				|

		52014PC0221

			Propunere de DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI A CONSILIULUI privind instituirea unei platforme europene pentru intensificarea cooperării în materie de prevenire și descurajare a muncii nedeclarate /* COM/2014/0221 final - 2014/0124 (COD) */

			   	EXPUNERE DE MOTIVE
1.           CONTEXTUL PROPUNERII
La nivelul UE, munca nedeclarată este
definită ca „orice activitate remunerată, care este legală în
ceea ce privește natura ei, dar nu este declarată autorităților
publice, luând în calcul diferențele sistemelor de reglementare din
statele membre”[1].
Faptul că munca nedeclarată nu este
monitorizată sau înregistrată și faptul că este
definită în mod diferit în legislația națională face
dificilă obținerea unor estimări de încredere cu privire la
gradul de răspândire a fenomenului în statele membre. Prin urmare,
estimările muncii nedeclarate diferă foarte mult.[2]
Conform celui mai recent sondaj Eurobarometru[3] din 2013[4], doar 4 % din
respondenți au recunoscut că au efectuat muncă nedeclarată.
Cu toate acestea, 11 % au recunoscut că au achiziționat bunuri
sau servicii în anul precedent despre care aveau motive întemeiate să
creadă că au implicat muncă nedeclarată. În această
privință, există variații considerabile pe întreg
teritoriul UE. Incidența muncii nedeclarate si politicile de abordare a
acesteia sunt analizate în capitolul „Munca nedeclarată: evoluții
recente” din cadrul revizuirii Ocuparea forței de muncă și evoluții
sociale în Europa 2013.[5]

Munca nedeclarată are implicații
bugetare grave prin venituri fiscale și asigurări sociale reduse.
Aceasta are un impact negativ asupra ocupării forței de muncă,
asupra productivității și condițiilor de muncă, asupra
dezvoltării competențelor și învățării pe tot
parcursul vieții. Munca nedeclarată conduce la drepturi de pensie mai
scăzute și un acces mai redus la asistență medicală.
Aceasta determină o concurență neloială între
întreprinderi. Trecerea de la munca informală sau nedeclarată la
munca legală poate contribui, de asemenea, la atingerea obiectivului de
ocupare a forței de muncă, ca parte a Strategiei Europa 2020.[6]
Un fenomen strâns corelat este munca
declarată în mod fals sau activitatea independentă falsă, care
apare atunci când lucrătorul este declarat în mod oficial ca independent
pe baza unui contract de servicii, dar munca pe care acesta o efectuează
îndeplinește toate criteriile care sunt utilizate de legislația și
practica națională pentru a caracteriza un raport de angajare.
Activitatea independentă falsă are consecințe negative în ceea
ce privește sănătatea și siguranța și nivelul de
securitate socială al lucrătorilor în cauză, precum și
asupra veniturilor fiscale, cu toate că, în mod normal, aceasta
cauzează prejudicii mai scăzute decât munca nedeclarată.
În comunicarea intitulată „Către o
redresare generatoare de locuri de muncă”[7],
Comisia a subliniat că, pentru a consolida creșterea generatoare de
locuri de muncă, sunt necesare politici de ocupare a forței de
muncă care generează condiții favorabile pentru crearea de
locuri de muncă și că transformarea muncii informale sau
nedeclarate în muncă legală ar putea avea un impact pozitiv asupra
cererii de forță de muncă.
Prin urmare, orientarea nr. 7 privind ocuparea
forței de muncă „Creșterea participării pe piața
muncii în rândul femeilor și al bărbaților, reducerea șomajului
structural și promovarea calității locurilor de muncă”[8] îndeamnă statele
membre să intensifice dialogul social și să abordeze segmentarea
pieței muncii prin intermediul unor măsuri care să vizeze
ocuparea în condiții precare a forței de muncă, subocuparea forței
de muncă și munca nedeclarată.
În recomandările specifice fiecărei țări
din 2012 și 2013[9],
mai multe state membre au primit recomandări privind combaterea muncii
nedeclarate, a economiei subterane, a evaziunii fiscale și/sau privind respectarea
obligațiilor fiscale.
Parlamentul European, în rezoluția sa din
14 ianuarie 2014, a invitat la intensificarea cooperării și la
consolidarea inspectoratelor de muncă în vederea combaterii muncii
nedeclarate[10].

