fi considerată o piață de mici dimensiuni.

               18.Teritoriul afectat de disponibilizări este bazinul minier din Castilla y León. Bazinul minier este constituit din văile muntoase situate în nordul provinciilor León și Palencia, în zona Cordillerei Cantabrice
                  12
               , și cuprinde un număr de 81 de localități dependente (dintre care 31 extrem de dependente) din punct de vedere economic de mineritul cărbunelui.

               Bazinele miniere de exploatare a cărbunelui

                        Bazin extrem de dependent de sectorul cărbunelui

                        Bazin dependent în mod moderat de sectorul cărbunelui

               19.Bazinul minier are o populație de 111 342 de locuitori distribuiți pe o suprafață de aproximativ 8 696 km2. Densitatea populației este, prin urmare, foarte scăzută, de numai 12,8 locuitori/km², departe de media națională (92,1 locuitori/km²) sau de media UE (117,5 locuitori/km²).

               20.Bazinul minier este compus din localități mici, 44 % dintre acestea având cel mult 500 de locuitori. Doar cinci localități, cele mai mari din bazin, au o populație cuprinsă între 5 000 și 10 000 de locuitori. Aceste localități, adesea situate în zone izolate, se confruntă cu probleme legate de mobilitate și de conectivitatea cu drumurile de mare capacitate, de infrastructurile tehnologice, de dezvoltarea zonelor industriale etc., în principal din cauza dificultăților inerente situației geografice (zonă montană).

               21.În bazinul minier, situația ocupării forței de muncă este foarte critică. Datele privind șomajul pot duce la concluzia că ocuparea forței de muncă s-a ameliorat după 2012, cel mai dificil an al crizei economice. Cu toate acestea, realitatea reflectă mai curând opusul concluziei de mai sus. În bazin se constată un deficit tot mai mare de locuri de muncă, iar, deși numărul persoanelor aflate în șomaj a scăzut în perioada 2010-2015, această situație a fost cauzată de emigrarea populației către regiuni naționale sau internaționale care oferă perspective profesionale mai bune.

               22.În decembrie 2015, numărul șomerilor a fost cu 1,03 % mai mic decât în decembrie 2010, în timp ce populația din bazin a scăzut cu 8,5 % în aceeași perioadă. Evoluția șomajului în diferitele grupe de vârstă, pe parcursul acestor ani, indică o scădere accentuată a ratei șomajului în grupa de vârstă 25-44 de ani
                  (-11 %) și o scădere și mai accentuată (-33 %) în grupa de vârstă sub 25 de ani. Aceeași tendință se observă în privința evoluției populației pe grupe de vârstă. Cea mai mare scădere a populației a avut loc în cadrul grupei de vârstă sub 25 de ani (-22 %), urmată de grupa 25-44 de ani (-17 %). Nu se înregistrează nicio variație a populației în grupa de vârstă 45+ ani (-0,08 %), în timp ce rata șomajului a crescut cu 27 % în această grupă de vârstă
                  13
               .

                Impactul preconizat al disponibilizărilor asupra economiei și a ocupării forței de muncă la nivel local, regional sau național

               23.Deși în cursul ultimilor doi ani șomajul în Spania a scăzut, rata șomajului este în continuare ridicată (18,6 %)
                  14
               .

               24.În plus, deoarece bazinul minier este un mic teritoriu izolat din punct de vedere geografic, cele 339 de disponibilizări au un impact major asupra economiei regionale, care depune în prezent eforturi pentru a face față disponibilizărilor din industria auxiliară sectorului minier. Aceste disponibilizări nu fac obiectul prezentei cereri, deoarece industria auxiliară sectorului minier este încadrată într-o altă diviziune NACE decât diviziunea 5 (Mineritul cărbunelui și lignitului). Se remarcă deja absența ofertelor de locuri de muncă în bazinul minier, cauzată de evoluția sectorului minier din ultimii ani (scăderea producției după creșterea importurilor). Aceste noi disponibilizări pot agrava situația ocupării forței de muncă în regiune.