Noua directivă de punere aplicare privind
detașarea lucrătorilor va contribui la combaterea mai eficientă
a fraudei și abuzului și a anumitor forme de muncă
nedeclarată.
Principala responsabilitate pentru combaterea
muncii nedeclarate revine statelor membre. Combaterea muncii nedeclarate se
bazează, în principal, pe trei tipuri de organisme competente: (a)
inspectoratele de muncă pentru combaterea comportamentului abuziv în ceea
ce privește condițiile de muncă și/sau normele de
sănătate și de siguranță, (b) inspectoratele de
securitate socială pentru combaterea fraudei privind contribuțiile de
asigurări sociale și (c) autoritățile fiscale pentru
combaterea evaziunii fiscale. În unele state membre, partenerii sociali[11] sunt, de asemenea,
implicați în astfel de activități. De asemenea, în unele state
membre sunt implicate autoritățile vamale, organismele din domeniul
migrației, poliția și procuratura. Cu toate acestea, s-a
observat că, în unele cazuri, cooperarea dintre aceste organisme diferite
la nivel național nu este atât de eficace sau de structurată pe cât
este necesar.
Întrucât măsurarea nivelului de
muncă nedeclarată rămâne o mare provocare, este mai dificil
să se dezvolte politici direcționate și să se
îmbunătățească practicile de control pentru prevenirea,
reducerea sau cel puțin monitorizarea incidenței muncii nedeclarate.
Provocarea comună cu care se confruntă guvernele în reducerea muncii
nedeclarate și asigurarea unor condiții de muncă decente pentru
lucrătorii nedeclarați necesită măsuri mai coordonate din
partea guvernelor și a instituțiilor publice. Trebuie să se
aplice politici care vor reduce, în același timp, stimulentele pentru ca
angajatorii să utilizeze munca nedeclarată și pentru ca
lucrătorii să se angajeze în astfel de activități.
Munca nedeclarată poate apărea
într-o varietate de sectoare. Sectorul afectat cel mai adesea într-o
măsură disproporționată de munca nedeclarată este
sectorul construcțiilor[12].
Alte sectoare sunt serviciile de menaj, care includ servicii de curățenie
la domiciliu, precum și îngrijirea copiilor și a persoanelor în
vârstă, serviciile personale, serviciile de securitate privată,
curățenie industrială, agricultură și hoteluri,
restaurante și industria de catering.
Situația se regăsește într-o
gamă largă de locuri de muncă și implică
lucrători din medii și cu profiluri diferite. O astfel de
eterogenitate îngreunează abordarea muncii nedeclarate și
necesită strategii specifice.
Prevenirea și descurajarea muncii
nedeclarate contribuie la o mai bună aplicare a legislației UE și
a legislației naționale, în special în domeniile ocupării forței
de muncă, dreptului muncii, sănătății și siguranței
și coordonării sistemelor naționale de securitate socială.
Având în vedere că provocările sunt comune statelor membre și
că munca nedeclarată are adesea o dimensiune transfrontalieră, o
acțiune la nivelul UE poate juca un rol important prin intensificarea
cooperării între autoritățile responsabile cu aplicarea legii
din cadrul statelor membre și între diferite state membre, în vederea
prevenirii și a descurajării muncii nedeclarate. În prezent, nu
există un mecanism formal prin care toate autoritățile
competente din statele membre să abordeze problemele legate de aspectele
transfrontaliere ale muncii nedeclarate.
Prin urmare, acțiunea la nivelul UE ar
putea sprijini statele membre să abordeze în mod mai eficace și mai
eficient munca nedeclarată. De asemenea, aceasta ar contribui la abordarea
la nivelul UE, într-un mod pozitiv și constructiv, a provocărilor
legate de mobilitatea forței de muncă, garantând în același timp
libera circulație a lucrătorilor ca una dintre libertățile
fundamentale ale UE.
Cooperarea între autoritățile naționale
responsabile cu aplicarea legii are loc deja la nivelul UE, unde activitatea
mai multor comitete sau grupuri de lucru este legată de munca
nedeclarată. Comitetul de experți privind detașarea
lucrătorilor se ocupă de munca nedeclarată în legătură
cu eludarea normelor privind detașarea lucrătorilor; Comitetul pentru
ocuparea forței de muncă (EMCO) dezbate impactul politicii de ocupare
a forței de muncă asupra muncii nedeclarate; Comisia
administrativă pentru coordonarea sistemelor de securitate socială
examinează erorile și fraudele în cadrul coordonării
securității sociale; Grupul de lucru privind cooperarea
administrativă în domeniul impozitării directe urmărește
să faciliteze schimbul de informații, de experiență și
de bune practici în acest domeniu.
De asemenea, a avut loc un schimb de experiență
util, în contextul Programului pentru învățare reciprocă din
cadrul Strategiei europene privind ocuparea forței de muncă sau în
cadrul unor proiecte multilaterale[13],
ceea ce arată că statele membre sunt interesate să coopereze
pentru a rezolva problema muncii nedeclarate. Statele membre au realizat, de
asemenea, proiecte multilaterale privind anumite aspecte ale muncii nedeclarate
și au încheiat acorduri bilaterale. Platforma nu va împiedica aplicarea
acordurilor sau a înțelegerilor bilaterale privind cooperarea
administrativă.
Cu toate acestea, învățămintele
desprinse arată că nu toate statele membre participă la astfel
de exerciții. În cazul unei asemenea cooperări multilaterale
voluntare, nu există nicio obligație pentru statele membre de a
participa și nu există niciun mecanism pentru a face participarea
obligatorie în cazul în care aceasta este considerată necesară de
către alte state membre. Prin urmare, cooperarea la nivelul UE rămâne
fragmentată în ceea ce privește atât statele membre implicate, cât și
aspectele abordate.
Existența unor provocări comune
pentru autoritățile relevante responsabile cu aplicarea legii în
statele membre este un alt stimulent pentru ca acestea să coopereze în
acest domeniu. Autoritățile de control se confruntă cu
dificultăți în situații transfrontaliere, în special atunci când
scopul este identificarea sau sancționarea cazurilor de muncă
nedeclarată, întrucât mecanismele lor tradiționale sunt menite
să abordeze în cea mai mare parte aspecte interne ale muncii nedeclarate.
Inspectarea naturii și/sau a condițiilor raportului de muncă al
lucrătorilor migrați poate fi dificilă din cauza unor probleme
de comunicare, a lipsei de cunoaștere a normelor sau a prezenței rețelelor
organizate care funcționează la marginea legii și care de multe
ori fac uz de structuri juridice complexe, implicând agenții sau
intermediari aflați în mai multe state membre și recurgând uneori la
muncă sub forma activității independente false. Multe state
membre se confruntă cu dificultăți în asigurarea
comunicării și a cooperării corespunzătoare între
diferitele organisme competente din statele membre, precum și într-un
context transfrontalier.
De asemenea, o percepție comună este
că impozitarea sau reglementarea excesivă a muncii poate stimula
munca nedeclarată și că pot exista modalități
eficiente, nepunitive pentru a încuraja angajatorii să declare munca și
să respecte legea.
În cele din urmă, deși, în general,
toate statele membre sunt de acord cu privire la necesitatea prevenirii și
descurajării muncii nedeclarate, în practică, pot exista moduri și
niveluri diferite de angajament în acest scop, iar acest lucru ar putea avea ca
rezultat final o prioritate politică redusă și un sentiment
redus de urgență pentru abordarea muncii nedeclarate.
Prin urmare, comunicarea „Către o
redresare generatoare de locuri de muncă” a subliniat necesitatea unei mai
bune cooperări între statele membre și a anunțat lansarea de
consultări cu privire la instituirea unei platforme la nivelul UE între
inspectoratele de muncă și alte organisme responsabile pentru
combaterea muncii nedeclarate, vizând îmbunătățirea
cooperării, schimbul de bune practici și identificarea unor principii
comune pentru inspecții.
2.           REZULTATELE
CONSULTĂRILOR CU PĂRȚILE INTERESATE ȘI ALE EVALUĂRILOR
IMPACTULUI
Prezenta propunere rezultă din diferite
studii și consultări efectuate recent.
În 2010, s-a efectuat un studiu de
fezabilitate extern[14]
privind crearea unei platforme europene pentru cooperarea dintre inspectoratele
de muncă și alte organisme relevante de monitorizare și de
punere în aplicare pentru prevenirea și combaterea muncii nedeclarate.
Studiul a analizat cadrele instituționale și măsurile de
politică naționale existente, dificultățile întâmpinate de
organismele competente la nivel național și internațional,
cooperarea transfrontalieră existentă și cele mai bune practici,
identificând posibilele opțiuni pentru o platformă europeană
pentru prevenirea și combaterea muncii nedeclarate.
Eurobarometrul special[15] privind munca
nedeclarată și un raport recent al Eurofound privind lupta împotriva
muncii nedeclarate în statele membre[16]
au contribuit, de asemenea, la pregătirea acestei inițiative.
Raportul Eurofound a fost însoțit de o bază de date actualizată[17] a măsurilor
adoptate între 2008 și 2013. Baza de date include 186 de studii de caz din
toate statele membre ale UE, precum și din țările candidate.
Baza de date poate fi utilizată pentru a căuta măsuri în funcție
de țară, tip de măsuri, grup țintă și sector.
Consultarea părților interesate a
fost efectuată în cadrul grupului de directori generali pentru relații
industriale, al Comitetului inspectorilor de muncă principali și al
Comisiei administrative pentru coordonarea securității sociale. În
general, reprezentanții statelor membre au recunoscut valoarea
adăugată a unei acțiuni la nivelul UE care vizează
prevenirea și descurajarea muncii nedeclarate și au salutat intenția
Comisiei de a se implica mai mult în acest domeniu de politică.
Punctele de vedere ale partenerilor sociali
europeni au fost colectate într-o primă etapă de consultare[18] (4 iulie 2013 – 4
octombrie 2013). Comisia a identificat principalele probleme legate de
prevenirea și descurajarea muncii nedeclarate, a reamintit cele mai
recente activități întreprinse de către Comisie și a
prezentat obiectivele și conținutul posibil al inițiativei.
Scopul acesteia a fost consultarea partenerilor sociali cu privire la posibila
direcție a unei acțiuni a UE. Comisia a primit de la aceștia 15
răspunsuri (2 răspunsuri comune, 3 răspunsuri de la reprezentanții
lucrătorilor și 10 răspunsuri de la organizațiile
patronale). Partenerii sociali au fost de acord cu descrierea generală a
problemei și au indicat faptul că acțiunea la nivelul UE este
justificată, având ca obiectiv principal sprijinirea autorităților
naționale, cum ar fi inspectoratele de muncă, autoritățile
în materie de securitate socială și autoritățile fiscale,
pentru a preveni și a descuraja munca nedeclarată. În general,
partenerii sociali au fost de acord că o platformă europeană ar
putea constitui un vehicul adecvat pentru intensificarea cooperării între
statele membre. Cu toate acestea, opiniile partenerilor sociali au fost
divergente.
Majoritatea reprezentanților
angajatorilor au fost de părere că platforma ar trebui să fie
instituită. Cu toate acestea, au considerat că nu este nevoie de o
nouă structură separată. În schimb, opțiuni cum ar fi
crearea unui subgrup la un grup existent sau o mai bună coordonare a
grupurilor existente ar putea fi luate în considerare. Toate sindicatele și
unii reprezentanți ai angajatorilor au fost în favoarea înființării
unui nou organism independent pentru a se asigura că sunt acoperite toate
aspectele muncii nedeclarate, ceea ce nu ar putea avea loc în cazul în care ar
fi utilizate structurile existente. În ceea ce privește participarea la
platformă, sindicatele și unii reprezentanți ai angajatorilor au
argumentat în favoarea unei abordări obligatorii pentru statele membre, în
timp ce unele organizații patronale au preferat o abordare voluntară.
Partenerii sociali au sprijinit obiectivul Comisiei de a prezenta o inițiativă,
dar nu au dorit să se implice în negocieri pe această temă.
[O a 2-a etapă de consultare a
partenerilor sociali a avut loc în perioada 30 ianuarie 2014 – 13 martie 2014[19]. În cadrul
consultării, Comisia a prezentat o imagine de ansamblu a rezultatelor
primei etape a consultării și a prezentat, în linii generale, conținutul
inițiativei planificate. Scopul consultării a fost de a obține
opiniile partenerilor sociali cu privire la conținutul inițiativei
avute în vedere privind intensificarea cooperării între statele membre în
materie de prevenire și descurajare a muncii nedeclarate. Comisia a primit
16 răspunsuri (1 răspuns comun, 4 răspunsuri de la reprezentanții
lucrătorilor și 11 răspunsuri de la organizațiile
patronale). Partenerii sociali au sprijinit, în general, acțiunea la
nivelul UE pentru a preveni și a descuraja munca nedeclarată și
au reiterat punctele de vedere exprimate în cursul primei etape a
consultării în ceea ce privește obiectivele, domeniul de aplicare,
sarcinile/inițiativele, participarea și forma platformei. Au fost furnizate
elemente noi privind participarea partenerilor sociali în cadrul platformei.
Sindicatele și reprezentanții angajatorilor au convenit că
partenerii sociali la nivelul UE, atât intersectoriali, cât și în sectoare
cu incidență mare a muncii nedeclarate ar trebui să fie implicați
în platformă în calitate de observatori. Unele sindicate și unii
reprezentanți ai angajatorilor au sugerat că partenerilor sociali ar
trebui să li se acorde statutul de membru.[20]
Evaluarea
impactului a inclus mai multe opțiuni pentru intensificarea
cooperării europene în materie de prevenire și descurajare a muncii
nedeclarate. Prima opțiune luată în considerare a fost
neîntreprinderea niciunei acțiuni noi în afară de grupurile de lucru și
inițiativele existente. De asemenea, s-a luat în considerare opțiunea
unei mai bune coordonări a activității diferitelor grupuri de
lucru și comitete existente.
A
treia opțiune a fost crearea unei platforme europene pentru intensificarea
cooperării europene în materie de prevenire și descurajare a muncii
nedeclarate. S-au luat în considerare mai multe sub-opțiuni pentru
instituirea platformei, cum ar fi o platformă cu calitatea de membru
voluntară sau obligatorie și care oferă Eurofound o
responsabilitate de coordonare a acțiunilor statelor membre împotriva
muncii nedeclarate. S-a luat în considerare o opțiune de a crea o agenție
descentralizată responsabilă cu punerea în aplicare a legislației
UE și cu lupta împotriva muncii nedeclarate.
Analiza a concluzionat că opțiunea
preferată ar fi crearea unei platforme europene cu un caracter obligatoriu
al calității de membru. Platforma ar asigura implicarea tuturor
autorităților relevante din toate statele membre în activitățile
desfășurate la nivelul UE și ar permite o cooperare
periodică și operațională în domeniu. Sub-opțiunea
unei cooperări multilaterale voluntare a fost considerată a fi sub
nivelul optim, întrucât refuzul unor state membre de a participa ar diminua
semnificativ valoarea unei cooperări la nivelul UE pentru statele membre
mai ambițioase. În special, s-a considerat necesară participarea
obligatorie deoarece cooperarea în vederea abordării aspectelor
transfrontaliere ale muncii nedeclarate nu ar putea fi realizată pe deplin
în cazul în care unele state membre ar participa (statele membre cu prioritate
ridicată în abordarea unor asemenea aspecte, mai ales țările de
destinație), iar altele nu. Aspectele transfrontaliere ale muncii
nedeclarate ar putea, de asemenea, să aibă un impact negativ asupra
funcționării pieței unice, deoarece angajatorii care oferă
servicii în alte state membre utilizând lucrători nedeclarați ar
genera o concurență neloială. Acești angajatori pot să
furnizeze servicii mai ieftine datorită faptului că nu plătesc
impozite sau nu respectă obligațiile care le revin, de exemplu, în
cadrul reglementărilor privind sănătatea, siguranța și
condițiile de muncă.
Luând în considerare toate cele de mai sus, și
anume nevoia de a îmbunătăți cooperarea la nivelul UE, aspectele
transfrontaliere ale muncii nedeclarate și impactul acestora asupra funcționării
pieței unice, toate statele membre trebuie să fie incluse în mod
obligatoriu în cadrul cooperării consolidate pentru a aborda toate
aspectele legate de acest fenomen.
Alte opțiuni nu ar garanta implicarea
tuturor autorităților relevante ale tuturor statelor membre, ar
limita cooperarea la schimbul de bune practici sau nu ar permite abordarea
adecvată a aspectelor de punere în aplicare și, prin urmare, nu ar
sprijini o abordare globală necesară pentru a soluționa
problema. De asemenea, alte opțiuni ar contribui într-o măsură
mai mică la vizibilitatea și prioritizarea problemei la nivelul UE.
Platforma va reuni diferite autorități
responsabile cu aplicarea legii din toate statele membre, în calitate de
membri. Alte părți interesate, în special partenerii sociali la
nivelul UE, agenții descentralizate relevante ale Uniunii precum Eurofound
și Agenția Europeană pentru Sănătate și
Securitate în Muncă (EU-OSHA), organizații internaționale cum ar
fi Organizația Internațională a Muncii (OIM) și reprezentanți
ai statelor din SEE, vor avea statut de observator.
Platforma va efectua o serie de sarcini care
urmează să fie definite și puse în aplicare pe baza programelor
de lucru aprobate. Schimbul de bune practici ar fi primul pas concret de cooperare.
Acesta ar îmbunătăți cunoașterea fenomenului și ar
dezvolta o mai bună înțelegere a modului în care este abordată
munca nedeclarată și a principalilor actori din statele membre.
Pentru a utiliza în mod optim acest schimb de bune practici, ar putea fi înființată,
pornind de la o bază de date Eurofound, o bancă de cunoștințe,
care ar putea, printre altele, să fie folosită pentru a dezvolta în
continuare aspecte legate de punerea în aplicare și care ar putea să
conducă la elaborarea de orientări și principii comune. Se
preconizează că platforma va evolua progresiv de la un forum pentru
schimbul de informații și de bune practici la forme mai elaborate de
cooperare, pe măsură ce se acumulează experiență și
încredere reciprocă. În cele din urmă, platforma ar trebui să
fie în măsură să desfășoare cursuri de formare comune și
schimburi de personal și să coordoneze acțiuni operaționale,
inclusiv inspecții comune și schimbul de date.
Propunerea va consolida dezvoltarea, punerea
în aplicare, monitorizarea și evaluarea instrumentelor Uniunii, a
politicilor (de promovare a unui nivel ridicat de calitate și de locuri de
muncă durabile, de garantare a unei protecții sociale adecvate și
decente, de luptă împotriva excluziunii sociale și a
sărăciei și de îmbunătățire a condițiilor de
muncă), precum și a dreptului relevant și va promova progresul
social și elaborarea de politici bazate pe dovezi, în parteneriat cu
diferite părți interesate.
3.           ELEMENTELE JURIDICE ALE
PROPUNERII
3.1.        Temei juridic
UE are competența de a acționa în
domeniul muncii nedeclarate în temeiul articolelor în materie de politică
socială din TFUE. În special, articolul 151 din TFUE prevede
că Uniunea și statele membre „au ca obiective promovarea
ocupării forței de muncă, îmbunătățirea condițiilor
de trai și de muncă, [...] o protecție socială
adecvată, [...] care să permită un nivel ridicat și durabil
al ocupării forței de muncă și combaterea excluziunii
sociale”. Articolul 153 din TFUE prezintă domeniile în care Uniunea
susține și completează activitățile statelor membre,
printre care se numără condițiile de muncă, integrarea
persoanelor excluse de pe piața forței de muncă și lupta
împotriva marginalizării sociale.
Propunerea privind intensificarea
cooperării europene în materie de prevenire și descurajare a muncii
nedeclarate se bazează pe articolul 153 alineatul (2) litera (a) din
TFUE, care permite Parlamentului European și Consiliului să
adopte măsuri menite să încurajeze cooperarea între statele membre
prin inițiative destinate să sporească cunoștințele,
să dezvolte schimburile de informații și a celor mai bune
practici, să promoveze abordările novatoare și să evalueze
experiențele dobândite, cu excluderea oricărei armonizări a
actelor cu putere de lege și a normelor administrative ale statelor membre.

Principalele obiective care trebuie realizate
prin prezenta inițiativă sunt promovarea ocupării forței de
muncă și îmbunătățirea condițiilor de muncă
(articolul 151 din TFUE). Având în vedere faptul că lupta împotriva muncii
nedeclarate în diferite state membre se bazează pe diferite tipuri de
organisme competente (astfel cum s-a explicat în capitolul 1), este necesar ca
inițiativa să fie extinsă la toate autoritățile naționale,
inclusiv cele care nu vor fi active în domeniul ocupării forței de
muncă și în domeniul social, dar care sunt responsabile sau au un rol
în ceea ce privește descurajarea sau prevenirea muncii nedeclarate, cum ar
fi autoritățile din domeniul fiscal, al migrației și vamal.

3.2.        Principiile
subsidiarității și proporționalității
Alegerea instrumentului juridic – o decizie a
Parlamentului European și a Consiliului – este cea mai potrivită,
având în vedere faptul că articolul respectiv prevede procedura
legislativă ordinară pentru adoptarea inițiativei.
În timp ce principalele competențe pentru
combaterea muncii nedeclarate aparțin statelor membre, provocările cu
care se confruntă acestea, cum ar fi impactul negativ al muncii
nedeclarate asupra economiei și societății, dificultățile
în abordarea formelor transfrontaliere ale muncii nedeclarate, compromisul
între nivelurile adecvate de impozitare/reglementare și necesitatea de a
evita încurajarea angajatorilor de a recurge la munca nedeclarată, precum și
lipsa unei cooperări între diferitele autorități responsabile cu
aplicarea legii, sunt comune tuturor statelor membre. Acțiunea UE de
intensificare a cooperării la nivel european ar sprijini eforturile depuse
de statele membre în direcția descurajării și prevenirii muncii
nedeclarate, făcând-o mai eficientă și mai eficace. Astfel, se adaugă
un plus de valoare acțiunilor statelor membre. Autoritățile naționale
responsabile cu aplicarea legii sunt, într-adevăr, nivelul cel mai adecvat
pentru abordarea provocărilor legate de munca nedeclarată. De
asemenea, aspectele transfrontaliere pot fi abordate mai bine la nivelul UE.
Prin urmare, propunerea respectă principiul subsidiarității.
Propunerea respectă principiul proporționalității
deoarece constituie o măsură menită să încurajeze
cooperarea între statele membre, cu excluderea oricărei armonizări a
actelor cu putere de lege și a normelor administrative ale statelor
membre. S-a luat în considerare o opțiune de creare a unei noi agenții
descentralizate ale UE, însă aceasta a fost respinsă, având în vedere
costurile de administrare generate de instituirea unei noi agenții.
4.           IMPLICAȚII BUGETARE
Regulamentul (UE) nr. 1296/2013 al Parlamentului European și al
Consiliului[21]
instituie un program al Uniunii Europene pentru ocuparea forței de
muncă și inovare socială („EaSI”), pentru perioada 2014-2020.
Finanțarea pentru platformă va proveni din axa PROGRESS. O sumă
orientativă de 2,1 milioane EUR pe an este prevăzută pentru
îndeplinirea sarcinilor, cum ar fi instituirea unor instrumente concrete,
sprijinul acordat de furnizorii de servicii, publicarea de orientări și
principii comune și de manuale, dezvoltarea unei capacități de
formare permanente și a unui cadru comun pentru efectuarea de cursuri
comune, organizarea de evaluări inter pares și campanii
europene. În plus, vor fi acoperite granturi de finanțare a proiectelor
care sprijină realizarea obiectivelor Platformei. Se va utiliza o
sumă maximă de 224 000 de EUR pe an pentru a rambursa costurile
legate de participarea la reuniunile Platformei.
De asemenea, se reamintește faptul că Fondul social european (FSE)
sprijină eforturile statelor membre de îmbunătățire a
calității administrației publice și a guvernanței și,
prin urmare, promovează reformele structurale ale acestora. Finanțarea
este prevăzută în cadrul financiar multianual 2014-2020. Statele
membre sunt încurajate să utilizeze FSE pentru a consolida capacitatea
autorităților naționale de combatere a muncii nedeclarate.
Propunerea legislativă este neutră din punct de vedere bugetar și
nu necesită resurse umane suplimentare.
Personalul COM – 2,5 angajați cu normă întreagă – care
lucrează în prezent în cadrul Direcției Generale Ocuparea Forței
de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune – va acționa în calitate
de secretariat al platformei. Detaliile sunt explicate în fișa
financiară legislativă anexată prezentei propuneri.

Implicarea agențiilor descentralizate ale
Uniunii Europene, a Eurofound și a Agenției Europene pentru
Sănătate și Securitate în Muncă în activitatea platformei
în calitate de observatori nu le va prelungi mandatele actuale. În ceea ce
privește aceste agenții, propunerea este neutră din punct de
vedere bugetar.