               25.Întrucât societățile miniere au fost închise, penuria de locuri de muncă a avut drept rezultat o scădere a populației în bazinul minier, astfel cum s-a menționat anterior, ceea ce a agravat și mai mult riscul de depopulare a regiunii. Concedierile vizate de prezenta cerere au un impact negativ suplimentar asupra bazinului întrucât ar putea periclita eforturile întreprinse pentru a încuraja populația să rămână în regiune.

               Beneficiarii vizați și acțiuni propuse

               Beneficiarii vizați

               26.Se preconizează că toți lucrătorii disponibilizați vor beneficia de măsuri. Defalcarea acestor lucrători în funcție de sex, cetățenie și grupă de vârstă este următoarea:

                        Categorie

                        Numărul de
                           beneficiari vizați

                        Sex:

                        Bărbați:

                        328

                        (96,8 %)

                        Femei:

                        11

                        (3,2 %)

                        Cetățenie:

                        cetățeni ai UE:

                        339

                        (100,0 %)

                        cetățeni din afara UE:

                        0

                        (0,0 %)

                        Grupa de vârstă:

                        15-24 de ani:

                        0

                        (0,0 %)

                        25-29 de ani:

                        6

                        (1,8 %)

                        30-54 de ani:

                        326

                        (96,2 %)

                        55-64 de ani:

                        7

                        (2,0 %)

                        peste 64 de ani:

                        0

                        (0,0 %)

               27.De asemenea, Spania va furniza servicii personalizate cofinanțate de FEG unui număr de până la 125 tineri care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare (NEET), cu vârsta mai mică de 30 ani la data depunerii cererii, dat fiind că toate disponibilizările menționate la alineatul (5) au loc în regiunea de nivel NUTS 2 Castilla y León (ES41), care este eligibilă în cadrul inițiativei „Locuri de muncă pentru tineri”.

               28.Numărul total estimat de beneficiari vizați care ar trebui să participe la măsuri, inclusiv tinerii NEET, este, prin urmare, de 464.

               Eligibilitatea acțiunilor propuse

               29.Serviciile personalizate care urmează să fie furnizate lucrătorilor concediați și tinerilor NEET cuprind acțiunile enumerate mai jos:

               –Sesiuni introductive și de informare: aceasta este prima măsură care urmează a fi oferită tuturor beneficiarilor vizați și include, pe de o parte: sesiuni de informare generală și individuală cu privire la aptitudini și cerințe în materie de formare, cu privire la programele de consiliere și de formare disponibile, și cu privire la alocații și stimulente, și, pe de altă parte, stabilirea profilurilor lucrătorilor participanți și elaborarea unor strategii personalizate de reintegrare.

               –Consilierea și orientarea profesională vor fi furnizate pe tot parcursul perioadei de punere în aplicare.

               –Asistență în vederea căutării intensive a unui loc de muncă. Aceasta va implica căutarea intensivă a unui loc de muncă, inclusiv căutarea oportunităților locale și regionale de angajare și de plasare a forței de muncă.

               –Formare profesională. Aceasta va include o multitudine de cursuri de formare, precum (1) formarea în aptitudini și competențe transsectoriale. Oferta de formare va include ateliere privind tehnicile de căutare a unui loc de muncă, formarea pentru dezvoltarea competențelor personale și sociale, a competențelor în domeniul tehnologiilor informației și comunicațiilor (TIC), precum și în domeniul limbilor străine. (2) Formare profesională. Formarea profesională se va concentra fie pe consolidarea aptitudinilor legate de minerit care pot fi relevante pentru locuri de muncă din alte sectoare economice (cum ar fi îmbunătățirea aptitudinilor lucrătorilor din domeniul explozivilor, a experților în manipularea explozivilor și a artificierilor), fie pe formarea de aptitudini specifice pentru sectoarele sau locurile de muncă în care există deja oportunități sau în care se preconizează apariția unor oportunități, cum ar fi formarea pentru sectorul hotelier și al turismului în zonele rurale, formarea cu privire la restaurarea ecologică a bazinelor miniere, la reîmpădurire și la amenajarea peisagistică, formarea pentru activitatea de asistenți medicali în sectorul geriatriei și al micologiei (formare privind ciupercile sălbatice, modalitățile de recunoaștere a ciupercilor comestibile, culegerea sustenabilă a ciupercilor etc.). (3) Pregătirea de teste în vederea recunoașterii competențelor dobândite prin experiență profesională.

               –Promovarea antreprenoriatului. O gamă largă de mijloace de sprijin va fi pusă la dispoziția lucrătorilor disponibilizați care intenționează să își înceapă propria afacere, cum ar fi (1) modulele introductive axate pe promovarea inițiativelor antreprenoriale pentru desfășurarea unei activități independente și pe generarea de idei de afaceri; (2) consilierea privind proiectele și inițiativele destinate să dezvolte, să elaboreze și să orienteze proiecte viabile de întreprinderi sau de activități independente; (3) formarea pentru antreprenoriat care să acopere diferite niveluri ale procesului de creare de întreprinderi, de la informațiile de bază sau de la primul contact la subiecte mai elaborate, precum planificarea, efectuarea de studii de fezabilitate, pregătirea planurilor de afaceri etc.; (4) consultanța în scopul creării unei întreprinderi: această măsură va consta într-un tutorat personalizat pe parcursul întregului proces de înființare a întreprinderii.

               –Sprijin pentru înființarea de întreprinderi. Lucrătorii care pun bazele propriei lor întreprinderi vor primi cel mult 15 000 EUR pentru acoperirea costurilor de înființare, a investițiilor în active și a cheltuielilor curente.

               –Stimulente. Vor fi întreprinse diferite acțiuni de stimulare. (1) Stimulente de participare. Pentru a încuraja participarea lucrătorilor și a tinerilor NEET la măsuri, acestora li se va oferi o sumă forfetară de 150 EUR după trei luni de participare activă și după executarea a cel puțin uneia dintre măsurile din pachetul propriu de măsuri personalizate. (2) Contribuție la cheltuielile de deplasare. Lucrătorii și tinerii NEET care participă la o măsură desfășurată în afara localității lor de reședință vor primi o contribuție la cheltuielile de deplasare egală cu costul transportului public din localitatea lor până în localitatea în care are loc măsura. În cazul în care, din cauza lipsei unui sistem de transport public, participanții trebuie să își folosească propriul vehicul pentru a face naveta, aceștia vor primi o îndemnizație de 0,19 EUR pe kilometru. (3) Contribuție la cheltuielile pentru îngrijitorii de persoane dependente. Lucrătorii și tinerii NEET cu responsabilități de îngrijire (copii, bătrâni sau persoane cu handicap) vor primi câte 15 EUR pentru fiecare zi de participare la măsuri. Această sumă are rolul de a acoperi cheltuielile suplimentare ale participanților cu responsabilități de îngrijire, pentru ca aceștia să poată beneficia de formare sau de alte măsuri. (4) Alocație de formare. Participanții care sunt prezenți la cel puțin 75 % din sesiunile de formare prevăzute în parcursul lor personalizat către ocuparea forței de muncă, vor beneficia, după finalizarea formării, de o indemnizație a cărei sumă variază în funcție de numărul de ore de formare. Alocația va varia între 100 EUR pentru cursuri de scurtă durată (25-50 de ore) și 600 EUR pentru cursurile de formare de cel puțin 450 de ore. (5) Stimulente pentru ocuparea forței de muncă: lucrătorilor reintegrați profesional li se va acorda o alocație de 150 EUR pe lună pe o perioadă maximă de șase luni. (6) Subvenție pentru angajare. Acest ajutor facilitează reintegrarea profesională în cadrul unei noi întreprinderi a lucrătorilor disponibilizați, pe baza unui contract cu durată determinată sau nedeterminată. Pentru reintegrarea profesională pe baza unui contract cu durată nedeterminată, societatea angajatoare va primi cel mult 5 000 EUR pentru fiecare lucrător, în timp ce pentru reintegrarea profesională pe baza unui contract de muncă cu durată determinată de cel puțin 6 luni, întreprinderea angajatoare va primi 1 000 EUR pentru fiecare lucrător.