2014/0124 (COD)
Propunere de
DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ŞI
A CONSILIULUI
privind instituirea unei platforme europene
pentru intensificarea cooperării în materie de prevenire și
descurajare a muncii nedeclarate
(Text cu relevanță pentru SEE)
PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea
Uniunii Europene, în special articolul 153 alineatul (2) litera (a),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectul de act
legislativ către parlamentele naționale,
având în vedere avizul Comitetului Economic și
Social European[22],
având în vedere avizul Comitetului Regiunilor[23],
după consultarea Autorității Europene
pentru Protecția Datelor,
hotărând în conformitate cu procedura
legislativă ordinară,
întrucât:
(1)       În comunicarea sa din 18
aprilie 2012[24],
Comisia a subliniat necesitatea unei mai bune cooperări între statele
membre și a anunțat lansarea de consultări cu privire la
instituirea unei platforme la nivelul UE între inspectoratele de muncă și
alte autorități responsabile cu aplicarea legii, pentru a combate
munca nedeclarată, vizând îmbunătățirea cooperării,
schimbul de bune practici și identificarea unor principii comune pentru
inspecții.
(2)       În conformitate cu articolul
148 alineatul (4) din tratat, Consiliul, prin Decizia 2010/707/UE[25], a adoptat
orientări[26]
pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre. Aceste orientări integrate servesc statelor membre la
definirea programelor lor naționale de reformă și la punerea în
aplicare a reformelor. Orientările privind ocuparea forței de
muncă constituie baza pentru recomandările specifice fiecărei țări
pe care Consiliul le adresează statelor membre în temeiul articolului menționat.
În ultimii ani, acestea au inclus
recomandări specifice fiecărei țări privind combaterea
muncii nedeclarate.
(3)       Articolul 151 din tratat
stabilește ca obiective în domeniul politicii sociale promovarea
ocupării forței de muncă și îmbunătățirea
condițiilor de trai și de muncă. În vederea realizării
acestor obiective, Uniunea poate susține și completa activitățile
statelor membre în domeniile sănătății și
securității la locul de muncă, condițiilor de muncă,
integrării persoanelor excluse de pe piața forței de muncă și
combaterii excluziunii sociale.
(4)       Parlamentul European, în
rezoluția sa privind „Inspecțiile eficiente de muncă ca o
strategie de îmbunătățire a condițiilor de muncă în
Europa”, a salutat inițiativa Comisiei de a crea o platformă
europeană și a făcut apel pentru intensificarea cooperării
europene în materie de combatere a muncii nedeclarate[27].
(5)       La nivel european, munca
nedeclarată este definită ca „orice activitate remunerată, care
este legală în ceea ce privește natura ei, dar nu este declarată
autorităților publice, luând în calcul diferențele sistemelor de
reglementare din statele membre”[28],
excluzând astfel toate activitățile ilegale.
(6)       Abuzul statutului de
independent, la nivel național sau în situații transfrontaliere, este
adesea asociat cu munca nedeclarată. Activitatea independentă
falsă apare atunci când o persoană este declarată ca
independentă deși aceasta îndeplinește în același timp
condițiile caracteristice unui raport de angajare, pentru a evita anumite
obligații legale sau fiscale. Prin urmare, activitatea independentă
falsă este muncă declarată în mod fals și ar trebui să
intre în domeniul de aplicare a platformei.
(7)       Munca nedeclarată are
implicații bugetare grave prin venituri fiscale și asigurări
sociale reduse. Aceasta are un impact negativ asupra ocupării forței
de muncă, asupra productivității, asupra conformității
cu standardele privind condițiile de muncă, asupra dezvoltării
de competențe și învățării pe tot parcursul l vieții.
Munca nedeclarată subminează sustenabilitatea financiară a
sistemelor de protecție socială, privează lucrătorii de
beneficii sociale adecvate și generează drepturi de pensie mai reduse
și acces mai limitat la asistență medicală.
(8)       În toate statele membre s-a
introdus o gamă largă de abordări și măsuri politice
de combatere a muncii nedeclarate. De asemenea, statele membre au încheiat
acorduri bilaterale și au realizat proiecte multilaterale privind anumite
aspecte ale muncii nedeclarate. Platforma nu va împiedica aplicarea acordurilor
sau a înțelegerilor bilaterale privind cooperarea administrativă.
(9)       Cooperarea la nivelul UE
rămâne departe de a fi cuprinzătoare în ceea ce privește atât
statele membre implicate, cât și aspectele reglementate. Nu există un
mecanism formal de cooperare transfrontalieră între autoritățile
relevante ale statelor membre pentru a aborda aspectele legate de munca
nedeclarată.
(10)     Intensificarea cooperării
între statele membre la nivelul UE este necesară pentru a sprijini statele
membre să prevină și să descurajeze munca nedeclarată
în mod mai eficient și mai eficace.
(11)     Platforma va viza facilitarea
schimbului de bune practici și de informații, va oferi un cadru la
nivelul UE pentru a dezvolta expertiza și analiza și va
îmbunătăți coordonarea operațională a acțiunilor
între diferitele autorități naționale responsabile cu aplicarea
legii ale statelor membre.
(12)     Platforma ar trebui să
facă uz de toate sursele pertinente de informații, în special studii,
acorduri bilaterale încheiate între statele membre și proiecte de
cooperare multilaterală și să creeze sinergii între
instrumentele și structurile existente la nivelul UE pentru a maximiza
efectul disuasiv sau preventiv al măsurilor. Coordonarea operațională
a acțiunilor statelor membre ar putea lua forma unor instruiri comune,
evaluări inter pares și soluții pentru schimbul de date.
Campaniile europene sau strategiile comune ar putea crește gradul de conștientizare
privind munca nedeclarată.
(13)     Trei autorități naționale
diferite responsabile cu aplicarea legii sunt implicate, în principal, în
domeniul muncii nedeclarate: inspectoratele de muncă, inspectoratele de
securitate socială și autoritățile fiscale. În unele cazuri
sunt implicate, de asemenea, autoritățile de migrație și
serviciile de ocupare a forței de muncă, precum și autoritățile
vamale, poliția, procuratura și partenerii sociali.
(14)     Pentru a aborda munca
nedeclarată în mod cuprinzător și cu succes, în statele membre
se va pune în aplicare o combinație de politici, facilitată de o
cooperare structurată între autoritățile relevante. Cooperarea
ar trebui să includă toate autoritățile naționale care
conduc și/sau sunt active în prevenirea și/sau descurajarea muncii
nedeclarate.
(15)     Pentru a-și atinge obiectivele,
platforma ar trebui să fie sprijinită de un „punct unic de contact”
în fiecare stat membru, care ar trebui să aibă autoritatea
necesară pentru a lua legătura cu autoritățile naționale
care se ocupă de aspectele multiple ale muncii nedeclarate.
(16)     Platforma ar trebui să
implice partenerii sociali de la nivelul UE atât la nivel intersectorial, cât și
în sectoarele mai grav afectate de munca nedeclarată și să
coopereze cu organizații internaționale relevante precum Organizația
Internațională a Muncii (OIM) și agențiile descentralizate
ale Uniunii, în special Eurofound și Agenția Europeană pentru
Sănătate și Securitate în Muncă. Implicarea Eurofound și
a Agenției Europene pentru Sănătate și Securitate în
Muncă în activitatea platformei în calitate de observatori nu le va
prelungi mandatele actuale.
(17)     Platforma ar trebui să
adopte reguli de procedură, programe de lucru și rapoarte periodice.
(18)     Directiva 95/46/CE privind
protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor
cu caracter personal și libera circulație a acestor date[29], precum și
măsurile naționale de punere în aplicare ale acesteia se aplică
prelucrării datelor cu caracter personal efectuate de către statele
membre în cadrul prezentei decizii. Întrucât Comisia face parte din platforma
europeană, Regulamentul (CE) nr. 45/2001 privind protecția
persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de
către instituțiile și organele comunitare și privind libera
circulație a acestor date[30]
se aplică și prelucrării datelor cu caracter personal efectuate
în cadrul prezentei decizii.
(19)     Platforma poate înființa
grupuri de lucru pentru a examina aspecte specifice și ar trebui să
se poată baza pe expertiza unor profesioniști cu competențe
specifice.
(20)     Platforma va coopera cu
grupurile de experți și comitetele relevante la nivelul UE a
căror activitate are legături cu munca nedeclarată.
(21)     Platforma și sarcinile
acesteia ar trebui să fie finanțate prin axa PROGRESS a Programului
pentru ocuparea forței de muncă și inovare socială (EaSI)
în cadrul creditelor stabilite de autoritatea bugetară.
(22)     Comisia va lua măsurile
administrative necesare pentru a configura rețeaua.
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Capitolul I
Dispoziții
generale
Articolul 1
Instituirea
platformei
(1)
Prin prezenta se instituie o platformă pentru
intensificarea cooperării europene în materie de prevenire și
descurajare a muncii nedeclarate, denumită în continuare „platforma”.
(2)
Platforma este compusă din:
(a)
autoritățile naționale responsabile
cu aplicarea legii, astfel cum sunt nominalizate de către toate statele
membre,
(b)
Comisia.
(3)
Următoarele persoane pot participa la
reuniunile platformei în calitate de observatori, în condițiile stabilite
în regulamentul de procedură al acesteia:
(a)
reprezentanții partenerilor sociali
intersectoriali la nivelul Uniunii, precum și ai partenerilor sociali din
sectoarele cu o incidență ridicată a muncii nedeclarate,
(b)
un reprezentant al Fundației Europene pentru
Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de
Muncă (Eurofound) și un reprezentant al Agenției Europene pentru
Sănătate și Securitate în Muncă (EU-OSHA),
(c)
un reprezentant al Organizației Internaționale
a Muncii (OIM),
(d)
reprezentanți ai statelor din Spațiul
Economic European (SEE).
Articolul 2
Obiective
Platforma, astfel cum se stabilește la
articolul 1 alineatul (1), contribuie la o mai bună aplicare a legislației
UE și a legislației naționale, la reducerea muncii nedeclarate și
la apariția de locuri de muncă formale, evitându-se astfel
deteriorarea calității muncii, precum și la promovarea
integrării pe piața forței de muncă și a incluziunii
sociale prin:
(a)
îmbunătățirea cooperării la
nivel european între diferite autorități responsabile cu aplicarea
legii ale statelor membre pentru a preveni și a descuraja, în mod mai
eficient și mai eficace, munca nedeclarată, inclusiv activitatea
independentă falsă,
(b)
îmbunătățirea capacității
tehnice a diferitelor autorități responsabile cu aplicarea legii din
statele membre pentru a aborda aspectele transfrontaliere ale muncii
nedeclarate,
(c)
sensibilizarea opiniei publice cu privire la urgența
luării de măsuri și încurajarea statelor membre pentru a-și
intensifica eforturile în abordarea muncii nedeclarate.
Capitolul II
Misiune și sarcini
Articolul 3
Misiune
Pentru a atinge obiectivele enumerate la
articolul 2, platforma:
(a)
face schimb de bune practici și de informații,
(b)
dezvoltă expertiză și analiză,
(c)
coordonează acțiuni operaționale
transfrontaliere.
Articolul 4
Sarcini
(1)
Pentru executarea misiunii sale, platforma
efectuează, în special, următoarele sarcini:
(a)
sporește cunoștințele privind munca
nedeclarată prin intermediul unor concepte comune, instrumente de
măsurare și prin promovarea de analize comparative comune și
indicatori relevanți conecși,
(b)
dezvoltă analiza eficacității
diferitelor măsuri de politică în reducerea incidenței muncii
nedeclarate, inclusiv măsuri de prevenire și punitive, precum și
măsuri de descurajare în general,
(c)
stabilește instrumente, de exemplu, o
bancă de cunoștințe privind diferite practici/măsuri,
inclusiv acorduri bilaterale utilizate în statele membre pentru a descuraja și
a preveni munca nedeclarată,
(d)
adoptă orientări neobligatorii pentru
inspectori, manuale de bune practici și principii comune privind inspecțiile
pentru combaterea muncii nedeclarate,
(e)
dezvoltă forme de cooperare pentru creșterea
capacității tehnice de a aborda aspectele transfrontaliere ale muncii
nedeclarate prin adoptarea unui cadru comun pentru operațiuni comune
pentru inspecții și schimb de personal,
(f)
examinează modalități de
îmbunătățire a schimbului de date în conformitate cu normele de
protecție a datelor ale Uniunii, inclusiv explorarea posibilităților
de utilizare a Sistemului de informare al pieței interne (IMI) și a
Sistemului de schimb electronic de informații în materie de securitate
socială (EESSI),
(g)
dezvoltă o capacitate de instruire
permanentă pentru autoritățile responsabile cu aplicarea legii și
adoptă un cadru comun pentru realizarea de instruiri comune,
(h)
organizează evaluări inter pares pentru a
urmări progresul statelor membre în combaterea muncii nedeclarate,
inclusiv sprijin pentru punerea în aplicare a recomandărilor specifice
emise de Consiliu pentru fiecare țară referitor la combaterea sau
prevenirea muncii nedeclarate.
(i)
sporește gradul de conștientizare a
problemei prin desfășurarea de activități comune, cum ar fi
campanii europene și adoptarea unor strategii regionale sau la nivelul UE,
inclusiv abordări sectoriale.
(2)
În îndeplinirea sarcinilor sale, platforma va face
uz de toate sursele relevante de informații, inclusiv studii și
proiecte de cooperare multilaterală și ia în considerare
instrumentele și structurile relevante ale Uniunii, precum și
experiența acordurilor bilaterale relevante. Aceasta va stabili o
cooperare adecvată cu Eurofound și cu EU-OSHA.
Capitolul III
Funcționarea
platformei
Articolul 5
Punctul unic
de contact
(1)
Fiecare stat membru desemnează un punct unic
de contact în calitate de membru al platformei. Acestea pot desemna, de
asemenea, un membru supleant.
(2)
La numirea reprezentanților lor, statele
membre ar trebui să implice toate autoritățile publice care au
un rol în prevenirea și/sau descurajarea muncii nedeclarate, cum ar fi
inspectoratele de muncă, autoritățile de securitate
socială, autoritățile fiscale, serviciile de ocupare a forței
de muncă și autoritățile din domeniul migrației,
denumite în continuare „autorități responsabile cu aplicarea legii”.
De asemenea, acestea pot să implice, în conformitate cu legislația și/sau
practicile naționale, partenerii sociali.
(3)
Statele membre furnizează Comisiei lista și
datele de contact ale tuturor autorităților responsabile cu aplicarea
legii care sunt implicate în prevenirea și/sau descurajarea muncii
nedeclarate.
(4)
Punctele unice de contact asigură
legătura cu toate autoritățile responsabile cu aplicarea legii
care sunt implicate în prevenirea și/sau descurajarea muncii nedeclarate
în ceea ce privește activitățile platformei și
garantează participarea acestora la reuniunile și/sau contribuția
la activitățile platformei sau a grupurilor sale de lucru în cazul în
care aspectele discutate implică domeniul lor de competență.
Articolul 6
Reprezentanții
partenerilor sociali
(1)
Reprezentanții partenerilor sociali la nivel
intersectorial, precum și din sectoarele cu o incidență
ridicată a muncii nedeclarate pot participa la reuniunile platformei în
calitate de observatori, în conformitate cu procedurile stabilite de organizațiile
lor.
(2)
Pe baza propunerilor din partea partenerilor
sociali sectoriali și intersectoriali la nivelul Uniunii, grupul de
observatori este compus din:
(a)
un număr maxim de 8 observatori care
reprezintă partenerii sociali la nivel intersectorial (împărțiți
în mod egal între organizațiile sindicale și patronale),
(b)
un număr maxim de 10 observatori care
reprezintă partenerii sociali din sectoarele cu o incidență
ridicată a muncii nedeclarate (împărțiți în mod egal între
organizațiile sindicale și patronale).
Articolul 7
Activitate
(1)
Comisia coordonează activitatea platformei și
prezidează reuniunile acesteia.
(2)
Pentru executarea misiunii sale, platforma
adoptă prin decizia majorității:
(a)
regulile de procedură, care cuprind, printre
altele, modalitățile de luare a deciziilor în cadrul platformei,
(b)
un program de lucru pe doi ani al platformei care
prevede, printre altele, sarcinile sale detaliate și rapoartele periodice
ale platformei la fiecare doi ani,
(c)
constituirea de grupuri de lucru pentru a examina
aspectele menționate în programele de lucru ale platformei. Grupurile de
lucru sunt dizolvate de îndată ce mandatele acestora sunt îndeplinite.
(3)
Experți care dețin competențe
specifice în legătură cu un subiect în discuție pot fi invitați,
de la caz la caz, să participe la deliberările platformei sau ale
grupului de lucru, dacă acest lucru este util și/sau necesar.
(4)
Platforma este asistată de un secretariat
asigurat de către Comisie. Secretariatul pregătește reuniunile,
programele de lucru ale platformei și rapoartele acesteia.
(5)
Comisia informează periodic Parlamentul
European și Consiliul cu privire la activitățile platformei.
Articolul 8
Cooperare
Platforma conlucrează, după caz, cu
alte grupuri de experți și comitete relevante la nivelul Uniunii a
căror activitate are legătură cu munca nedeclarată, în
special Comitetul inspectorilor de muncă principali (SLIC), Comitetul de
experți privind detașarea lucrătorilor, Comisia
administrativă pentru coordonarea sistemelor de securitate socială,
Comitetul pentru ocuparea forței de muncă (EMCO), Comitetul pentru
protecție socială (CPS) și Grupul de lucru pentru cooperare
administrativă în domeniul fiscal. De asemenea, se pot organiza reuniuni
comune.
Articolul 9
Rambursarea
cheltuielilor
Comisia rambursează cheltuielile de
călătorie și, dacă este cazul, diurna pentru membrii,
observatorii și experții invitați în legătură cu
activitățile platformei.
Membrii, observatorii și experții
invitați nu sunt remunerați pentru serviciile prestate.
Articolul 10
Sprijin
financiar
Resursele globale pentru punerea în aplicare a
prezentei decizii sunt prevăzute în cadrul Programului pentru ocuparea forței
de muncă și inovare socială (EaSI), ale cărui credite
anuale sunt autorizate de către autoritatea bugetară în limitele
cadrului financiar.
Capitolul IV
Dispoziții
finale
Articolul 11
Revizuire
La patru ani de la intrarea în vigoare a
prezentei decizii, Comisia prezintă Parlamentului European, Consiliului,
Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor un
raport privind punerea în aplicare a acesteia. Raportul evaluează, în
special, măsura în care platforma a contribuit la realizarea obiectivelor
prevăzute la articolul 2 și la îndeplinirea sarcinilor, astfel cum
sunt menționate la articolul 3 și în programele de lucru ale
platformei.
Articolul 12
Destinatari
Prezenta decizie se adresează statelor
membre.
Articolul 13
Intrare în vigoare
Prezenta
decizie intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul
Oficial al Uniunii Europene.
Adoptată la Bruxelles,
Pentru Parlamentul European                       Pentru
Consiliu
Președintele                                                  Președintele
Fișa financiară
legislativă
1.           CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI

              1.1.    Denumirea propunerii/inițiativei
              1.2.    Domeniul (domeniile) de politică în cauză
în structura ABM/ABB
              1.3.    Tipul propunerii/inițiativei
              1.4.    Obiectiv(e)
              1.5.    Motivele propunerii/inițiativei
              1.6.    Durata acțiunii și impactul financiar al
acesteia
              1.7.    Tipul (tipurile) de gestiune preconizat(e)
2.           MĂSURI DE GESTIONARE
              2.1.    Dispoziții în materie de monitorizare și
raportare
              2.2.    Sistemul de gestionare și control
              2.3.    Măsuri de prevenire a fraudelor și a
neregulilor
3.           IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT
AL PROPUNERII/INIȚIATIVEI
              3.1.    Rubrica (rubricile) din cadrul financiar multianual și
linia (liniile) bugetară (bugetare) de cheltuieli afectată (afectate)

              3.2.    Impactul estimat asupra cheltuielilor
              3.2.1. Sinteza impactului
estimat asupra cheltuielilor
              3.2.2. Impactul estimat
asupra creditelor operaționale
              3.2.3. Impactul estimat
asupra creditelor cu caracter administrativ
              3.2.4. Compatibilitatea cu
cadrul financiar multianual actual
              3.2.5. Contribuția terților