               30.Acțiunile propuse descrise în prezentul document constituie măsuri active de ocupare incluse printre acțiunile eligibile definite la articolul 7 din Regulamentul privind FEG. Aceste acțiuni nu înlocuiesc măsurile pasive de protecție socială.

               31.Spania a furnizat informațiile necesare privind acțiunile care sunt obligatorii pentru întreprinderea vizată în temeiul legislației naționale sau în temeiul contractelor colective de muncă și a confirmat că o contribuție financiară din partea FEG nu va înlocui astfel de acțiuni.

               Bugetul estimat

               32.Costurile totale estimate sunt de 1 670 440 EUR, incluzând cheltuieli pentru servicii personalizate de 1 603 940 EUR și cheltuieli pentru activitățile de pregătire, gestionare, informare și publicitate, control și raportare de 66 500 EUR.

               33.Contribuția financiară totală solicitată din FEG este de 1 002 264 EUR (60 % din costurile totale).

                        Acțiuni

                        Numărul estimat al participanților

                        Costul estimat per participant
                        (în EUR)
                           15

                        Total costuri estimate

                        (în EUR)
                           16

                        Servicii personalizate [Acțiuni în temeiul articolului 7 alineatul (1) literele (a) și (c) din Regulamentul privind FEG]

                        Sesiuni introductive și de informare
                           (Programa de información y acogida)

                        464

                        328

                        152 240

                        Consiliere și orientare profesională
                           (Acciones de orientación y asesoramiento)

                        355

                        284

                        100 800

                        Asistență în vederea căutării intensive a unui loc de muncă
                           (Acciones de intermediación y gestión)

                        270

                        333

                        90 000

                        Formare
                           (Acciones de formación y requalificación profesional)

                        225

                        2 183

                        491 100

                        Promovarea antreprenoriatului
                           (Programa de emprendimiento)

                        62

                        1 315

                        81 500

                        Sprijin pentru înființarea de întreprinderi,

                        30

                        12 500

                        375 000

                        Subtotal (a):

                        Procent din pachetul de servicii personalizate

                        -

                        1 290 640

                        (80,47 %)

                        Alocații și stimulente [acțiuni în temeiul articolului 7 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind FEG]

                        Stimulente
                           (Programa de incentivos)

                        280

                        1 119

                        313 300

                        Subtotal (b):

                        Procent din pachetul de servicii personalizate:

                        -

                        313 300

                        (19,53 %)

                        Acțiuni în temeiul articolului 7 alineatul (4) din Regulamentul privind FEG

                        1. Activități de pregătire

                        -

                        18 000

                        2. Gestionare

                        -

                        28 500

                        3. Informare și publicitate

                        -

                        8 000

                        4. Control și raportare

                        -

                        12 000

                        Subtotal (c):

                        Procent din costurile totale:

                        -

                        66 500

                        (3,98 %)

                        Costuri totale (a + b + c):

                        -

                        1 670 440

                        Contribuție din FEG (60 % din costurile totale)

                        -

                        1 002 264

               34.Costurile acțiunilor identificate în tabelul de mai sus ca acțiuni în temeiul articolului 7 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind FEG nu depășesc 35 % din costurile totale ale pachetului coordonat de servicii personalizate. Spania a confirmat că aceste acțiuni sunt condiționate de participarea activă a beneficiarilor vizați la activități de căutare a unui loc de muncă sau de formare.

               35.Spania a confirmat că toate costurile investițiilor pentru activități independente, pentru înființarea unor întreprinderi noi și pentru preluarea întreprinderilor de către angajați nu vor depăși 15 000 EUR per beneficiar.