              3.3.    Impactul estimat asupra veniturilor
FIȘA
FINANCIARĂ LEGISLATIVĂ
1.           CADRUL PROPUNERII/INIȚIATIVEI

1.1.        Denumirea propunerii/inițiativei

 Propunere de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind instituirea unei platforme europene pentru intensificarea cooperării europene în materie de prevenire și descurajare a muncii nedeclarate
1.2.        Domeniul (domeniile) de
politică în cauză în structura ABM/ABB[31]
 Ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și incluziune
1.3.        Tipul propunerii/inițiativei

n Propunere/inițiativă care se referă la o
acțiune nouă
¨ Propunere/inițiativă care se referă la o acțiune
nouă ca urmare a unui proiect-pilot/a unei acțiuni pregătitoare[32]
¨ Propunere/inițiativă care se referă la prelungirea
unei acțiuni existente
¨ Propunere/inițiativă care se referă la o acțiune
reorientată către o acțiune nouă
1.4.        Obiectiv(e)
1.4.1.     Obiectiv(e) strategic(e)
multianual(e) al(e) Comisiei vizat(e) de propunere/inițiativă
 Contribuția la obiectivele Strategiei Europa 2020: - promovarea participării sporite pe piața forței de muncă - dezvoltarea unei piețe europene a muncii sigure, flexibile și mobile - promovarea incluziunii sociale - promovarea coeziunii sociale și economice
1.4.2.     Obiectiv(e) specific(e) și
activitatea (activitățile) ABM/ABB în cauză
Obiectivul specific nr. 1
Sprijinirea
dezvoltării, a punerii în aplicare, a monitorizării și a
evaluării instrumentelor Uniunii, a politicilor (promovarea unui nivel
ridicat de calitate și de locuri de muncă durabile, asigurarea unei
protecții sociale adecvate și decente, combaterea excluziunii sociale
și a sărăciei și îmbunătățirea condițiilor
de muncă), precum și a legislației relevante și promovarea
elaborării de politici bazată pe dovezi, a inovării sociale și
a progresului social, în parteneriat cu partenerii sociali, organizațiile
societății civile și organismele publice și private.
Activitatea (activitățile) ABM/ABB în cauză: ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și incluziune
1.4.3.     Rezultatul (rezultatele) și
impactul preconizate
A se preciza efectele
pe care propunerea/inițiativa ar trebui să le aibă asupra
beneficiarilor vizați/grupurilor vizate.
 Obiectivul propunerii este îmbunătățirea cooperării la nivel european între organismele competente, cum ar fi inspectoratele de muncă, autoritățile în materie de securitate socială, autoritățile fiscale și alte autorități competente, cu scopul de a preveni și a descuraja în mod mai eficient și mai eficace munca nedeclarată.
1.4.4.     Indicatori de rezultat și
de impact
A se preciza
indicatorii care permit monitorizarea punerii în aplicare a propunerii/inițiativei.
 Indicatorii de realizare care trebuie să fie atinși vor fi definiți în programele de lucru ale platformei pentru doi ani. De asemenea, Comisia va raporta anual Consiliului cu privire la activitatea platformei. Aceste rapoarte ar informa cu privire la programele de lucru detaliate ale platformei, inițiativele luate de platformă și frecvența reuniunilor. Activitățile platformei vor fi evaluate la patru ani după intrarea în vigoare a deciziei.
1.5.        Motivele propunerii/inițiativei