               Perioada de eligibilitate a cheltuielilor

               36.Spania a început furnizarea serviciilor personalizate către beneficiarii vizați la 15 februarie 2017. Prin urmare, cheltuielile privind aceste acțiuni vor fi eligibile pentru o contribuție financiară din FEG de la 15 februarie 2017 până la 15 februarie 2019. Cheltuielile aferente acțiunilor care vizează tinerii NEET vor fi eligibile pentru o contribuție financiară până la 31 decembrie 2017, astfel cum este prevăzut la articolul 6 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1309/2013.

               37.Spania a început plata cheltuielilor administrative pentru punerea în aplicare a FEG la 1 februarie 2017. Prin urmare, cheltuielile privind activitățile de pregătire, gestionare, informare și publicitate, control și raportare sunt eligibile pentru o contribuție financiară din FEG de la 1 februarie 2017 până la 15 august 2019.

               Complementaritatea cu acțiunile finanțate din fonduri naționale sau ale Uniunii

               38.Sursa de prefinanțare sau de cofinanțare națională este reprezentată de fonduri ale regiunii autonome Castilla y Leon.

               39.Spania a confirmat faptul că măsurile descrise mai sus care primesc o contribuție financiară din FEG nu vor beneficia și de contribuții financiare din partea altor instrumente financiare ale Uniunii.

               Proceduri de consultare a beneficiarilor vizați sau a reprezentanților acestora sau a partenerilor sociali, precum și a autorităților locale și regionale

               40.Spania a indicat faptul că pachetul coordonat de servicii personalizate a fost elaborat în consultare cu sindicatele (UGT
                  17
                și CCOO
                  18
               ), cu CECALE
                  19
               , confederația asociațiilor de întreprinderi din Castilla y Leon, cu ADE
                  20
                (agenția regională pentru dezvoltare economică, inovare, finanțare și internaționalizarea întreprinderilor) și cu FAFECYL
                  21
                (o fundație publică aflată în subordinea serviciilor publice regionale de ocupare a forței de muncă). Cererea și conținutul acesteia au fost discutate cu partenerii sociali. În acest scop, au avut loc șase reuniuni, din iunie până în octombrie 2016.

               Sistemele de gestionare și control

               41.Spania a notificat Comisiei faptul că aceleași organisme care asigură gestionarea și controlul finanțărilor din FSE vor gestiona și controla și contribuția financiară în discuție. ADE va fi organismul intermediar pentru autoritatea de management.

               Angajamentele asumate de statul membru în cauză

               42.Spania a oferit toate garanțiile necesare cu privire la următoarele:

               –principiile egalității de tratament și nediscriminării vor fi respectate în ceea ce privește accesul la acțiunile propuse și punerea lor în aplicare,

               –cerințele stipulate în legislația națională și în cea a UE privind disponibilizările colective au fost respectate,

               –întreprinderile care au efectuat disponibilizări și care și-au continuat activitatea după respectivele disponibilizări și-au respectat obligațiile legale care reglementează disponibilizările și au luat măsuri corespunzătoare pentru salariații lor,

               –acțiunile propuse nu vor primi sprijin financiar din partea altor fonduri sau instrumente financiare ale Uniunii și se va evita orice fel de dublă finanțare,

               –măsurile propuse vor fi complementare cu măsurile finanțate din fondurile structurale și

               –contribuția financiară din FEG va respecta normele procedurale și de fond ale Uniunii privind ajutoarele de stat.

               IMPLICAȚIILE BUGETARE

               Propunere bugetară

               43.FEG nu depășește o sumă anuală maximă de 150 de milioane EUR (la prețurile din 2011), după cum se prevede la articolul 12 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020
                  22
               .