1.5.1.     Cerință/cerințe
de îndeplinit pe termen scurt sau lung
 Scopul deciziei este de a contribui la o mai bună aplicare a legislației Uniunii, la crearea de locuri de muncă formale, la creșterea calității condițiilor de muncă, la incluziunea pe piața forței de muncă și la incluziunea socială în general prin: (a)                    îmbunătățirea cooperării la nivel european dintre diferitele autorități responsabile cu aplicarea legii din statele membre pentru a preveni și a descuraja în mod mai eficient și mai eficace munca nedeclarată, (b)                     îmbunătățirea capacității tehnice a diferitelor autorități responsabile cu aplicarea legii din statele membre pentru a aborda aspectele transfrontaliere ale muncii nedeclarate, (c)                      creșterea gradului de conștientizare a statelor membre cu privire la urgența luării de măsuri și încurajarea eforturilor de combatere a muncii nedeclarate.
1.5.2.     Valoarea adăugată a
implicării UE
 Prevenirea și descurajarea muncii nedeclarate contribuie la o mai bună aplicare a legislației UE și a legislației naționale, în special în domeniile ocupării forței de muncă, dreptului muncii, sănătății și securității și coordonării sistemelor de securitate socială. În conformitate cu obiectivele stabilite la articolul 151, o acțiune la nivelul UE de combatere a muncii nedeclarate ar contribui la crearea de locuri de muncă formale, la creșterea calității condițiilor de muncă și la sprijinirea creșterii incluziunii pe piața muncii și a incluziunii sociale în ansamblu. Având în vedere articolul 153 din TFUE, în cazul în care statele membre și Uniunea au competențe partajate, acțiunea UE ar sprijini eforturile depuse de statele membre prin intensificarea cooperării la nivel european în materie de descurajare și prevenire a muncii nedeclarate, ceea ce o face mai eficientă și mai eficace și, prin urmare, adaugă valoare acțiunilor statelor membre.
1.5.3.     Învățăminte
desprinse din experiențele anterioare similare
 Până în prezent, nu a existat nicio abordare cuprinzătoare care să implice toate autoritățile competente ale tuturor statelor membre în combaterea muncii nedeclarate la nivelul UE.
1.5.4.     Compatibilitatea și
posibila sinergie cu alte instrumente relevante
 Drepturile fundamentale: Propunerea este în concordanță cu strategia UE în domeniul drepturilor fundamentale [COM(2010) 573 final]. Strategia Europa 2020: Inițiativa va contribui la crearea de locuri de muncă și la incluziunea socială în cadrul strategiei pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii sociale. [COM (2010) 2020]
1.6.        Durata acțiunii și
impactul financiar al acesteia
¨ Propunere/inițiativă cu durată
limitată
–
¨  Propunere/inițiativă în vigoare din [ZZ/LL]AAAA până
la [ZZ/LL]AAAA
–
¨  Impact financiar din AAAA până în AAAA
n Propunere/inițiativă cu durată
nelimitată
–
Punere în aplicare cu o perioadă de demarare
de la data adoptării deciziei,
–
urmată de o perioadă de funcționare
la capacitate maximă.
1.7.        Tipul (tipurile) de
gestionare preconizat(e)[33]
n Gestionare directă de către Comisie
–
n de către departamentele sale, inclusiv de către membrii
personalului său din delegațiile Uniunii;
–
¨  de către agențiile executive;
¨ Gestionare partajată cu statele membre
¨ Gestionare indirectă prin delegarea sarcinilor de execuție:
–
¨ țărilor terțe sau organismelor desemnate de acestea;
–
¨ organizațiilor internaționale și agențiilor
acestora (a se preciza);
–
¨BEI și Fondului european de investiții;
–
¨ organismelor menționate la articolele 208 și 209 din
Regulamentul financiar;
–
¨ organismelor de drept public;
–
¨ organismelor de drept privat cu misiune de serviciu public, cu condiția
să prezinte garanții financiare adecvate;
–
¨ organismelor de drept privat dintr-un stat membru care au fost
însărcinate cu punerea în aplicare a unui parteneriat public-privat și
care oferă garanții financiare adecvate;
–
¨ persoanelor cărora li se încredințează executarea unor
acțiuni specifice în cadrul PESC în temeiul titlului V din TUE,
identificate în actul de bază relevant.
–       Dacă se indică mai multe tipuri de
gestionare, se furnizează detalii suplimentare în secțiunea „Observații”.
Observații
2.           MĂSURI DE GESTIONARE
2.1.        Dispoziții în materie de
monitorizare și raportare
A se preciza frecvența
și condițiile aferente acestor dispoziții.
 Activitățile platformei vor fi evaluate la patru ani după intrarea în vigoare a deciziei. Evaluarea se va baza pe indicatorii de rezultat precum calitatea cooperării cu alte state membre, raportarea regulată și cercetarea în continuare. Evaluarea va analiza măsura în care platforma a contribuit la realizarea obiectivelor platformei. Raportul va fi prezentat Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor.
2.2.        Sistemul de gestionare și
control
2.2.1.     Riscul (riscurile)
identificat(e)
 În ceea ce privește măsurile de însoțire din cadrul Programului UE pentru ocuparea forței de muncă și inovare socială („EaSI”): în cadrul programului, gestionarea directă va implica atribuirea de contracte și de granturi pentru activități specifice și plata de granturi pentru organizații guvernamentale și neguvernamentale. Riscul principal se referă la capacitatea (în special) a organizațiilor mai mici de a controla eficient cheltuielile, precum și la asigurarea transparenței operațiunilor efectuate.
2.2.2.     Informații privind
sistemul de control intern instituit
 În ceea ce privește măsurile de însoțire din cadrul Programului UE pentru ocuparea forței de muncă și inovare socială („EaSI”): vor fi utilizate măsurile de control prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 1296/2013.
2.2.3.     Estimarea costurilor și a
beneficiilor controalelor și evaluarea nivelului preconizat de risc de
eroare
2.3.        Măsuri de prevenire a
fraudelor și a neregulilor
A se preciza
măsurile de prevenire și de protecție existente sau preconizate.
 În ceea ce privește măsurile de însoțire din cadrul Programului UE pentru ocuparea forței de muncă și inovare socială („EaSI”): vor fi utilizate măsurile de prevenire a fraudelor și a neregulilor prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 1296/2013.
3.           IMPACTUL FINANCIAR ESTIMAT
AL PROPUNERII/INIȚIATIVEI
3.1.        Rubrica (rubricile) din
cadrul financiar multianual și linia (liniile) bugetară (bugetare) de
cheltuieli afectată (afectate)
·      Linii bugetare existente
În ordinea rubricilor
și a liniilor bugetare din cadrul financiar multianual.
 Rubrica din cadrul financiar multianual || Linie bugetară || Natura cheltuielilor || Contribuție
 Număr […]Rubrică………………………………………...……….] || CD/CND ([34])   || din partea țărilor AELS[35]   || din partea țărilor candidate[36]   || din partea țărilor terțe || în sensul articolului 21 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul financiar
 1 || 04.03.02.01 EaSI || CD || DA || DA || NU || NU
 1 || 04.01.04.02 EaSI || CND || DA || NU || NU || NU
3.2.        Impactul estimat asupra
cheltuielilor
3.2.1.     Sinteza impactului estimat
asupra cheltuielilor
milioane EUR (cu 3 decimale)
 Rubrica din cadrul financiar multianual || 1 || Creștere inteligentă și favorabilă incluziunii
 DG: EMPL ||   ||   || Anul 2014[37]   || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || TOTAL
  Credite operaționale ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 04.03.02.01 (EaSI) || Angajamente || (1) || 0,150 || 2,100 || 1,200 || 1,800 || 1,100 || 1,800 || 1,000 || 9,150
 Plăți || (2) || 0 || 2,100 || 1,200 || 1,800 || 1,100 || 1,800 || 1,000 || 9,000
 Numărul liniei bugetare || Angajamente || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Plăți || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Credite cu caracter administrativ finanțate din bugetul unor programe specifice[38]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 04.01.04.02 (EaSI) ||   || (3) || 0,115 || 0,224 || 0,224 || 0,224 || 0,224 || 0,224 || 0,224 || 1,459
 TOTAL credite pentru DG EMPL || Angajamente || =1+1a +3 || 0,265 || 2,324 || 1,424 || 2,024 || 1,324 || 2,024 || 1,224 || 10,609
 Plăți || =2+2a +3 || 0,115 || 2,324 || 1,424 || 2,024 || 1,324 || 2,024 || 1,224 || 10,459
  TOTAL credite operaționale || Angajamente || (4) || 0,150 || 2,100 || 1,200 || 1,800 || 1,100 || 1,800 || 1,000 || 9,150
 Plăți || (5) || 0 || 2,100 || 1,200 || 1,800 || 1,100 || 1,800 || 1,000 || 9,000
  TOTAL credite cu caracter administrativ finanțate din bugetul unor programe specifice || (6) || 0,115 || 0,224 || 0,224 || 0,224 || 0,224 || 0,224 || 0,224 || 1,459
 TOTAL credite pentru RUBRICA <….> din cadrul financiar multianual || Angajamente || =4+ 6 || 0,265 || 2,324 || 1,424 || 2,024 || 1,324 || 2,024 || 1,224 || 10,609
 Plăți || =5+ 6 || 0,115 || 2,324 || 1,424 || 2,024 || 1,324 || 2,024 || 1,224 || 10,459
 Plăți || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rubrica din cadrul financiar multianual || 5 || „Cheltuieli administrative”
milioane EUR (cu 3 decimale)
   ||   ||   || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || TOTAL
 DG: EMPL ||   ||
  Resurse umane || 0,330 || 0,330 || 0,330 || 0,330 || 0,330 || 0,330 || 0,330 || 2,310
  Alte cheltuieli administrative ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL DG EMPL || Credite || 0,330 || 0,330 || 0,330 || 0,330 || 0,330 || 0,330 || 0,330 || 2,310
 TOTAL credite pentru RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual || (Total angajamente = Total plăți) || 0,330 || 0,330 || 0,330 || 0,330 || 0,330 || 0,330 || 0,330 || 2,310
milioane EUR (cu 3 decimale)
   ||   ||   || Anul 2014   || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || TOTAL
 TOTAL credite în cadrul RUBRICILOR 1 - 5 din cadrul financiar multianual || Angajamente || 0,595 || 2,654 || 1,754 || 2,354 || 1,654 || 2,354 || 1,554 || 12,919
 Plăți || 0,445 || 2,654 || 1,754 || 2,354 || 1,654 || 2,354 || 1,554 || 12,769
3.2.2.     Impactul estimat asupra
creditelor operaționale
–
¨  Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de credite
operaționale
–
n  Propunerea/inițiativa implică utilizarea de credite operaționale,
conform explicațiilor de mai jos:
Credite de angajament în milioane EUR (cu 3 zecimale)
A se indica:
 obiectivele și realizările   ò ||   ||   || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || TOTAL
 REALIZĂRI
 Tip[39]   || Costul mediu || Nr. || Cost || Nr. || Cost || Nr. || Cost || Nr. || Cost || Nr. || Cost || Nr. || Cost || Nr. || Cost || Număr total || Cost total
 OBIECTIVUL SPECIFIC Nr. 1[40]: Sprijinirea dezvoltării, punerii în aplicare, monitorizării și evaluării instrumentelor, politicilor și legislației relevante ale Uniunii și promovarea elaborării de politici bazate pe dovezi, a inovării sociale și a progresului social, în parteneriat cu partenerii sociali, organizațiile societății civile și organismele publice și private.
 Schimb de bune practici și de informații, instruire, consolidarea capacității tehnice pentru intensificarea cooperării, creșterea gradului de conștientizare || Bancă de cunoștințe, orientări comune etc., operațiuni comune, schimb de personal, activități de instruire, campanii, strategii, evaluare || 0,366 || 1 || 0,15 || 4 || 2,100 || 4 || 1,200 || 4 || 1,800 || 4 || 1,100 || 4 || 1,800 || 4 || 1,000 || 25 || 9,150
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Subtotal pentru obiectivul specific nr. 1 || 1 || 0,150 || 4 || 2,100 || 4 || 1,200 || 4 || 1,800 || 4 || 1,100 || 4 || 1,800 || 4 || 1,000 || 25 || 9,150
 COSTURI TOTALE || 1 || 0,150 || 4 || 2,100 || 4 || 1,200 || 4 || 1,800 || 4 || 1,100 || 4 || 1,800 || 4 || 1,000 || 25 || 9,150
3.2.3.     Impactul estimat asupra
creditelor cu caracter administrativ
3.2.3.1.  Sinteză
–
¨  Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de credite cu
caracter administrativ
–
n  Propunerea/inițiativa implică utilizarea de credite cu
caracter administrativ, conform explicațiilor de mai jos:
milioane EUR (cu 3
decimale)
   || Anul 2014[41]   || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020 || TOTAL
 RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Resurse umane || 0,33 || 0,33 || 0,33 || 0,33 || 0,33 || 0,33 || 0,33 || 2,31
 Alte cheltuieli administrative ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Subtotal RUBRICA 5 din cadrul financiar multianual ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 În afara RUBRICII 5[42] din cadrul financiar multianual   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Resurse umane ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Alte cheltuieli cu caracter administrativ || 0,115 || 0,224 || 0,224 || 0,224 || 0,224 || 0,224 || 0,224 || 1,459
 Subtotal în afara RUBRICII 5 din cadrul financiar multianual ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL || 0,445 || 0,554 || 0,554 || 0,554 || 0,554 || 0,554 || 0,554 || 3,769
Necesarul de credite
în materie de resurse umane va fi acoperit de creditele DG-ului care sunt deja
alocate pentru gestionarea acțiunii și/sau realocate intern în cadrul
DG-ului, completate, după caz, cu resurse suplimentare ce ar putea fi
alocate DG-ului care gestionează acțiunea în cadrul procedurii de
alocare anuale și ținând seama de constrângerile bugetare.
3.2.3.2.   Necesarul de resurse
umane estimat
–
¨  Propunerea/inițiativa nu implică utilizarea de resurse
umane.
–
n  Propunerea/inițiativa implică utilizarea de resurse umane,
conform explicațiilor de mai jos:
Estimarea trebuie exprimată în echivalent
normă întreagă
 ||   || Anul 2014 || Anul 2015 || Anul 2016 || Anul 2017 || Anul 2018 || Anul 2019 || Anul 2020
 ||  Posturi din schema de personal (funcționari și agenți temporari) ||   ||
 || XX 01 01 01 (la sediu și în birourile de reprezentare ale Comisiei) (2AD+0,5AST) || 2,5 || 2,5 || 2,5 || 2,5 || 2,5 || 2,5 || 2,5
 || XX 01 01 02 (în delegații) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (cercetare indirectă) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (cercetare directă) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Personal extern (în echivalent normă întreagă: ENI)[43]   ||
 || XX 01 02 01 (AC, INT, END din „pachetul global”) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT și JED în delegații) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 aa[44]   || - la sediu   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || - în delegații ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (AC, END, INT - cercetare indirectă) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (AC, INT, END - cercetare directă) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Alte linii bugetare (a se preciza) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || TOTAL ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
XX este domeniul de
politică sau titlul din buget în cauză.
Necesarul de resurse
umane va fi asigurat din efectivele de personal ale DG-ului în cauză
alocate deja gestionării acțiunii și/sau realocate intern în
cadrul DG-ului, completate, după caz, cu resurse suplimentare ce ar putea
fi alocate DG-ului care gestionează acțiunea în cadrul procedurii de
alocare anuale și ținând seama de constrângerile de ordin bugetar.
Descrierea sarcinilor
care trebuie efectuate:
 Funcționari și personal temporar (2AD + 0,5 AST) || AD1: Prezentare generală a activităților legate de munca nedeclarată, organizarea activității de secretariat al platformei, gestionarea reuniunilor platformei, inclusiv pregătirea proiectului de ordine de zi, documentele de discuții și proiectele de procese-verbale ale reuniunilor. Coordonarea cooperării. Coordonarea cererilor de propuneri/de oferte. AD2: Prezentare generală a activităților operaționale ale platformei, cum ar fi gestionarea băncii de cunoștințe, instruiri comune, inspecții, schimburi de personal, publicarea de documente comune etc. Sprijin pentru coordonarea cooperării. Sprijin pentru cererile de propuneri/de oferte. 0,5AST: Sprijin administrativ pentru secretariat, inclusiv gestionarea documentelor, organizarea reuniunilor (rezervări de săli, invitații, documente de rambursare etc.), distribuirea documentelor privind reuniunile, corespondența generală.
 Personal extern ||
3.2.4.     Compatibilitatea cu cadrul
financiar multianual actual
–
n  Propunerea/inițiativa este compatibilă cu cadrul financiar
multianual actual.
–
¨  Propunerea/inițiativa va necesita o reprogramare a rubricii
corespunzătoare din cadrul financiar multianual.
A se explica reprogramarea necesară,
precizându-se liniile bugetare în cauză și sumele aferente.
–
¨  Propunerea/inițiativa necesită aplicarea instrumentului de
flexibilitate sau revizuirea cadrului financiar multianual[45].
A se explica necesitatea efectuării acestei acțiuni,
precizând rubricile și liniile bugetare în cauză, precum și
sumele aferente.
3.2.5.     Contribuția terților

–
n Propunerea/inițiativa nu prevede cofinanțare din partea terților.