               44.După examinarea cererii în ceea ce privește respectarea condițiilor prevăzute la articolul 13 alineatul (1) din Regulamentul privind FEG și luând în considerare numărul de beneficiari vizați, acțiunile propuse și costurile estimate, Comisia propune mobilizarea unei sume de 1 002 264 EUR din FEG, care reprezintă 60 % din costurile totale ale acțiunilor propuse, cu scopul de a furniza o contribuție financiară pentru cerere.

               45.Decizia propusă de mobilizare a FEG va fi adoptată în comun de Parlamentul European și de Consiliu, în conformitate cu punctul 13 din Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară
                  23
               .

               Acte conexe

               46.În același timp cu prezentarea propunerii de decizie de față pentru mobilizarea FEG, Comisia va prezenta Parlamentului European și Consiliului o propunere de transfer către linia bugetară relevantă a sumei de 1 002 264 EUR.

               47.În același timp cu adoptarea prezentei propuneri de decizie de mobilizare a FEG, Comisia va adopta și o decizie privind o contribuție financiară, prin intermediul unui act de punere în aplicare, care va intra în vigoare la data la care Parlamentul European și Consiliul vor adopta decizia propusă de mobilizare a FEG.

               Propunere de

               DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI A CONSILIULUI

               privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în urma unei
                  cereri din partea Spaniei – EGF/2017/001 ES/Castilla y León mining

               PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

               având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

               având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1309/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de ajustare la globalizare (2014-2020) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1927/2006
                  24
               , în special articolul 15 alineatul (4),

               având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară
                  25
               , în special punctul 13,

               având în vedere propunerea Comisiei Europene,

               întrucât:

               (1)Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) urmărește să ofere sprijin lucrătorilor disponibilizați și persoanelor care desfășoară activități independente a căror activitate a încetat în urma schimbărilor structurale majore intervenite în practicile comerciale internaționale, generate de globalizare, ca urmare a continuării crizei economice și financiare mondiale sau ca urmare a unei noi crize economice și financiare mondiale, și să le acorde asistență în procesul de reintegrare pe piața muncii.

               (2)FEG nu trebuie să depășească o sumă anuală maximă de 150 de milioane EUR (la prețurile din 2011), după cum se prevede la articolul 12 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului
                  26
               .

               (3)La 20 ianuarie 2017, Spania a depus o cerere de mobilizare a FEG pentru disponibilizările care au avut loc în sectorul economic clasificat, în conformitate cu nomenclatorul statistic al activităților economice din Uniunea Europeană („NACE”), a doua revizuire, la diviziunea 5 (Mineritul cărbunelui și lignitului) a Nomenclatorului unităților teritoriale de statistică („NUTS”)
                  27
               , în regiunea de nivel 2 Castilla y León (ES41) din Spania. Cererea a fost completată cu informații suplimentare care au fost transmise în conformitate cu articolul 8 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1309/2013. Această cerere îndeplinește condițiile pentru stabilirea unei contribuții financiare din partea FEG, astfel cum sunt prevăzute la articolul 13 din Regulamentul (UE) nr. 1309/2013.

               (4)În conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1309/2013, Spania a decis să furnizeze servicii personalizate cofinanțate prin FEG inclusiv unui număr de 125 de tineri care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare (NEET).

               (5)În conformitate cu articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1309/2013, cererea Spaniei se consideră admisibilă, deoarece disponibilizările au repercusiuni grave asupra ocupării forței de muncă și asupra economiei locale.

               (6)Prin urmare, ar trebui mobilizat FEG pentru a se furniza o contribuție financiară în valoare de 1 002 264 EUR ca răspuns la cererea depusă de Spania.

               (7)Pentru a reduce la minimum timpul necesar pentru mobilizarea FEG, prezenta decizie ar trebui să se aplice de la data adoptării sale,

               ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

               Articolul 1

               În cadrul bugetului general al Uniunii pentru exercițiul financiar 2017, se mobilizează din Fondul european de ajustare la globalizare suma de 1 002 264 EUR în credite de angajament și credite de plată.

               Articolul 2

               Prezenta decizie intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Se aplică de la [data adoptării]
                  28*.

               Adoptată la Bruxelles,

                  Pentru Parlamentul European
                        Pentru Consiliu

                  Președintele
                        Președintele

                     (1)
                  JO L 347, 20.12.2013, p. 855.

                     (2)
                  În sensul articolului 3 din Regulamentul privind FEG.

                     (3)
                  Regulamentul (UE) nr. 1046/2012 al Comisiei din 8 noiembrie 2012 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1059/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui nomenclator comun al unităților teritoriale de statistică (NUTS) privind transmiterea seriilor temporale privind noua împărțire regională (JO L 310, 9.11.2012, p. 34).

                     (4)
                  JO L 393, 30.12.2006, p. 1.

                     (5)
                  În conformitate cu articolul 7 al patrulea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1309/2013.

                     (6)
                  Aceasta este prima cerere referitoare la disponibilizări care au avut loc în sectorul mineritului cărbunelui și lignitului.

                     (7)
                  Tonă (tone) echivalent petrol (tep), este o unitate de măsură standardizată a energiei. Prin convenție, aceasta este echivalentă cu valoarea aproximativă a energiei care poate fi extrasă dintr-o tonă de țiței. Este o unitate standardizată, i se atribuie o putere calorifică netă de 41 868 kJ/kg și poate fi utilizată pentru a compara energia din surse diferite.

                     (8)
                  www.bp.com

                     (9)
                  Investițiile în capacități de extracție a cărbunelui în decursul planului cincinal 2006-2010 au fost de 2,5 ori mai mari decât în întreaga istorie a RPC.

                     (10)
                  Primii cinci exportatori de cărbune din lume sunt Indonezia, Australia, Rusia, SUA și Columbia.

                     (11)
                  Coal Medium-term Market Report 2015, OECD/IEA. www.iea.org

                     (12)
                  Cordillera Cantabrică se întinde pe mai mult de 300 km, în nordul Spaniei, de-a lungul coastei Mării Cantabrice, de la limita occidentală a Pirineilor la masivul muntos Galicia din regiunea Galicia. Acest lanț muntos separă în mod net „Spania verde”, situată în nord, de platoul central caracterizat de o climă uscată.

                     (13)
                  Sursă: Elaborare de către ADE pe baza datelor SEPE și a datelor provenite de la Consejería de Economía y Hacienda de la Junta de Castilla y León (populație).

                     (14)
                  Date din trimestrul 4 al anului 2016. http://www.datosmacro.com/paro-epa/espana

                     (15)
                  Pentru a evita zecimalele, costurile estimate per lucrător au fost rotunjite. Cu toate acestea, rotunjirile nu au niciun impact asupra costului total al fiecărei măsuri, care nu diferă de cel indicat în cererea prezentată de Spania.

                     (16)
                  Totalul nu corespunde din cauza rotunjirilor.

                     (17)
                  Unión Regional de Trabajadores de Castilla y León (UGT).

                     (18)
                  Unión sindical de Comisiones obreras de Castilla y León (CCOO).

                     (19)
                  Confederación de Organizaciones Empresariales de Castilla y León (CECALE).

                     (20)
                  Agencia de Innovación y Financiación Empresarial de Castilla y León (ADE)

                     (21)
                  Fundación para el Anclaje Empresarial y para el Empleo de Castilla y León (FAFECYL)

                     (22)
                  JO L 347, 20.12.2013, p. 884.

                     (23)
                  JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

                     (24)
                  JO L 347, 20.12.2013, p. 855.

                     (25)
                  JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

                     (26)
                  Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (JO L 347, 20.12.2013, p. 884).

                     (27)
                  Regulamentul (UE) nr. 1046/2012 al Comisiei din 8 noiembrie 2012 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1059/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui nomenclator comun al unităților teritoriale de statistică (NUTS) privind transmiterea seriilor temporale privind noua împărțire regională (JO L 310, 9.11.2012, p. 34).

                     (28)
                   A se introduce data de către Parlament înainte de publicarea în JO.