–
¨ Propunerea/inițiativa prevede cofinanțare, estimată în
cele ce urmează:
Credite în milioane EUR (cu 3 decimale)
   || Anul N || Anul N+1 || Anul N+2 || Anul N+3 || A se introduce numărul de ani necesar pentru a reflecta durata impactului (cf. punctului 1.6) || Total
 A se preciza organismul care asigură cofinanțarea ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL credite cofinanțate ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Impactul estimat asupra
veniturilor
–
n  Propunerea/inițiativa nu are impact financiar asupra
veniturilor.
–
¨  Propunerea/inițiativa are următorul impact financiar:
–
¨         asupra resurselor proprii
–
¨         asupra diverselor venituri
milioane EUR (cu 3 decimale)
 Linia bugetară de venituri: || Credite disponibile pentru exercițiul financiar în curs || Impactul propunerii/inițiativei[46]
 Anul N || Anul N+1 || Anul N+2 || Anul N+3 || A se introduce numărul de ani necesar pentru a reflecta durata impactului (cf. punctului 1.6)
 Articolul …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Pentru diversele
venituri „alocate”, a se preciza linia bugetară (liniile bugetare) de
cheltuieli afectată (afectate).
A se preciza metoda de calcul
a impactului asupra veniturilor.

[1]               Comunicarea Comisiei „Accelerarea luptei împotriva
muncii nedeclarate” COM(2007) 628, http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:52007DC0628:RO:HTML

[2]               A se vedea evaluarea impactului privind instituirea unei
platforme europene pentru intensificarea cooperării în materie de
prevenire și descurajare a muncii nedeclarate, anexa II.
[3]               Toate cifrele rezulta din sondaje directe, care s-au
bazat pe interviuri directe cu cetățeni UE. Aceasta înseamnă
că gradul de conștientizare, definițiile naționale,
transparența muncii nedeclarate și încrederea în intervievator sunt
factori importanți pentru cetățeni pentru a le permite să
declare că au efectuat sau au beneficiat de munca nedeclarată.
[4]               Eurobarometrul special 402, „Munca nedeclarată în
Uniunea Europeană”, 2013 http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_402_en.pdf
[5]               Comisia Europeană, Ocuparea forței de
muncă și evoluții sociale în Europa 2013, Luxemburg, 2014.
[6]               Comunicare a Comisiei „Europa 2020 – O strategie pentru
o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii”,
COM (2010)2020 din 3 martie 2010
http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2010:2020:FIN:RO:PDF
Comunicarea Comisiei „O agendă pentru noi competențe și
locuri de muncă: o contribuție europeană la ocuparea
integrală a forței de muncă” COM(2010) 682 din 23 noiembrie 2010

[7]               Comunicarea Comisiei „Către o redresare generatoare
de locuri de muncă”, COM(2012) 173 final din 18 aprilie 2012.
[8]               Decizia 2010/707/UE a Consiliului din 21 octombrie 2010
privind „Orientările pentru politicile de ocupare a forței de
muncă ale statelor membre”.
[9]               http://ec.europa.eu/europe2020/making-it-happen/country-specific-recommendations/index_ro.htm
[10]             http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&language=RO&reference=P7-TA-2014-0012
[11]             În Germania, acordurile între Ministerul Federal al
Finanțelor și partenerii sociali din sectoarele serviciilor de
construcții, zugravi și textile industriale, în Bulgaria, stabilirea
centrului național de „reguli pentru afaceri”, iar în Luxemburg,
introducerea unei cărți de identitate pentru fiecare lucrător de
pe șantierul de construcții.
[12]             Eurobarometrul special 402, Raportul privind munca
nedeclarată în Uniunea Europeană, 2013
[13]             A se vedea evaluarea impactului privind instituirea unei
platforme europene pentru intensificarea cooperării în materie de
prevenire și descurajare a muncii nedeclarate, capitolul 3.2.2, tabelul 1.
[14]             „Aderarea
la lupta împotriva muncii nedeclarate în Europa: Studiu de fezabilitate privind
crearea unei platforme europene pentru cooperarea dintre inspectoratele de
muncă și alte organisme relevante de monitorizare și de punere
în aplicare, pentru prevenirea și combaterea muncii nedeclarate”,
Regioplan 2010 http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=6676&langId=en

[15]             Eurobarometrul special 402, Raportul privind munca
nedeclarată în Uniunea Europeană
http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_402_en.pdf

[16]             „Combaterea
muncii nedeclarate în cele 27 de state membre ale Uniunii Europene și
Norvegia. Abordări și măsuri începând din 2008”, Eurofound 2013 http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef13243.htm
[17]             http://www.eurofound.europa.eu/areas/labourmarket/tackling/search.php
[18]             „Consultarea
partenerilor sociali în conformitate cu articolul 154 din TFUE cu privirea la
consolidarea cooperării UE în prevenirea si descurajarea muncii
nedeclarate”, Documentul de consultare C(2013)4145 http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=10345&langId=ro
[19]             „A doua etapă a consultării partenerilor sociali
în conformitate cu articolul 154 din TFUE cu privire la consolidarea cooperării
UE în prevenirea si descurajarea muncii nedeclarate”, C(2014)452 final
http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=11424&langId=en
[20]             Pentru mai multe detalii, a se vedea evaluarea impactului
privind instituirea unei platforme europene pentru intensificarea
cooperării în materie de prevenire și descurajare a muncii
nedeclarate, anexa I.
[21]             Regulamentul (UE) nr. 1296/2013 al Parlamentului European
și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind Programul Uniunii Europene
pentru ocuparea forței de muncă și inovare socială („EaSI”)
și de abrogare a Deciziei nr. 283/2010/UE de instituire a unui instrument
european de microfinanțare Progress pentru ocuparea forței de
muncă și incluziune socială
[22]             JO C , , p. .
[23]             JO C , , p. .
[24]             Comunicarea Comisiei „Către o redresare generatoare
de locuri de muncă”, COM(2012) 173 din 18 aprilie 2012 http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=ro&catId=101&newsId=1270&furtherNews=yes
[25]             Decizia 2010/707/UE a Consiliului din 21 octombrie 2010
privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de
muncă ale statelor membre (JO L 308, 24.11.2010, p. 46).
[26]             Orientările au fost menținute pentru 2011, 2012
și 2013.
[27]             Rezoluția
Parlamentului European din 14 ianuarie 2014 privind inspecțiile eficiente
la locul de muncă ca strategii de îmbunătățire a
condițiilor de muncă în Europa (2013/2112/INI) http://www.europarl.europa.eu/oeil/popups/ficheprocedure.do?lang=en&reference=2013/2112(INI)
[28]             Comunicarea Comisiei „Accelerarea luptei împotriva muncii
nedeclarate”
COM (2007)628 din 24 octombrie 2007
http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:52007DC0628:RO:HTML
[29]             Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a
Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în
ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera
circulație a acestor date (JO L 281, 23.11.1995, p. 31)
[30]             Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului
European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția
persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de
către instituțiile și organele comunitare și privind libera
circulație a acestor date (JO L 8, 12.1.2001, p. 1)
[31]             ABM: gestiunea pe activități – ABB: întocmirea
bugetului pe activități.
[32]             Astfel cum sunt menționate la articolul 54 alineatul
(2) litera (a) sau (b) din Regulamentul financiar.
[33]             Explicațiile privind modurile de gestionare și
trimiterile la Regulamentul financiar sunt disponibile pe site-ul BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[34]             CD = credite diferențiate / CND = credite
nediferențiate.
[35]             AELS: Asociația Europeană a Liberului Schimb.
[36]             Țări candidate și, după caz,
țările potențial candidate din Balcanii de Vest.
[37]             Anul N este anul în care începe punerea în aplicare a
propunerii/inițiativei.
[38]             Asistență tehnică și/sau
administrativă și cheltuieli în sprijinul punerii în aplicare a
programelor și/sau acțiunilor UE (fostele linii „BA”), cercetare
indirectă, cercetare directă.
[39]             Realizările se referă la produse și
servicii care urmează a fi furnizate (ex.: număr de schimburi de
studenți finanțate, număr de km de drumuri construite, etc.).
[40]             Conform descrierii din secțiunea 1.4.2. „Obiectiv(e)
specific(e)…”.
[41]             Anul N este anul în care începe punerea în aplicare a
propunerii/inițiativei.
[42]             Asistență tehnică și/sau
administrativă și cheltuieli în sprijinul punerii în aplicare a
programelor și/sau acțiunilor UE (fostele linii „BA”), cercetare
indirectă, cercetare directă.
[43]             AC = agent contractual; AL = agent local; END = expert
național detașat; INT = personal pus la dispoziție de
agenții de muncă temporară; JED = „Jeune Expert en Délégation”
(expert tânăr în delegații).
[44]             Subplafonul pentru personal extern acoperit de credite
operaționale (fostele linii „BA”).
[45]             A se vedea punctele 19 și 24 din Acordul
interinstituțional (pentru perioada 2007-2013).
[46]             În ceea ce privește resursele proprii
tradiționale (taxe vamale, cotizații pentru zahăr), sumele
indicate trebuie să fie sume nete, și anume sume brute după
deducerea unei cote de 25 % pentru costuri de colectare.